ROZHODNUTÍ PŘEDSEDY EVROPSKÉ KOMISE
ze dne 13. října 2011
o mandátu úředníka pro slyšení v určitých řízeních ve věcech hospodářské soutěže
(Text s významem pro EHP)
(2011/695/EU)
PŘEDSEDA EVROPSKÉ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru,
s ohledem na jednací řád Komise (1), a zejména na článek 22 uvedeného řádu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V rámci systému pro prosazování právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže vytvořeném podle Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“) Komise zkoumá a rozhoduje o případech správním rozhodnutím, jež podléhá soudnímu přezkoumání ze strany Soudního dvora Evropské unie (dále jen „Soudní dvůr“).
(2)
Komise je povinna provádět svá řízení ve věcech hospodářské soutěže spravedlivě, nestranně a objektivně a musí zajistit dodržování procesních práv dotyčných stran, jak jsou stanovena v nařízení Rady (ES) č. 1/2003 ze dne 16. prosince 2002 o provádění pravidel hospodářské soutěže stanovených v článcích 81 a 82 Smlouvy (2), nařízení Rady (ES) č. 139/2004 ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků (nařízení ES o spojování) (3), nařízení Komise (ES) č. 773/2004 ze dne 7. dubna 2004 o vedení řízení Komise podle článků 81 a 82 Smlouvy o ES (4) a v nařízení Komise (ES) č. 802/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 139/2004 o kontrole spojování podniků (5), jakož i v judikatuře Soudního dvora. Zejména právo dotyčných stran být vyslechnuty před přijetím jim určeného individuálního rozhodnutí, které by se jich mohlo nepříznivě dotknout, je základním právem práva Evropské unie uznaným Listinou základních práv, a zejména článkem 41 této listiny (6).
(3)
V zájmu zajištění účinného uplatňování procesních práv dotyčných stran, jiných zúčastněných stran ve smyslu čl. 11 písm. b) nařízení (ES) č. 802/2004 (jiné zúčastněné strany), stěžovatelů ve smyslu čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 1/2003 (stěžovatelé) a osoby jiné než osoby uvedené v článcích 5 a 11 (ES) č. 773/2004 a třetí osoby ve smyslu článku 11 nařízení (ES) č. 802/2004 („třetí osoby“) účastnících se řízení ve věcech hospodářské soutěže by odpovědnost za dohled nad dodržováním těchto práv měla být svěřena nezávislé osobě, která má zkušenosti v oblasti hospodářské soutěže a jejíž bezúhonnost přispívá k objektivitě, průhlednosti a účinnosti těchto řízení.
(4)
Komise v roce 1982 pro tyto účely zřídila funkci úředníka pro slyšení, provedla její revizi v rozhodnutí Komise 94/810/ESUO, ES ze dne 12. prosince 1994 o mandátu úředníků pro slyšení v řízeních před Komisí ve věcech hospodářské soutěže (7) a v rozhodnutí Komise 2001/462/ES, ESUO ze dne 23. května 2001 o mandátu úředníků pro slyšení v určitých řízeních ve věcech hospodářské soutěže (8). V současnosti je nezbytné vyjasnit a dále posílit úlohu úředníka pro slyšení a přizpůsobit mandát úředníka pro slyšení s ohledem na vývoj, k němuž došlo v právních předpisech Unie v oblasti hospodářské soutěže.
(5)
Funkce úředníka pro slyšení byla obecně vnímána jako důležitý příspěvek k řízením před Komisí ve věcech hospodářské soutěže z důvodu nezávislosti a odbornosti, jež úředník pro slyšení do těchto řízení vnesl. Aby se zajistila trvalá nezávislost úředníka pro slyšení na generálním ředitelství pro hospodářskou soutěž, měl by být ze správních důvodů přiřazen ke členu Komise se zvláštní odpovědností za hospodářskou soutěž.
(6)
Úředník pro slyšení by měl být jmenován podle pravidel stanovených ve služebním řádu úředníků a pracovním řádu ostatních zaměstnanců Evropské unie. Podle těchto pravidel lze uvažovat i o kandidátech, kteří nejsou úředníky Komise. Jmenování, odvolávání a přeložení úředníků pro slyšení by mělo být zajištěno transparentním způsobem.
(7)
Komise může jmenovat jednoho či více úředníků pro slyšení a měla by jim zajistit jejich podpůrný tým. Pokud úředník pro slyšení při výkonu svých funkcí zjistí střet zájmů, měl by se v daném případě zdržet konání. Pokud úředník pro slyšení nemůže konat, měl by jeho úlohu převzít jiný úředník pro slyšení.
(8)
Úředník pro slyšení by měl postupovat jako nezávislý rozhodčí, jenž usiluje o vyřešení problémů ovlivňujících účinný výkon procesních práv dotyčných stran, jiných zúčastněných stran, stěžovatelů či zúčastněných třetích osob v případě, že tyto problémy nelze vyřešit předchozími kontakty se službami Komise, které jsou odpovědné za vedení řízení ve věcech hospodářské soutěže, jež tato procesní práva musí dodržovat.
(9)
Mandát úředníka pro slyšení v řízení ve věcech hospodářské soutěže by měl být stanoven takovým způsobem, aby byl v průběhu celého řízení zaručen účinný výkon procesních práv v průběhu celého řízení před Komisí podle článků 101 a 102 Smlouvy a nařízení (ES) č. 139/2004, zvláště práva na slyšení.
(10)
V zájmu posílení této úlohy by úředníku pro slyšení měla být přidělena funkce zaručující účinný výkon procesních práv podniků a sdružení podniků v souvislosti s vyšetřovacími pravomocemi Komise podle kapitoly V nařízení (ES) č. 1/2003, jakož i podle článku 14 nařízení (ES) č. 139/2004, jež zmocňuje Komisi k ukládání pokut podnikům a sdružením podniků. Úředníku pro slyšení by měly být přiděleny rovněž zvláštní funkce během této vyšetřovací fáze v souvislosti s žádostmi o zachování profesního tajemství, s právem odmítnout výpověď, s lhůtami pro odpověď na rozhodnutí vyžadující informace podle čl. 18 odst. 3 nařízení (ES) č. 1/2003, jakož i s ohledem na právo podniků a sdružení podniků, na které se vztahují vyšetřovací opatření Komise podle kapitoly V nařízení (ES) č. 1/2003, obdržet informace o svém procesním postavení, zejména o tom, zda se jich vyšetřování týká, a pokud se jich vyšetřování týká, o předmětu a účelu tohoto vyšetřování. Při posuzování požadavků činěných ve spojitosti s právem odmítnout výpověď může úředník pro slyšení zvážit, zda podniky nevznášejí jasně nepodložené žádosti o ochranu pouze z taktických důvodů oddalování.
(11)
Úředník pro slyšení by měl být schopen usnadnit vyřešení otázky, zda se na určitý dokument vztahuje profesní tajemství. Pokud podnik či sdružení podniků, jež žádost o zachování profesního tajemství podalo, souhlasí, bude úředníku pro slyšení za tímto účelem dovoleno prověřit dotyčný dokument a učinit vhodné doporučení s odkazem na použitelnou judikaturu Soudního dvora.
(12)
K odpovědnosti úředníka pro slyšení by mělo náležet rozhodnutí, zda třetí osoba prokazuje dostatečný zájem o slyšení. U sdružení spotřebitelů, která žádají o slyšení, by se měl obecně předpokládat dostatečný zájem, jestliže se řízení týká výrobků nebo služeb užívaných konečnými spotřebiteli nebo výrobků nebo služeb, které představují přímé vstupy pro tyto výrobky nebo služby.
(13)
Úředník pro slyšení by měl rozhodnout, zda připustit stěžovatele nebo třetí zúčastněné osoby k ústnímu slyšení, a to na základě zvážení jejich možného příspěvku k objasnění důležitých skutečností případu.
(14)
Právo dotyčných stran na slyšení před vynesením konečného rozhodnutí, které se jich nepříznivě dotkne, je jim zaručeno jejich právem na písemnou odpověď na předběžné stanovisko Komise, jak je stanoveno v prohlášení o námitkách, a jejich právem přednést své důvody při ústním slyšení, pokud o to požádají. V zájmu účinného výkonu těchto práv mají strany, kterým bylo prohlášení o námitkách určeno, právo na přístup k vyšetřovacímu spisu Komise.
(15)
V zájmu zaručení účinného výkonu práv na obhajobu stran, jimž bylo určeno prohlášení o námitkách, by k odpovědnosti úředníka pro slyšení mělo náležet zajistit vyřešení sporů týkajících se přístupu ke spisu či ochrany obchodních tajemství a dalších důvěrných informací mezi těmito stranami a generálním ředitelstvím pro hospodářskou soutěž. Ve výjimečných případech může úředník pro slyšení přerušit lhůtu, ve které by měl určitý adresát prohlášení o námitkách na toto prohlášení odpovědět, až do vyřešení sporu o přístup ke spisu, pokud by adresát nebyl s to odpovědět v dané lhůtě a její prodloužení by v daném okamžiku nepředstavovalo odpovídající řešení.
(16)
V zájmu zaručení účinného výkonu procesních práv při současném respektování zájmů důvěrnosti by úředník pro slyšení měl být případně schopen nařídit zvláštní opatření upravující přístup ke spisu Komise. Úředník pro slyšení by měl mít zejména pravomoc rozhodnout, že části spisu budou straně požadující přístup zpřístupněny omezeným způsobem, například tím, že omezí množství či kategorie osob disponujících přístupem a použití zpřístupněných informací.
(17)
Úředník pro slyšení by měl být odpovědný za rozhodování o žádostech o prodloužení lhůt stanovených pro odpověď na prohlášení o námitkách, dodatečné prohlášení o námitkách či dopis o skutečnostech nebo lhůtu, během níž jiné zúčastněné strany, stěžovatelé nebo třetí zúčastněné osoby mohou vznášet připomínky v případě neshody mezi některou z těchto osob a generálním ředitelstvím pro hospodářskou soutěž.
(18)
Úředník pro slyšení by měl podporovat efektivitu ústního slyšení mezi jiným pomocí všech vhodných přípravných opatření, včetně včasného rozeslání předběžného seznamu účastníků a předběžného programu.
(19)
Ústní slyšení umožňuje stranám, jimž Komise zaslala prohlášení o námitkách, a jiným zúčastněným stranám další výkon jejich práva na slyšení tím, že ústně přednesou své důvody před Komisí, která by měla být zastoupena generálním ředitelstvím pro hospodářskou soutěž, jakož i jinými službami, jež přispívají k další přípravě rozhodnutí, jež má Komise přijmout. Ústní slyšení by mělo poskytnout další příležitost zajistit, že dojde k co největšímu objasnění všech relevantních skutečností - ať jsou, nebo nejsou pro dotyčné strany příznivé, včetně skutkových okolností souvisejících se závažností a trváním údajného protiprávního jednání. Ústní slyšení by mělo stranám rovněž umožnit přednést jejich důvody týkající se skutečností, jež mohou být důležité v souvislosti s možným uložení pokut.
(20)
Za účelem zlepšení efektivity ústního slyšení může úředník pro slyšení povolit stranám, jimž bylo určeno prohlášení o námitkách, jiným zúčastněným stranám, stěžovatelům, dalším osobám pozvaným ke slyšení, službám Komise a orgánům členských států klást během slyšení otázky. Ústní slyšení by nemělo být veřejné, aby se zaručilo, že se všichni účastníci mohou vyjadřovat svobodně. Informace sdělené během ústního slyšení by se proto měly použít výhradně k účelu soudních a/nebo správních řízení, kterými se provádí články 101 a 102 Smlouvy. V případě oprávněnosti ochrany obchodního tajemství či jiných důvěrných informací by úředník pro slyšení měl mít možnost vyslechnout osoby na uzavřeném zasedání.
(21)
Strany řízení, jež nabídnou závazky podle článku 9 nařízení (ES) č. 1/2003, jakož i strany, jež se účastní postupu při narovnání v případech kartelů podle článku 10a nařízení (ES) č. 773/2004, by měly mít možnost obrátit se na úředníka pro slyšení v souvislosti s účinným výkonem svých procesních práv.
(22)
Úředník pro slyšení by měl informovat o dodržování účinného výkonu procesních práv během celého řízení ve věcech hospodářské soutěže. Úředník pro slyšení by měl kromě toho a vedle své zpravodajské funkce být schopen vznášet připomínky k dalšímu postupu a objektivitě řízení, a tím přispívat k zajištění toho, aby řízení ve věcech hospodářské soutěže byla uzavřena na základě věcného posouzení všech relevantních skutečností.
(23)
Při sdělování informací o fyzických osobách by úředník pro slyšení měl věnovat zvláště pozornost nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (9).
(24)
Rozhodnutí 2001/462/ES, ESUO by mělo být zrušeno,
ROZHODL TAKTO:
KAPITOLA 1
ÚLOHA, JMENOVÁNÍ A POVINNOSTI ÚŘEDNÍKA PRO SLYŠENÍ
Článek 1
Úředník pro slyšení
1. U řízení ve věcech hospodářské soutěže je jmenován jeden či více úředníků pro slyšení, jejichž pravomoci a funkce jsou stanoveny v tomto rozhodnutí.
2. Úředník pro slyšení zaručí účinný výkon procesních práv během celého řízení před Komisí ve věcech hospodářské soutěže pro provádění článků 101 a 102 Smlouvy a podle nařízení (ES) č. 139/2004 (dále jen „řízení ve věcech hospodářské soutěže“).
Článek 2
Jmenování, odvolání a zastupování
1. Úředníka pro slyšení jmenuje Komise. Toto jmenování se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie. Každé přerušení, odvolání nebo přeložení úředníka pro slyšení je předmětem odůvodněného rozhodnutí Komise. Toto rozhodnutí se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Úředník pro slyšení se přiřazuje z administrativních důvodů ke členu Komise se zvláštní odpovědností za otázky hospodářské soutěže (dále jen „příslušný člen Komise“).
3. Pokud není úředník pro slyšení schopen konat, převezme jeho úlohu jiný úředník pro slyšení. Pokud žádný úředník pro slyšení není schopen konat, jmenuje příslušný člen Komise po konzultaci úředníka pro slyšení případně jiného příslušného úředníka Komise, který se neúčastní v daném případě, aby vykonával povinnosti úředníka pro slyšení.
4. V případě skutečného či možného střetu zájmů se úředník pro slyšení zdrží konání v daném případě. Odstavec 3 se použije.
Článek 3
Způsob fungování
1. Při výkonu svých funkcí koná úředník pro slyšení nezávisle.
2. Při výkonu svých funkcí dbá úředník pro slyšení na nutnost účinného uplatňování pravidel hospodářské soutěže v souladu s platnými právními předpisy Unie a zásadami stanovenými Soudním dvorem.
3. Při výkonu svých funkcí má úředník pro slyšení přístup k jakýmkoli spisům souvisejícím s řízením před Komisí ve věcech hospodářské soutěže podle článků 101 a 102 Smlouvy a podle nařízení (ES) č. 139/2004.
4. Úředník pro slyšení je informován ředitelem, který na generálním ředitelství pro hospodářskou soutěž odpovídá za vyšetřování případu (dále jen „odpovědný ředitel“), o vývoji řízení.
5. Úředník pro slyšení může příslušnému členu Komise předkládat své připomínky k jakékoli otázce vyplývající z jakéhokoli řízení Komise ve věcech hospodářské soutěže.
6. Pokud úředník pro slyšení předloží příslušnému členu Komise odůvodněná doporučení nebo učiní rozhodnutí stanovená v tomto rozhodnutí, poskytne úředník pro slyšení kopii těchto dokumentů odpovědnému řediteli a právní službě Komise.
7. S každým problémem týkajícím se účinného výkonu procesních práv dotyčných stran, jiných zúčastněných stran ve smyslu čl. 11 písm. b) nařízení (ES) č. 802/2004 (dále jen „jiné zúčastněné strany“), stěžovatelů ve smyslu čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 1/2003 (dále jen „stěžovatel“) a zúčastněných třetích osob ve smyslu článku 5 tohoto rozhodnutí, jež se účastní v těchto řízeních, se tyto osoby obrátí nejprve na Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž. Pokud nedojde k vyřešení daného problému, je možné jej předložit úředníku pro slyšení k nezávislému přezkumu. Žádosti týkající se opatření, na něž se vztahuje lhůta, musí být vzneseny včas v původní lhůtě.
KAPITOLA 2
VYŠETŘOVÁNÍ
Článek 4
Procesní práva během vyšetřovací fáze
1. Úředník pro slyšení zaručí účinný výkon procesních práv, jež vznikají v souvislosti s výkonem vyšetřovacích pravomocí Komise podle kapitoly V nařízení (ES) č. 1/2003 a v řízeních, která mohou vyústit v uložení pokut podle článku 14 nařízení (ES) č. 139/2004.
2. S výhradou čl. 3 odst. 7 má úředník pro slyšení tyto funkce:
a)
Podniky či sdružení podniků mohou požádat úředníka o slyšení o prozkoumání žádostí, aby dokument, který si Komise vyžádala při výkonu pravomocí jí svěřených podle článků 18, 20 nebo 21 nařízení (ES) č. 1/2003, při inspekcích podle článku 13 nařízení (ES) č. 139/2004 nebo v rámci vyšetřovacích opatření v řízeních, jež mohou vyústit v uložení pokut podle článku 14 nařízení (ES) č. 139/2004, a který byl Komisi odepřen, byl chráněn profesním tajemstvím ve smyslu judikatury Soudního dvora. Úředník pro slyšení může záležitost přezkoumat, pouze pokud mu podnik či sdružení podniků, jež předkládá žádost, dovolí nahlédnout do informací, u nichž požaduje ochranu profesního tajemství, jakož i do souvisejících dokumentů, jež úředník pro slyšení považuje ke svému přezkumu za nezbytné. Aniž by odhalil obsah potencionálně důvěrného dokumentu, sdělí úředník pro slyšení odpovědnému řediteli a dotyčnému podniku či sdružení podniků svůj předběžný názor a může podniknout vhodné kroky vedoucí ke vzájemně přijatelnému řešení. Pokud se nedospěje k žádnému řešení, může úředník pro slyšení zformulovat odůvodněné doporučení příslušnému členu Komise, aniž by odhalil potencionálně důvěrný obsah dokumentu. Strana, jež žádost předložila, obdrží kopii tohoto doporučení.
b)
Pokud adresát žádosti o informace podle čl. 18 odst. 2 nařízení (ES) č. 1/2003 odmítne odpovědět na dotaz obsažený v takové žádosti a odvolá se přitom na právo odmítnout výpověď stanovené judikaturou Soudního dvora, je možné se po přijetí žádosti ve stanovené lhůtě obrátit v této věci na úředníka pro slyšení. Ve vhodných případech a s ohledem na nutnost vyhnout se zbytečnému prodlužování řízení může úředník pro slyšení učinit odůvodněné doporučení týkající se uplatnitelnosti práva odmítnout výpověď a informovat odpovědného ředitele o svých závěrech, jež je třeba zohlednit v případě každého následného rozhodnutí podle čl. 18 odst. 3 nařízení (ES) č. 1/2003. Adresát žádosti obdrží kopii odůvodněného doporučení.
c)
Pokud adresát rozhodnutí, kterým jsou požadovány informace podle čl. 18 odst. 3 nařízení (ES) č. 1/2003, má zato, že lhůta stanovená pro jeho odpověď je příliš krátká, může se včas před vypršením původně stanovené lhůty obrátit na úředníka pro slyšení. S přihlédnutím k délce a složitosti žádosti o informace a nárokům vyšetřování rozhodne úředník pro slyšení o případném prodloužení lhůty.
d)
Podniky či sdružení podniků, na něž se vztahují vyšetřovací opatření Komise podle kapitoly V nařízení (ES) č. 1/2003, mají právo na informace o svém procesním postavení, zejména o tom, zda se jich vyšetřování týká, a pokud se jich vyšetřování týká, o předmětu a účelu tohoto vyšetřování. Pokud se takový podnik či sdružení podniků domnívá, že je generální ředitelství pro hospodářskou soutěž o jeho procesním postavení patřičně neinformovalo, mohou se obrátit na úředníka pro slyšení, aby záležitost vyřešil. Úředník pro slyšení rozhodne, že generální ředitelství pro hospodářskou soutěž podniku či sdružení podniků, jež podaly žádost, sdělí jeho procesní postavení. Toto rozhodnutí se sdělí podniku či sdružení podniků, jež žádost podalo.
KAPITOLA 3
ŽÁDOSTI O SLYŠENÍ
Článek 5
Třetí zúčastněné osoby
1. Žádosti o slyšení jiných osob než osob uvedených v článcích 5 a 11 (ES) č. 773/2004 a třetích osob ve smyslu článku 11 nařízení (ES) č. 802/2004 („třetí osoby“) se podávají v souladu s čl. 13 odst. 1 nařízení (ES) č. 773/2004 a článkem 16 nařízení (ES) č. 802/2004. Žádosti se podávají písemnou formou a obsahují vysvětlení žadatelova zájmu na výsledku řízení.
2. Po konzultaci odpovědného ředitele úředník pro slyšení rozhodne, zda mají být slyšeny třetí strany. Při posuzování, zda třetí osoba prokázala dostatečný zájem, dbá úředník pro slyšení na to, zda a v jaké míře je žadatel dostatečně dotčen postupem, který je předmětem řízení ve věcech hospodářské soutěže, nebo zda žadatel splňuje požadavky čl. 18 odst. 4 nařízení (ES) č. 139/2004.
3. Pokud úředník pro slyšení dospěl k názoru, že žadatel neprojevil dostatečný zájem o slyšení, sdělí žadateli písemně důvody svého názoru. Stanoví se lhůta, během které žadatel může písemně vyjádřit své názory. Pokud žadatel vyjádří písemně své názory ve lhůtě stanovené úředníkem pro slyšení a předložené písemné vyjádření nebude mít za následek odlišné posouzení, uvede se nález v odůvodněném rozhodnutí, které se žadateli oznámí.
4. Úředník pro slyšení informuje strany řízení ve věcech hospodářské soutěže o identitě zúčastněných třetích osob, jež projevily zájem o slyšení, od okamžiku zahájení řízení podle čl. 11 odst. 6 nařízení (ES) č. 1/2003 nebo podle čl. 6 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 139/2004 s výjimkou případů, v nichž by takový krok způsobil osobě nebo podniku značnou újmu.
Článek 6
Právo na ústní slyšení; účast stěžovatelů a třetích osob na ústním slyšení
1. Na žádost stran, jimž Komise zaslala prohlášení o námitkách, nebo jiných zúčastněných stran provede úředník pro slyšení ústní slyšení tak, aby tyto strany mohly dále rozvinout své písemné připomínky.
2. Úředník pro slyšení může případně a po konzultaci odpovědného ředitele rozhodnout, že stěžovatelům a třetím zúčastněným osobám ve smyslu článku 5 dá příležitost k vyjádření jejich stanoviska při ústním slyšení stran, pro něž bylo vydáno prohlášení o námitkách, za podmínky, že o to požádají ve svých písemných připomínkách. Úředník pro slyšení může také přizvat zástupce orgánů pro hospodářskou soutěž z třetích zemí, aby se zúčastnili ústního slyšení jako pozorovatelé v souladu s dohodami uzavřenými mezi Unií a třetími zeměmi.
KAPITOLA 4
PŘÍSTUP KE SPISU, DŮVĚRNOST A OBCHODNÍ TAJEMSTVÍ
Článek 7
Přístup ke spisu a přístup k dokumentům a informacím
1. Pokud strana, jež uplatnila své právo na přístup ke spisu, má důvod se domnívat, že Komise má ve svém držení dokumenty, které jí nebyly zpřístupněné, a že uvedené dokumenty jsou nezbytné pro řádný výkon práva na slyšení, může úředníku pro slyšení podat odůvodněnou žádost o přístup k těmto dokumentům, s výhradou čl. 3 odst. 7.
2. S výhradou čl. 3 odst. 7 mohou jiné zúčastněné strany, stěžovatelé a třetí zúčastněné osoby ve smyslu článku 5 podat odůvodněnou žádost úředníku pro slyšení za těchto okolností:
a)
Jiné zúčastněné strany, jež mají důvod se domnívat, že nebyly informovány o námitkách určených oznamujícím stranám v souladu s čl. 13 odst. 2 nařízení (ES) č. 802/2004.
b)
Stěžovatel, jemuž Komise oznámila svůj záměr zamítnout stížnost podle čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 773/2004, a který má důvod se domnívat, že Komise má ve svém držení dokumenty, které mu nebyly zpřístupněné, a že uvedené dokumenty jsou nezbytné pro řádný výkon jeho práv v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 773/2004.
c)
Stěžovatel, který má za to, že neobdržel kopii nedůvěrného znění prohlášení o námitkách v souladu s čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 773/2004 nebo že kopie nedůvěrného znění prohlášení o námitkách nebyla vytvořena způsobem, který umožňuje účinný výkon jeho práv, s výjimkou případů, na které se vztahuje postup při narovnání.
d)
Třetí zúčastněná osoba ve smyslu článku 5 tohoto rozhodnutí, jež má důvod se domnívat, že nebyla informována o povaze a předmětu řízení v souladu s čl. 13 odst. 1 nařízení (ES) č. 773/2004 a čl. 16 odst. 1 nařízení (ES) č. 802/2004. Totéž platí pro stěžovatele v případě, na který se vztahuje postup při narovnání, jenž má důvod se domnívat, že nebyl informován o povaze a předmětu řízení v souladu s čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 773/2004.
3. Úředník pro slyšení přijme odůvodněné rozhodnutí ohledně jemu adresované žádosti podle odstavce 1 nebo 2 a toto rozhodnutí sdělí osobě, která žádost podala, a každé další osobě, jíž se řízení týká.
Článek 8
Obchodní tajemství a jiné důvěrné informace
1. Pokud má Komise v úmyslu zveřejnit informace, jež mohou představovat obchodní tajemství, nebo jiné důvěrné informace týkající se jakéhokoli podniku či osoby, musí prostřednictvím Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž tento podnik či osoby písemně informovat o svém úmyslu a jeho důvodech. Bude stanovena lhůta, v níž dotyčný podnik či osoba mohou předložit jakékoli písemné připomínky.
2. Pokud dotyčný podnik či osoba nesouhlasí se zveřejněním informací, může se v této věci obrátit na úředníka pro slyšení. Pokud úředník pro slyšení shledá, že informace zveřejněna být může, neboť nepředstavuje obchodní tajemství či jinou důvěrnou informaci, nebo protože existuje převládající zájem na jejím zveřejnění, uvede toto zjištění v odůvodněném rozhodnutí, jež oznámí dotyčnému podniku či osobě. V rozhodnutí se stanoví den, po němž bude informace zveřejněna. Tento den nesmí být stanoven na dříve než jeden týden ode dne oznámení.
3. Odstavce 1 a 2 se použijí obdobně i na sdělení informací jejich zveřejněním v Úředním věstníku Evropské unie.
4. V zájmu vyvážení účinného výkonu práv stran na obhajobu s oprávněným zájmem na důvěrnosti může úředník pro slyšení případně rozhodnout, že části spisu, které jsou nezbytné pro výkon práv stran na obhajobu, budou zpřístupněny straně dožadující se přístupu omezeným způsobem, jehož podrobnosti určí úředník pro slyšení.
KAPITOLA 5
PRODLOUŽENÍ LHŮT
Článek 9
Žádosti o prodloužení lhůt
1. Pokud se adresát prohlášení o námitkách domnívá, že lhůta stanovená pro jeho odpověď na prohlášení o námitkách je příliš krátká, může požádat o prodloužení této lhůty prostřednictvím odůvodněné žádosti adresované odpovědnému řediteli. Tato žádost musí být podána včas před uplynutím původní lhůty v řízeních podle článků 101 a 102 Smlouvy a nejméně pět dní před uplynutím původní lhůty v řízeních podle nařízení (ES) č. 139/2004. Pokud dané žádosti není vyhověno nebo adresát prohlášení o námitkách, který podal žádost, nesouhlasí s délkou poskytnutého prodloužení, může se před uplynutím původní lhůty v této věci obrátit na úředníka pro slyšení s žádostí o přezkum. Po konzultaci odpovědného ředitele rozhodne úředník pro slyšení, zda prodloužení lhůty je nezbytné pro to, aby adresát prohlášení o námitkách mohl účinně vykonávat své právo na slyšení, přičemž také zohlední nutnost vyhnout se zbytečnému prodlužování řízení. V řízeních podle článků 101 a 102 Smlouvy zohlední úředník pro slyšení mimo jiné toto:
a)
rozsah a náročnost spisu;
b)
zda měl adresát prohlášení o námitkách, který podal žádost, předem přístup k informacím;
c)
každou další objektivní překážku, s níž se může setkat adresát prohlášení o námitkách, který podal žádost, při vznášení svých připomínek.
Pro účely posuzování prvního pododstavce písm. a) může být vzato v úvahu množství protiprávního jednání, údajné trvání protiprávního jednání, rozsah a počet dokumentů a rozsah a složitost odborných studií.
2. Pokud se jiné zúčastněné strany, stěžovatel či třetí zúčastněná osoba ve smyslu článku 5 domnívá, že lhůta pro vyjádření svých názorů je příliš krátká, může usilovat o prodloužení této lhůty prostřednictvím odůvodněné žádosti adresované včas před uplynutím původní lhůty odpovědnému řediteli. Pokud žádosti není vyhověno, nebo jiná zúčastněná strana, stěžovatel nebo třetí zúčastněná osoba s tímto rozhodnutím nesouhlasí, může se v této věci obrátit na úředníka pro slyšení se žádostí o přezkum. Po konzultaci odpovědného ředitele rozhodne úředník pro slyšení, zda poskytne prodloužení lhůty.
KAPITOLA 6
ÚSTNÍ SLYŠENÍ
Článek 10
Organizace a fungování
1. Úředník pro slyšení organizuje a vede slyšení upravená v ustanoveních provádějících články 101 a 102 Smlouvy a nařízení Rady (ES) č. 139/2004.
2. Ústní slyšení jsou vedena úředníkem pro slyšení zcela nezávisle.
3. Úředník pro slyšení zajišťuje řádné provádění slyšení a přispívá k objektivitě samotného slyšení a jakéhokoli následně přijatého rozhodnutí.
4. Úředník pro slyšení zajistí, aby ústní slyšení poskytlo adresátům prohlášení o námitkách, jiným zúčastněným stranám, jakož i stěžovatelům a třetím zúčastněným osobám ve smyslu článku 5, jež byly připuštěny k ústnímu slyšení, dostatečnou příležitost k rozvinutí jejich názorů k předběžným zjištěním Komise.
Článek 11
Příprava ústního slyšení
1. Úředník pro slyšení zodpovídá za přípravu ústního slyšení a za tímto účelem podnikne veškerá nezbytná opatření. V zájmu zajištění řádné přípravy ústního slyšení může úředník pro slyšení po konzultaci odpovědného ředitele osobám pozvaným ke slyšení předem rozeslat seznam otázek, k nimž se mohou vyjádřit. Úředník pro slyšení může osobám pozvaným ke slyšení rovněž naznačit hlavní oblasti diskuze se zvláštním ohledem na skutečnosti a otázky, na které si adresát prohlášení o námitkách, který požádal o ústní slyšení, přeje upozornit.
2. Za tímto účelem a v zájmu přípravy samotného slyšení se úředník pro slyšení po konzultaci odpovědného ředitele může setkat s osobami pozvanými ke slyšení a popřípadě se službami Komise.
3. Úředník pro slyšení může také předem požádat o písemné oznámení klíčového obsahu zamýšlených prohlášení osob pozvaných ke slyšení.
4. Úředník pro slyšení může všem osobám pozvaným ke slyšení stanovit lhůtu k předložení seznamu účastníků, kteří se zúčastní jejich jménem. Úředník pro slyšení zpřístupní tento seznam všem osobám pozvaným k ústnímu slyšení včas přede dnem konání slyšení.
Článek 12
Harmonogram a postup
1. Po konzultaci odpovědného ředitele stanoví úředník pro slyšení den, trvání a místo slyšení. Pokud je požadováno odročení, rozhodne úředník pro slyšení, zda je povolí, nebo ne.
2. Úředník pro slyšení rozhodne, zda by měly být během slyšení připuštěny nové dokumenty a které osoby by měly být slyšeny jménem určité strany.
3. Úředník pro slyšení může stranám, jimž bylo určeno prohlášení o námitkách, jiným zúčastněným stranám, stěžovatelům, jiným osobám pozvaným ke slyšení, službám Komise a orgánům členských států povolit, aby během slyšení kladly otázky. V případě, že výjimečně zůstane určitá otázka při ústním slyšení zcela nebo částečně nezodpovězena, může úředník pro slyšení povolit její zodpovězení písemnou formou ve stanovené lhůtě. Tuto písemnou odpověď obdrží všichni účastníci ústního slyšení, pokud úředník pro slyšení nerozhodne jinak v zájmu ochrany práva na obhajobu určitého adresáta prohlášení o námitkách nebo obchodního tajemství nebo jiné důvěrné informace jakékoli osoby.
4. V případech, ve kterých si to vyžaduje nutnost zajistit právo na slyšení, může úředník pro slyšení po konzultaci odpovědného ředitele poskytnout dotyčným stranám, jiným zúčastněným stranám, stěžovatelům nebo třetím zúčastněným osobám ve smyslu článku 5 příležitost předložit další písemné připomínky po ukončení ústního slyšení. Úředník pro slyšení stanoví den, do kterého mohou být podání předkládána. Komise není povinna brát v úvahu písemné připomínky obdržené po tomto dni.
Článek 13
Ochrana obchodních tajemství a důvěrnost při ústním slyšení
Za normálních okolností probíhá slyšení každé osoby za přítomnosti všech dalších osob pozvaných k účasti na ústním slyšení. S ohledem na oprávněný zájem dotyčných osob chránit svá obchodní tajemství a jiné důvěrné informace se úředník pro slyšení může také rozhodnout provést slyšení jednotlivých osob odděleně na uzavřeném zasedání.
KAPITOLA 7
PROZATÍMNÍ ZPRÁVA A PRÁVO VZNÉST PŘIPOMÍNKY
Článek 14
Prozatímní zpráva a připomínky
1. Úředník pro slyšení podá o slyšení a o závěrech, které ze slyšení vyvozuje, s ohledem na dodržování účinného výkonu procesních práv prozatímní zprávu příslušnému členu Komise. Připomínky v této zprávě se týkají procesních otázek, včetně:
a)
zpřístupnění dokumentů a přístupu ke spisu;
b)
lhůty pro odpověď na prohlášení o námitkách;
c)
dodržování práva na slyšení;
d)
řádného provádění ústního slyšení.
Kopie zprávy se předává generálnímu řediteli pro otázky hospodářské soutěže, odpovědnému řediteli a dalším příslušným službám Komise.
2. Kromě zprávy uvedené v odstavci 1 a mimo ni může úředník pro slyšení uvádět poznámky k dalšímu pokroku a nestrannosti řízení. Úředník pro slyšení tím usiluje zejména o zajištění toho, aby při přípravě návrhu rozhodnutí Komise byla věnována řádná pozornost všem významným skutečnostem, ať již příznivým nebo nepříznivým pro dotyčné strany, včetně skutkových okolností vztahujících se k závažnosti a trvání jakéhokoli protiprávního jednání. Tyto připomínky se mimo jiné mohou týkat nutnosti dalších informací, stažení určitých námitek, formulace dalších námitek nebo návrhů na další vyšetřovací opatření podle kapitoly V nařízení (ES) č. 1/2003.
Generální ředitel pro hospodářskou soutěž, odpovědný ředitel a právní služba obdrží informace o těchto připomínkách.
KAPITOLA 8
ZÁVAZKY A NAROVNÁNÍ
Článek 15
Závazky a narovnání
1. Strany řízení, jež nabídnou Komisi závazky takové povahy, že reagují na její výhrady vyjádřené v jejím předběžném posouzení podle článku 9 nařízení (ES) č. 1/2003, se v zájmu zajištění účinného výkonu svých procesních práv mohou obrátit na úředníka pro slyšení v kterékoli fázi řízení podle článku 9.
2. Účastníci řízení v případech kartelů, kteří vstupují do jednání o narovnání podle článku 10a nařízení (ES) č. 773/2004, se mohou obrátit na úředníka pro slyšení v kterékoli fázi postupu při narovnání v zájmu zajištění účinného výkonu svých procesních práv.
KAPITOLA 9
ZÁVĚREČNÁ ZPRÁVA
Článek 16
Obsah a předání před přijetím rozhodnutí
1. Na základě návrhu rozhodnutí, který je třeba v příslušném případě předložit poradnímu výboru, připraví úředník pro slyšení závěrečnou písemnou zprávu o dodržování práva na účinný výkon procesních práv uvedených v čl. 14 odst. 1 v kterékoli fázi řízení. V této zprávě rovněž zváží, zda se návrh rozhodnutí zabývá pouze těmi námitkami, u nichž byla stranám poskytnuta příležitost vyjádřit své názory.
2. Závěrečná zpráva se předloží příslušnému členu Komise, generálnímu řediteli pro hospodářskou soutěž, odpovědnému řediteli a dalším příslušným službám Komise. Zpráva se sdělí příslušným orgánům členských států a podle ustanovení o spolupráci stanovených v protokolu 23 a protokolu 24 k Dohodě o EHP také Kontrolnímu úřadu ESVO.
Článek 17
Předložení Komisi a zveřejnění
1. Aby se zajistilo, že při přijímání rozhodnutí v jednotlivém případě je Komise plně informována o všech důležitých informacích, které se týkají průběhu řízení a dodržování práva na účinný výkon procesních práv během celého řízení, předloží se závěrečná zpráva úředníka pro slyšení Komisi spolu s návrhem rozhodnutí, jenž jí byl předložen.
2. Úředník pro slyšení může závěrečnou zprávu upravit ve světle jakýchkoli pozměňovacích návrhů k návrhu rozhodnutí před jeho přijetím Komisí.
3. Společně s rozhodnutím sdělí Komise adresátům rozhodnutí závěrečnou zprávu úředníka pro slyšení. Komise zveřejní závěrečnou zprávu úředníka pro slyšení v Úředním věstníku Evropské unie společně s rozhodnutím, přičemž dbá na oprávněný zájem podniků na ochraně obchodních tajemství.
KAPITOLA 10
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 18
Zrušení a přechodné ustanovení
1. Rozhodnutí 2001/462/ES, ESUO se zrušuje.
2. Procesní kroky již učiněné podle rozhodnutí 2001/462/ES, ESUO jsou nadále účinné. Ve vztahu k vyšetřovacím opatřením, která byla přijata před vstupem v platnost tohoto rozhodnutí, může úředník pro slyšení odmítnout výkon svých pravomocí podle článku 4.
V případech, u kterých došlo k zahájení řízení podle čl. 11 odst. 6 nařízení (ES) č. 1/2003 nebo podle čl. 6 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 139/2004 před vstupem v platnost tohoto rozhodnutí, se prozatímní zpráva podle článku 14 tohoto rozhodnutí a závěrečná zpráva podle článku 16 netýká vyšetřovací fáze, nerozhodne-li úředník pro slyšení jinak.
Článek 19
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 13. října 2011.
EUROPOS KOMISIJOS PIRMININKO SPRENDIMAS
2011 m. spalio 13 d.
dėl bylas nagrinėjančio pareigūno pareigybės ir įgaliojimų nagrinėjant tam tikras konkurencijos bylas
(Tekstas svarbus EEE)
(2011/695/ES)
EUROPOS KOMISIJOS PIRMININKAS,
atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį,
atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą,
atsižvelgdamas į Komisijos darbo tvarkos taisykles (1), ypač į jų 22 straipsnį,
kadangi:
(1)
pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - Sutartis) nustatytą konkurencijos teisės įgyvendinimo užtikrinimo sistemą Komisija tiria bylas ir priima dėl jų administracinius sprendimus, kurių teisminę priežiūrą vykdo Europos Sąjungos Teisingumo Teismas (toliau - Teisingumo Teismas);
(2)
Komisija turi nagrinėti konkurencijos bylas sąžiningai, nešališkai ir objektyviai ir privalo užtikrinti, kad būtų paisoma atitinkamų šalių procesinių teisių, kaip nurodyta 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1/2003 dėl konkurencijos taisyklių, nustatytų Sutarties 81 ir 82 straipsniuose, įgyvendinimo (2), 2004 m. sausio 20 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės (EB susijungimų reglamentas) (3), 2004 m. balandžio 7 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 773/2004 dėl bylų nagrinėjimo Komisijoje pagal Sutarties 81 ir 82 straipsnius tvarkos (4), ir 2004 m. balandžio 7 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 802/2004, įgyvendinančiame Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės (5), taip pat atitinkamoje Teisingumo Teismo praktikoje. Visų pirma atitinkamų šalių teisė būti išklausytoms prieš priimant bet kokį individualų neigiamos įtakos joms turintį sprendimą yra pagrindinė Europos Sąjungos teisė, pripažįstama Pagrindinių teisių chartijoje (6), visų pirma jos 41 straipsnyje;
(3)
siekiant užtikrinti atitinkamų šalių, kitų dalyvaujančių šalių, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 802/2004 11 straipsnio b punkte (toliau - kitos dalyvaujančios šalys), skundo pateikėjų, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1/2003 7 straipsnio 2 dalyje (toliau - skundo pateikėjai), ir kitų asmenų nei nurodytų Reglamento (EB) Nr. 773/2004 5 ir 11 straipsniuose bei trečiųjų asmenų, apibrėžtų Reglamento (EB) Nr. 802/2004 11 straipsnyje (toliau - tretieji asmenys), dalyvaujančių nagrinėjant konkurencijos bylą, veiksmingą naudojimąsi procesinėmis teisėmis, atsakomybė už tų teisių užtikrinimą turėtų būti patikėta nepriklausomam, patirties konkurencijos srityje turinčiam, sąžiningam asmeniui, kuris padėtų užtikrinti bylos nagrinėjimo objektyvumą, skaidrumą ir veiksmingumą;
(4)
todėl 1982 m. Komisija įsteigė bylas nagrinėjančio pareigūno pareigybę, persvarstytą 1994 m. gruodžio 12 d. Komisijos sprendime 94/810/EAPB, EB dėl bylas nagrinėjančių pareigūnų įgaliojimų konkurencijos Komisijos nagrinėjamose konkurencijos bylose (7) ir 2001 m. gegužės 23 d. Komisijos sprendime 2001/462/EB, EAPB dėl bylas nagrinėjančių pareigūnų įgaliojimų tam tikrose konkurencijos bylose (8). Dabar būtina patikslinti ir dar labiau sustiprinti bylas nagrinėjančio pareigūno vaidmenį ir pritaikyti bylas nagrinėjančio pareigūno įgaliojimus, atsižvelgiant į Sąjungos konkurencijos teisės raidą;
(5)
bylas nagrinėjančio pareigūno pareigybė apskritai laikoma svarbia konkurencijos bylų nagrinėjimo Komisijoje dalimi, nes bylas nagrinėjantis pareigūnas užtikrina tokio nagrinėjimo nepriklausomumą ir prisideda savo patirtimi. Siekiant užtikrinti nuolatinį bylas nagrinėjančio pareigūno nepriklausomumą nuo Konkurencijos generalinio direktorato, bylas nagrinėjantis pareigūnas dėl administracinių priežasčių turėtų būti priskirtas specialiam už konkurenciją atsakingam Komisijos nariui;
(6)
bylas nagrinėjantis pareigūnas turėtų būti skiriamas vadovaujantis Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatuose ir kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygose įtvirtintomis taisyklėmis. Remiantis tomis taisykles galima svarstyti ir tuos kandidatus, kurie nėra Komisijos pareigūnai. Skiriant, atleidžiant iš pareigų ir perkeliant bylas nagrinėjančius pareigūnus į kitas pareigas reikėtų užtikrinti skaidrumą;
(7)
Komisija gali paskirti vieną ar daugiau bylas nagrinėjančių pareigūnų ir skirti jiems pagalbinius darbuotojus. Jeigu bylas nagrinėjantis pareigūnas vykdydamas savo pareigas patiria interesų konfliktą, jis turi nusišalinti nuo bylos. Jeigu bylas nagrinėjantis pareigūnas negali vykdyti savo pareigų, jo pareigas turėtų vykdyti kitas bylas nagrinėjantis pareigūnas;
(8)
bylas nagrinėjantis pareigūnas turėtų veikti kaip nepriklausomas arbitras, siekiantis išspręsti klausimus, turinčius įtakos atitinkamų šalių, kitų dalyvaujančių šalių, skundo pateikėjų ar suinteresuotųjų trečiųjų asmenų veiksmingam naudojimuisi procesinėmis teisėmis, kai tų klausimų nepavyksta išspręsti bendraujant su už konkurencijos bylų nagrinėjimą atsakingomis Komisijos tarnybomis, kurios privalo užtikrinti tas procesines teises;
(9)
bylas nagrinėjančio pareigūno įgaliojimai nagrinėjant konkurencijos bylas turėtų būti suderinti taip, kad nagrinėjant bylą Komisijoje pagal Sutarties 101 ir 102 straipsnius ir Reglamentą (EB) Nr. 139/2004 būtų užtikrintas veiksmingas naudojimasis procesinėmis teisėmis, visų pirma teise būti išklausytam;
(10)
siekiant stiprinti šį vaidmenį, bylas nagrinėjančiam pareigūnui turėtų būti priskirta pareiga užtikrinti įmonių ir įmonių asociacijų veiksmingą naudojimąsi procesinėmis teisėmis, Komisijai naudojantis įgaliojimais atlikti tyrimus pagal Reglamento Nr. 1/2003 V skyrių ir pagal Reglamento (EB) Nr. 139/2004 14 straipsnio nuostatas, kuriomis Komisija įgaliojama skirti įmonėms ir įmonių asociacijoms baudas. Bylas nagrinėjančiam pareigūnui šiame tyrimo etape taip pat turėtų būti priskirtos specialios pareigos, susijusios su prašymais dėl profesinės paslapties apsaugos, teise neduoti parodymų prieš save, atsakymų į sprendimus, kuriais pagal Reglamento Nr. 1/2003 18 straipsnio 3 dalį prašoma pateikti informacijos, pateikimo terminais, taip pat su įmonių ir įmonių asociacijų, kurioms Komisija pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 V skyrių taiko tyrimo priemonę, teise būti informuotoms apie jų procesinį statusą, t. y. apie tai, ar jos yra tiriamos ir, jei taip, koks yra to tyrimo dalykas ir tikslas. Nagrinėdamas su teise neduoti parodymų prieš save prašymus, bylas nagrinėjantis pareigūnas gali svarstyti, ar įmonės pateikia aiškiai nepagrįstus apsaugos prašymus tik bylos vilkinimo sumetimais;
(11)
bylas nagrinėjantis pareigūnas turėtų galėti padėti nagrinėjant prašymus dėl profesinės paslapties apsaugos taikymo dokumentui. Jeigu tokį prašymą pateikusi įmonė ar įmonių asociacija sutinka, bylas nagrinėjančiam pareigūnui bus leista ištirti atitinkamą dokumentą ir pateikti atitinkamą rekomendaciją, remiantis taikytina Teisingumo Teismo praktika;
(12)
bylas nagrinėjantis pareigūnas turėtų spręsti, ar trečiasis asmuo įrodo pakankamą interesą, kad būtų išklausytas. Vartotojų asociacijos, kurios prašo būti išklausytos, paprastai turėtų būti laikomos turinčiomis pakankamą interesą, jeigu nagrinėjama byla susijusi su galutiniams vartotojams skirtais produktais ar paslaugomis arba produktais ir paslaugomis, kurie tiesiogiai naudojami kuriant tokius produktus ar paslaugas;
(13)
bylas nagrinėjantis pareigūnas turėtų nuspręsti, ar leisti skundo pateikėjams ir suinteresuotiesiems tretiesiems asmenims dalyvauti nagrinėjant bylą žodžiu, atsižvelgdamas į jų galimybes padėti išsiaiškinti atitinkamas bylos faktines aplinkybes;
(14)
atitinkamų šalių teisė būti išklausytoms prieš priimant galutinį sprendimą, turintį neigiamos įtakos jų interesams, užtikrinama suteikiant joms teisę raštu atsakyti į prieštaravimo pareiškime išdėstytą pirminę Komisijos poziciją ir, joms paprašius, teisę paaiškinti savo argumentus nagrinėjant bylą žodžiu. Kad būtų veiksmingai naudojamasi šiomis teisėmis, šalys, kurioms skirtas prieštaravimo pareiškimas, turi teisę susipažinti su Komisijos tyrimo byla;
(15)
kad užtikrintų šalių, kurioms skirtas prieštaravimo pareiškimas, veiksmingą naudojimąsi teise į gynybą, bylas nagrinėjantis pareigūnas turėtų užtikrinti, kad būtų išspręsti tų šalių ir Komisijos Konkurencijos generalinio direktorato ginčai dėl galimybės susipažinti su byla ar verslo paslapčių arba kitos konfidencialios informacijos apsaugos. Išimtinėmis aplinkybėmis bylas nagrinėjantis pareigūnas gali sustabdyti termino, per kurį prieštaravimo pareiškimo adresatas turėtų atsakyti į tą prieštaravimo pareiškimą, galiojimą, kol bus išspręstas ginčas dėl galimybės susipažinti su byla, jeigu adresatas negalėtų atsakyti iki nustatyto termino, o jį pratęsti tuo metu nebūtų tinkama;
(16)
kad užtikrintų veiksmingą naudojimąsi procesinėmis teisėmis paisydamas teisėtų konfidencialumo interesų, bylas nagrinėjantis pareigūnas prireikus turėtų galėti įpareigoti imtis specialių su galimybe susipažinti su Komisijos byla susijusių priemonių. Visų pirma bylas nagrinėjantis pareigūnas turėtų turėti įgaliojimus nuspręsti, kad su tam tikromis bylos dalimis galimybės susipažinti su byla prašanti šalis gali susipažinti iš dalies, pavyzdžiui, apribojant galimybę susipažinti su byla turinčių asmenų skaičių ar kategoriją ir informacijos, su kuria susipažįstama, naudojimą;
(17)
bylas nagrinėjantis pareigūnas turėtų priimti sprendimus dėl prašymų pratęsti atsakymo į prieštaravimo pareiškimą, papildomą prieštaravimo pareiškimą ar faktų pranešimą terminą ar terminus, per kuriuos kitos dalyvaujančios šalys, skundo pateikėjai ar suinteresuotieji tretieji asmenys gali pateikti pastabas, jeigu tokia šalis, skundo pateikėjas ar suinteresuotasis trečiasis asmuo ir Konkurencijos generalinis direktoratas dėl to nesutaria;
(18)
bylas nagrinėjantis pareigūnas turėtų rūpintis žodinio bylos nagrinėjimo veiksmingumu, be kita ko, imdamasis visų tinkamų parengiamųjų priemonių, įskaitant pirminio dalyvių sąrašo ir pirminės darbotvarkės išplatinimą likus pakankamai laiko iki nagrinėjimo;
(19)
nagrinėjant bylą žodžiu šalims, kurioms Komisija skyrė prieštaravimo pareiškimą, ir kitoms dalyvaujančioms šalims suteikiama papildoma galimybė pasinaudoti savo teise būti išklausytoms, žodžiu paaiškinant savo argumentus Komisijai, kuriai turėtų atstovauti jos Konkurencijos generalinis direktoratas ir kitos tarnybos, padėsiančios rengti Komisijos sprendimą. Nagrinėjant bylą žodžiu turėtų būti suteikta papildoma galimybė užtikrinti, kad būtų kuo geriau išsiaiškintos visos svarbios faktinės aplinkybės, neatsižvelgiant į tai, ar jos yra palankios, ar nepalankios atitinkamoms šalims, įskaitant faktines aplinkybes, susijusias su įtariamo pažeidimo sunkumu ir trukme. Be to, nagrinėjant bylą žodžiu šalims turėtų būti suteikta galimybė pateikti savo argumentus dėl klausimų, kurie gali būti svarbūs galimam baudų skyrimui;
(20)
siekdamas užtikrinti žodinio bylos nagrinėjimo veiksmingumą, bylas nagrinėjantis pareigūnas šalims, kurioms skirtas prieštaravimo pareiškimas, kitoms dalyvaujančioms šalims, skundo pateikėjams, kitiems į nagrinėjimą pakviestiems asmenims, Komisijos tarnyboms ir valstybių narių valdžios institucijoms gali leisti per žodinį bylos nagrinėjimą užduoti klausimus. Žodinis bylos nagrinėjimas neturėtų būti viešas, siekiant užtikrinti, kad visi dalyviai galėtų nevaržomi išreikšti savo nuomonę. Todėl nagrinėjant bylą žodžiu atskleista informacija turėtų būti naudojama tik vykdant teismines ir (arba) administracines procedūras, susijusias su Sutarties 101 ir 102 straipsnių taikymu. Jeigu pagrįstai siekiama apsaugoti verslo paslaptis ir kitą konfidencialią informaciją, bylas nagrinėjantis pareigūnas turėtų galėti išklausyti asmenis uždarame posėdyje;
(21)
nagrinėjamos bylos šalys, siūlančios įsipareigojimus pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 9 straipsnį, taip pat šalys, dalyvaujančios kartelio bylų susitarimo procedūrose pagal Reglamento (EB) Nr. 773/2004 10a straipsnį, turėtų galėti kreiptis į bylas nagrinėjantį pareigūną dėl klausimų, susijusių su veiksmingu naudojimusi procesinėmis teisėmis;
(22)
bylas nagrinėjantis pareigūnas turėtų pranešti apie tai, ar nagrinėjant konkurencijos bylą užtikrintas veiksmingas naudojimasis procesinėmis teisėmis. Be šios pareigos pranešti, bylas nagrinėjantis pareigūnas taip pat turėtų galėti pateikti pastabas dėl tolesnės bylos nagrinėjimo eigos ir objektyvumo ir taip padėti užtikrinti, kad konkurencijos bylos nagrinėjimas būtų baigtas remiantis išsamiu visų reikšmingų faktinių aplinkybių vertinimu;
(23)
atskleisdamas informaciją apie fizinius asmenis, bylas nagrinėjantis pareigūnas turėtų atkreipti dėmesį visų pirma į 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (9);
(24)
Sprendimas 2001/462/EB, EAPB turėtų būti panaikintas,
NUSPRENDĖ:
1 SKYRIUS
BYLAS NAGRINĖJANČIO PAREIGŪNO VAIDMUO, SKYRIMAS IR PAREIGOS
1 straipsnis
Bylas nagrinėjantis pareigūnas
1. Nagrinėjant konkurencijos bylą dalyvauja vienas ar daugiau bylas nagrinėjančių pareigūnų, kurių įgaliojimai ir pareigos nustatyti šiame sprendime.
2. Bylas nagrinėjantis pareigūnas užtikrina veiksmingą naudojimąsi procesinėmis teisėmis nagrinėjant konkurencijos bylas Komisijoje Sutarties 101 ir 102 straipsniams įgyvendinti, taip pat pagal Reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (toliau - konkurencijos bylos).
2 straipsnis
Skyrimas, atšaukimas iš pareigų ir pavadavimas
1. Bylas nagrinėjantį pareigūną skiria Komisija. Apie paskyrimą skelbiama Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Dėl bet kokio įgaliojimų sustabdymo, atšaukimo iš pareigų ar perkėlimo į kitas pareigas Komisija priima motyvuotą sprendimą. Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
2. Bylas nagrinėjantis pareigūnas administraciniais tikslais yra priskiriamas už konkurenciją atsakingam Komisijos nariui (toliau - kompetentingas Komisijos narys).
3. Jeigu bylas nagrinėjantis pareigūnas negali vykdyti savo pareigų, jo pareigas vykdo kitas bylas nagrinėjantis pareigūnas. Jeigu savo pareigų negali vykdyti nė vienas bylas nagrinėjantis pareigūnas, kompetentingas Komisijos narys, prireikus pasikonsultavęs su bylas nagrinėjančiu pareigūnu, bylas nagrinėjančio pareigūno pareigoms vykdyti paskiria kitą kompetentingą Komisijos pareigūną, kuris nedalyvauja nagrinėjant atitinkamą bylą.
4. Faktinio ar galimo interesų konflikto atveju bylas nagrinėjantis pareigūnas nusišalina nuo bylos. Taikoma 3 dalis.
3 straipsnis
Veikimo būdas
1. Vykdydamas savo pareigas, bylas nagrinėjantis pareigūnas yra nepriklausomas.
2. Vykdydamas savo pareigas, bylas nagrinėjantis pareigūnas atsižvelgia į tai, kad būtina veiksmingai taikyti konkurencijos taisykles laikantis galiojančių Sąjungos teisės aktų ir Teisingumo Teismo nustatytų principų.
3. Vykdydamas savo pareigas, bylas nagrinėjantis pareigūnas gali susipažinti su visais pagal Sutarties 101 ir 102 straipsnius ir Reglamentą (EB) Nr. 139/2004 Komisijoje nagrinėjamų konkurencijos bylų dokumentais.
4. Už bylos tyrimą atsakingas Konkurencijos generalinio direktorato direktorius (toliau - atsakingas direktorius) nuolat praneša bylas nagrinėjančiam pareigūnui apie procedūros eigą.
5. Bylas nagrinėjantis pareigūnas gali pateikti kompetentingam Komisijos nariui pastabas dėl bet kokio klausimo, susijusio su bet kuria Komisijos konkurencijos byla.
6. Jeigu bylas nagrinėjantis pareigūnas pateikia kompetentingam Komisijos nariui motyvuotas rekomendacijas arba priima šiame sprendime numatytus sprendimus, tų dokumentų kopijas jis pateikia atsakingam direktoriui ir Komisijos teisės tarnybai.
7. Bet kokį klausimą dėl veiksmingo naudojimosi procesinėmis teisėmis atitinkamos šalys, kitos dalyvaujančios šalys, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 802/2004 11 straipsnio b punkte (toliau - kitos dalyvaujančios šalys), skundo pateikėjai, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1/2003 7 straipsnio 2 dalyje (toliau - skundo pateikėjai), ir suinteresuotieji tretieji asmenys, kaip apibrėžta šio sprendimo 5 straipsnyje, dalyvaujantys nagrinėjant bylą, pirmiausia pateikia Konkurencijos generaliniam direktoratui. Jeigu klausimas neišsprendžiamas, jis gali būti perduotas bylas nagrinėjančiam pareigūnui, kad šis jį nepriklausomai persvarstytų. Prašymai, susiję su priemone, kuriai yra nustatytas terminas, turi būti pateikiami laiku, per nustatytą pradinį terminą.
2 SKYRIUS
TYRIMAS
4 straipsnis
Procesinės teisės tyrimo etape
1. Bylas nagrinėjantis pareigūnas užtikrina veiksmingą naudojimąsi procesinėmis teisėmis Komisijai naudojantis įgaliojimais atlikti tyrimus pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 V skyrių ir vykstant bylos nagrinėjimui, kuriam pasibaigus gali būti skiriamos baudos pagal Reglamento (EB) Nr. 139/2004 14 straipsnį.
2. Bylas nagrinėjantis pareigūnas, laikydamasis 3 straipsnio 7 dalies, visų pirma vykdo šias pareigas:
a)
įmonės arba įmonių asociacijos gali bylas nagrinėjančio pareigūno prašyti išnagrinėti prašymus, kad dokumentui, kurio Komisija reikalauja įgyvendindama Reglamento (EB) Nr. 1/2003 18, 20 ar 21 straipsniu jai suteiktus įgaliojimus, atlikdama patikrinimus pagal Reglamento (EB) Nr. 139/2004 13 straipsnį arba taikydama tyrimo priemones vykstant bylos nagrinėjimui, kuriam pasibaigus gali būti skiriamos baudos pagal Reglamento (EB) Nr. 139/2004 14 straipsnį, ir kuris Komisijai nebuvo pateiktas, būtų taikoma profesinės paslapties apsauga, kaip apibrėžta Teisingumo Teismo praktikoje. Bylas nagrinėjantis pareigūnas gali persvarstyti klausimą tik tuo atveju, jeigu tokį prašymą pateikusi įmonė ar įmonių asociacija sutinka, kad bylas nagrinėjantis pareigūnas susipažintų su informacija, kuriai prašoma taikyti profesinės paslapties apsaugą, ir susijusiais dokumentais, kurie, bylas nagrinėjančio pareigūno manymu, yra būtini peržiūrai atlikti. Neatskleisdamas galimo konfidencialaus informacijos turinio, bylas nagrinėjantis pareigūnas atsakingam direktoriui ir atitinkamai įmonei ar įmonių asociacijai pateikia savo pirminę nuomonę ir gali imtis atitinkamų veiksmų, kad paskatintų priimti abipusiškai priimtiną sprendimą. Jeigu sprendimo priimti nepavyksta, bylas nagrinėjantis pareigūnas, neatskleisdamas galimo konfidencialaus dokumento turinio, gali parengti motyvuotą rekomendaciją kompetentingam Komisijos nariui. Prašymą pateikusiai šaliai pateikiama tokios rekomendacijos kopija;
b)
jeigu prašymo pateikti informacijos pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 18 straipsnio 2 dalį adresatas atsisako atsakyti į tokiame prašyme pateiktą klausimą, remdamasis teise neduoti parodymų prieš save, kaip apibrėžta Teisingumo Teismo praktikoje, jis gali per tam tikrą laiką nuo prašymo gavimo kreiptis į bylas nagrinėjantį pareigūną. Atitinkamais atvejais atsižvelgęs į tai, kad reikia vengti nepagrįstai užtęsti bylos nagrinėjimą, bylas nagrinėjantis pareigūnas gali pateikti motyvuotą rekomendaciją apie tai, ar taikoma teisė neduoti parodymų prieš save, ir pranešti atsakingam direktoriui apie padarytas išvadas, į kurias atsižvelgiama vėliau priimant sprendimą pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 18 straipsnio 3 dalį. Prašymo adresatui pateikiama motyvuotos rekomendacijos kopija;
c)
jeigu sprendimo, kuriuo pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 18 straipsnio 3 dalį prašoma pateikti informacijos, adresatas mano, kad atsakymo pateikimo terminas yra per trumpas, likus pakankamai laiko iki nustatyto pradinio termino pabaigos jis gali kreiptis į bylas nagrinėjantį pareigūną. Sprendimą, ar pratęsti terminą, bylas nagrinėjantis pareigūnas priima atsižvelgdamas į prašymo pateikti informacijos apimtį bei sudėtingumą ir tyrimo reikalavimus;
d)
įmonės ar įmonių asociacijos, kurioms Komisija pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 V skyrių taiko tyrimo priemonę, turi teisę būti informuotos apie jų procesinį statusą, t. y. apie tai, ar jos yra tiriamos ir, jei taip, koks yra to tyrimo dalykas ir tikslas. Jeigu tokia įmonė ar įmonių asociacija mano, kad Konkurencijos generalinis direktoratas jai tinkamai nepranešė apie jos procesinį statusą, ji gali kreiptis į bylas nagrinėjantį pareigūną. Bylas nagrinėjantis pareigūnas priima sprendimą, kuriuo Konkurencijos generalinis direktoratas įpareigojamas informuoti įmonę ar įmonių asociaciją, kuri kreipėsi dėl savo procesinio statuso. Apie tokį sprendimą pranešama įmonei ar įmonių asociacijai, kuri dėl to kreipėsi.
3 SKYRIUS
PRAŠYMAI BŪTI IŠKLAUSYTAM
5 straipsnis
Suinteresuotieji tretieji asmenys
1. Kitų asmenų nei nurodytų Reglamento (EB) Nr. 773/2004 5 ir 11 straipsniuose ir trečiųjų asmenų, apibrėžtų Reglamento (EB) Nr. 802/2004 11 straipsnyje (toliau - tretieji asmenys), prašymai būti išklausytiems pateikiami pagal Reglamento (EB) Nr. 773/2004 13 straipsnio 1 dalį ir Reglamento (EB) Nr. 802/2004 16 straipsnį. Prašymai pateikiami raštu, juose paaiškinant prašymą teikiančio asmens interesą dėl procedūros baigties.
2. Bylas nagrinėjantis pareigūnas, pasikonsultavęs su atsakingu direktoriumi, nusprendžia, ar išklausyti trečiuosius asmenis. Vertindamas, ar trečiasis asmuo turi pakankamą interesą, bylas nagrinėjantis pareigūnas atsižvelgia į tai, ar elgesys, kuris nagrinėjamas konkurencijos byloje, turi pakankamai įtakos prašymą pateikusiam asmeniui, ir jei taip, kokios įtakos tas elgesys jam turi, arba į tai, ar prašymą pateikęs asmuo atitinka Reglamento (EB) Nr. 139/2004 18 straipsnio 4 dalies reikalavimus.
3. Jeigu bylas nagrinėjantis pareigūnas mano, kad prašymą pateikęs asmuo neįrodė pakankamo intereso, kad būtų išklausytas, jis prašymą pateikusiam asmeniui raštu praneša apie tokio sprendimo priežastis. Nustatomas terminas, per kurį prašymą pateikęs asmuo gali raštu pareikšti savo nuomonę. Jeigu prašymą pateikęs asmuo savo nuomonę raštu pareiškia per bylas nagrinėjančio pareigūno nustatytą terminą ir dėl rašytinio pareiškimo vertinimo esmė nesikeičia, ši išvada konstatuojama motyvuotame sprendime, apie kurį pranešama prašymą pateikusiam asmeniui.
4. Pradėjus bylos nagrinėjimą pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 11 straipsnio 6 dalį arba Reglamento Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies c punktą, bylas nagrinėjantis pareigūnas praneša konkurencijos bylos šalims apie suinteresuotųjų trečiųjų asmenų, kuriuos ketinama išklausyti, tapatybę, nebent ją atskleidus būtų smarkiai pakenkta asmeniui ar įmonei.
6 straipsnis
Teisė į žodinį bylos nagrinėjimą; skundo pateikėjų ir trečiųjų asmenų dalyvavimas nagrinėjant bylą žodžiu
1. Šalims, kurioms Komisija skyrė prieštaravimo pareiškimą, ar kitoms dalyvaujančioms šalims paprašius, bylas nagrinėjantis pareigūnas surengia žodinį bylos nagrinėjimą, kad tos šalys galėtų išsamiau paaiškinti savo rašytinius pareiškimus.
2. Jei reikia, bylas nagrinėjantis pareigūnas, pasikonsultavęs su atsakingu direktoriumi, gali nuspręsti suteikti skundo pateikėjams ir suinteresuotiesiems tretiesiems asmenims, kaip apibrėžta 5 straipsnyje, galimybę pareikšti savo nuomonę nagrinėjant bylą žodžiu, kai išklausomos šalys, kurioms pateiktas prieštaravimo pareiškimas, jeigu jos to paprašo savo rašytinėse pastabose. Bylas nagrinėjantis pareigūnas pagal Sąjungos ir trečiųjų šalių sudarytus susitarimus taip pat gali kaip stebėtojus į žodinį bylos nagrinėjimą pakviesti trečiųjų šalių konkurencijos institucijų atstovus.
4 SKYRIUS
GALIMYBĖ SUSIPAŽINTI SU BYLA, KONFIDENCIALUMAS IR VERSLO PASLAPTYS
7 straipsnis
Galimybė susipažinti su byla ir galimybė susipažinti su dokumentais ir informacija
1. Jeigu teise susipažinti su byla pasinaudojusi šalis pagrįstai mano, kad Komisija turi dokumentų, kurie jai nebuvo atskleisti, ir kad tie dokumentai yra būtini siekiant tinkamai pasinaudoti teise būti išklausytam, ji gali, laikydamasi 3 straipsnio 7 dalies reikalavimų, pateikti bylas nagrinėjančiam pareigūnui motyvuotą prašymą leisti susipažinti su šiais dokumentais.
2. Laikydamosi 3 straipsnio 7 dalies reikalavimų, kitos dalyvaujančios šalys, skundo pateikėjai ir suinteresuotieji tretieji asmenys, kaip apibrėžta 5 straipsnyje, gali pateikti bylas nagrinėjančiam pareigūnui motyvuotą prašymą toliau nurodytomis aplinkybėmis:
a)
kitos dalyvaujančios šalys, kurios pagrįstai mano, kad joms nebuvo pranešta apie pranešančiosioms šalims skirtus prieštaravimus pagal Reglamento (EB) Nr. 802/2004 13 straipsnio 2 dalį;
b)
skundo pateikėjas, kuriam Komisija pranešė apie savo ketinimą atmesti skundą pagal Reglamento (EB) Nr. 773/2004 7 straipsnio 1 dalį ir kuris pagrįstai mano, kad Komisija turi dokumentų, kurie jam nebuvo atskleisti, ir kad tie dokumentai yra būtini siekiant tinkamai pasinaudoti savo teisėmis pagal Reglamento (EB) Nr. 773/2004 8 straipsnio 1 dalį;
c)
skundo pateikėjas, manantis, kad negavo prieštaravimo pareiškimo nekonfidencialaus varianto kopijos pagal Reglamento (EB) Nr. 773/2004 6 straipsnio 1 dalį arba kad prieštaravimo pareiškimo nekonfidencialus variantas parengtas taip, kad jis negali veiksmingai pasinaudoti savo teisėmis, išskyrus atvejus, kai taikoma susitarimo procedūra;
d)
suinteresuotasis trečiasis asmuo, kaip apibrėžta šio sprendimo 5 straipsnyje, pagrįstai manantis, kad jam nebuvo pranešta apie procedūros pobūdį ir dalyką pagal Reglamento (EB) Nr. 773/2004 13 straipsnio 1 dalį ir Reglamento (EB) Nr. 802/2004 16 straipsnio 1 dalį; taip pat skundo pateikėjas byloje, kuriai taikoma susitarimo procedūra, jeigu jis pagrįstai mano, kad jam nebuvo pranešta apie procedūros pobūdį ir dalyką pagal Reglamento (EB) Nr. 773/2004 6 straipsnio 1 dalį.
3. Bylas nagrinėjantis pareigūnas priima motyvuotą sprendimą dėl jam pagal 1 arba 2 dalį skirto prašymo ir praneša apie tą sprendimą prašymą pateikusiam asmeniui ir visiems kitiems su procedūra susijusiems asmenims.
8 straipsnis
Verslo paslaptys ir kita konfidenciali informacija
1. Jeigu Komisija ketina atskleisti informaciją, kuri gali būti verslo paslaptis, arba kitą bet kurios įmonės ar asmens konfidencialią informaciją, Konkurencijos generalinis direktoratas raštu praneša tokiai įmonei arba asmeniui apie šį ketinimą ir jo priežastis. Nustatomas terminas, per kurį atitinkama įmonė arba asmuo gali pateikti rašytines pastabas.
2. Jeigu atitinkama įmonė arba asmuo prieštarauja informacijos atskleidimui, tokia įmonė arba asmuo gali kreiptis į bylas nagrinėjantį pareigūną. Jeigu bylas nagrinėjantis pareigūnas nusprendžia, kad informacija gali būti atskleista, nes ji nėra verslo paslaptis ar kita konfidenciali informacija arba esama viršesnio intereso ją atskleisti, tokia išvada pateikiama motyvuotu sprendimu, apie kurį pranešama atitinkamai įmonei arba asmeniui. Sprendime nurodoma data, po kurios informacija bus atskleista. Ši data neturi būti ankstesnė nei savaitė nuo pranešimo dienos.
3. 1 ir 2 dalys mutatis mutandis taikomos informacijos atskleidimui ją paskelbiant Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
4. Jei taikytina, siekdamas užtikrinti veiksmingo šalies naudojimosi teise į gynybą ir teisėtų konfidencialumo interesų pusiausvyrą, bylas nagrinėjantis pareigūnas gali nuspręsti, kad su bylos dalimis, kurios yra neišvengiamai būtinos, kad šalis galėtų pasinaudoti savo teise į gynybą, galimybės susipažinti su byla prašanti šalis gali susipažinti iš dalies, o tokio susipažinimo sąlygas nustato bylas nagrinėjantis pareigūnas.
5 SKYRIUS
TERMINŲ PRATĘSIMAS
9 straipsnis
Prašymai pratęsti terminus
1. Jeigu prieštaravimo pareiškimo adresatas mano, kad jam nustatytas per trumpas terminas atsakymui į prieštaravimo pareiškimą pateikti, jis gali atsakingam direktoriui pateikti motyvuotą prašymą pratęsti terminą. Toks prašymas turi būti pateiktas likus pakankamai laiko iki pradinio termino pabaigos nagrinėjant bylą pagal Sutarties 101 ir 102 straipsnius ir likus bent penkioms darbo dienoms iki pradinio termino pabaigos nagrinėjant bylą pagal Reglamentą (EB) Nr. 139/2004. Jeigu toks prašymas nepatenkinamas arba prašymą pateikęs prieštaravimo pareiškimo adresatas nesutinka su tuo, kiek terminas pratęstas, nepasibaigus pradiniam terminui jis gali prašyti bylas nagrinėjančio pareigūno persvarstyti klausimą. Išklausęs atsakingą direktorių, bylas nagrinėjantis pareigūnas sprendžia, ar būtina terminą pratęsti, kad prieštaravimo pareiškimo adresatas galėtų veiksmingai pasinaudoti savo teise būti išklausytam, atsižvelgdamas į tai, kad būtina vengti nepagrįstai užtęsti bylos nagrinėjimą. Vykstant bylos nagrinėjimui pagal Sutarties 101 ir 102 straipsnius bylas nagrinėjantis pareigūnas atsižvelgia, be kita ko, į tokias aplinkybes:
a)
bylos apimtį ir sudėtingumą;
b)
ar prašymą pateikęs prieštaravimo pareiškimo adresatui anksčiau buvo suteikta galimybė susipažinti su informacija;
c)
visas kitas objektyvias kliūtis, kurias pateikdamas pastabas gali patirti prašymą pateikęs prieštaravimo pareiškimo adresatas.
Atliekant vertinimą pagal pirmos pastraipos a punktą gali būti atsižvelgta į pažeidimų skaičių, įtariamą pažeidimo (-ų) trukmę, dokumentų apimtį bei skaičių ir ekspertų tyrimų apimtį ir sudėtingumą.
2. Jeigu kitos dalyvaujančios šalys, skundo pateikėjas arba suinteresuotasis trečiasis asmuo, kaip apibrėžta 5 straipsnyje, mano, kad jam nustatytas per trumpas terminas nuomonei pareikšti, ji (jis) gali prašyti jį pratęsti, likus pakankamai laiko iki pradinio termino pabaigos atsakingam direktoriui pateikdama (-as) motyvuotą prašymą. Jeigu toks prašymas nepatenkinamas arba kita dalyvaujanti šalis, skundo pateikėjas arba suinteresuotasis trečiasis asmuo su tokiu sprendimu nesutinka, ji (jis) gali bylas nagrinėjančio pareigūno prašyti persvarstyti klausimą. Išklausęs atsakingą direktorių, bylas nagrinėjantis pareigūnas sprendžia, ar pratęsti terminą.
6 SKYRIUS
ŽODINIS BYLOS NAGRINĖJIMAS
10 straipsnis
Organizavimas ir pareigybė
1. Bylas nagrinėjantis pareigūnas organizuoja ir vykdo Sutarties 101 ir 102 straipsnių įgyvendinimo nuostatose ir Reglamente (EB) Nr. 139/2004 nustatytą nagrinėjimą.
2. Žodinį bylos nagrinėjimą bylas nagrinėjantis pareigūnas vykdo visiškai nepriklausomai.
3. Bylas nagrinėjantis pareigūnas užtikrina, kad nagrinėjimas vyktų tinkamai, ir padeda užtikrinti nagrinėjimo ir bet kurio paskesnio sprendimo objektyvumą.
4. Bylas nagrinėjantis pareigūnas užtikrina, kad nagrinėjant bylą žodžiu prieštaravimo pareiškimo adresatams, kitoms dalyvaujančioms šalims, taip pat skundo pateikėjams ir suinteresuotiesiems tretiesiems asmenims, kaip apibrėžta 5 straipsnyje, kuriems leista dalyvauti nagrinėjant bylą žodžiu, būtų suteikta pakankama galimybė paaiškinti savo nuomonę dėl pirminių Komisijos išvadų.
11 straipsnis
Pasirengimas žodiniam bylos nagrinėjimui
1. Bylas nagrinėjantis pareigūnas atsako už pasirengimą žodiniam nagrinėjimui ir dėl to imasi visų tinkamų priemonių. Kad užtikrintų tinkamą pasirengimą žodiniam bylos nagrinėjimui, bylas nagrinėjantis pareigūnas, pasikonsultavęs su atsakingu direktoriumi, į nagrinėjimą pakviestiems asmenims iš anksto pateikia klausimų, dėl kurių jų prašoma pareikšti savo nuomonę, sąrašą. Bylas nagrinėjantis pareigūnas taip pat gali į nagrinėjimą pakviestiems asmenims nurodyti svarbiausias diskusijų sritis, visų pirma atsižvelgęs į faktines aplinkybes ir klausimus, kuriuos nori išnagrinėti žodinio bylos nagrinėjimo paprašę prieštaravimo pareiškimo adresatai.
2. Pasikonsultavęs su atsakingu direktoriumi, bylas nagrinėjantis pareigūnas gali surengti susitikimą su į nagrinėjimą pakviestais asmenimis ir prireikus - su Komisijos darbuotojais, kad pats pasirengtų nagrinėjimui.
3. Bylas nagrinėjantis pareigūnas taip pat gali paprašyti iš anksto raštu išdėstyti numatomų į nagrinėjimą pakviestų asmenų pareiškimų esmę.
4. Bylas nagrinėjantis pareigūnas gali nustatyti visiems į žodinį bylos nagrinėjimą pakviestiems asmenims terminą jų vardu dalyvausiančių asmenų sąrašui pateikti. Bylas nagrinėjantis pareigūnas visiems į žodinį bylos nagrinėjimą pakviestiems asmenims šį sąrašą pateikia likus pakankamai laiko iki nagrinėjimo dienos.
12 straipsnis
Terminai ir tvarka
1. Pasikonsultavęs su atsakingu direktoriumi, bylas nagrinėjantis pareigūnas nustato nagrinėjimo datą, trukmę ir vietą. Jeigu nagrinėjimą prašoma atidėti, bylas nagrinėjantis pareigūnas sprendžia, ar leisti tai padaryti.
2. Bylas nagrinėjantis pareigūnas sprendžia, ar per nagrinėjimą leisti pateikti naujus dokumentus ir kurie asmenys turėtų būti išklausyti šalies vardu.
3. Bylas nagrinėjantis pareigūnas gali šalims, kurioms yra skirtas prieštaravimo pareiškimas, kitoms dalyvaujančioms šalims, skundo pateikėjams, kitiems į nagrinėjimą pakviestiems asmenims, Komisijos tarnyboms ir valstybių narių institucijoms leisti per nagrinėjimą užduoti klausimus. Jeigu išimties tvarka į klausimą neįmanoma visiškai arba iš dalies atsakyti nagrinėjant bylą žodžiu, bylas nagrinėjantis pareigūnas gali leisti atsakymą per nustatytą terminą pateikti raštu. Toks rašytinis atsakymas išplatinamas visiems žodinio bylos nagrinėjimo dalyviams, nebent bylas nagrinėjantis pareigūnas nuspręstų kitaip, kad apsaugotų prieštaravimo pareiškimo adresato teisę į gynybą arba verslo paslaptis ar kitą konfidencialią bet kurio asmens informaciją.
4. Jeigu to reikia siekiant užtikrinti teisę būti išklausytam, bylas nagrinėjantis pareigūnas, pasikonsultavęs su atsakingu direktoriumi, gali atitinkamoms šalims, kitoms dalyvaujančioms šalims, skundo pateikėjams arba suinteresuotiesiems tretiesiems asmenims, kaip apibrėžta 5 straipsnyje, suteikti galimybę po žodinio bylos nagrinėjimo pateikti papildomas rašytines pastabas. Bylas nagrinėjantis pareigūnas nustato, iki kada tokias pastabas galima pateikti. Į po tokios datos gautas pastabas Komisija neprivalo atsižvelgti.
13 straipsnis
Verslo paslapčių ir konfidencialumo apsauga nagrinėjant bylą žodžiu
Kiekvienas asmuo paprastai išklausomas dalyvaujant visiems kitiems į žodinį bylos nagrinėjimą pakviestiems asmenims. Bylas nagrinėjantis pareigūnas taip pat gali nuspręsti išklausyti asmenis atskirai uždarame posėdyje, atsižvelgęs į jų teisėtą interesą apsaugoti savo verslo paslaptis ir kitą konfidencialią informaciją.
7 SKYRIUS
TARPINĖ ATASKAITA IR TEISĖ PATEIKTI PASTABAS
14 straipsnis
Tarpinė ataskaita ir pastabos
1. Bylas nagrinėjantis pareigūnas kompetentingam Komisijos nariui pateikia tarpinę nagrinėjimo ataskaitą ir savo išvadas dėl veiksmingo naudojimosi procesinėmis teisėmis užtikrinimo. Tokios ataskaitos pastabos turi būti susijusios su procesiniais klausimais, įskaitant šią informaciją:
a)
dokumentų atskleidimą ir galimybę susipažinti su byla;
b)
atsakymo į prieštaravimo pareiškimą terminus;
c)
teisės būti išklausytam paisymą;
d)
tinkamą žodinio bylos nagrinėjimo tvarką.
Ataskaitos kopija pateikiama Konkurencijos generaliniam direktoratui, atsakingam direktoriui ir kitoms kompetentingoms Komisijos tarnyboms.
2. Be 1 dalyje nurodytos ataskaitos, bylas nagrinėjantis pareigūnas gali pateikti pastabas dėl tolesnio bylos nagrinėjimo eigos ir nešališkumo. Tai darydamas, bylas nagrinėjantis pareigūnas visų pirma siekia užtikrinti, kad rengiant Komisijos sprendimų projektus būtų tinkamai atsižvelgta į visas reikšmingas faktines aplinkybes, neatsižvelgiant į tai, ar jos yra palankios atitinkamoms šalims, ar ne, įskaitant faktines aplinkybes, turinčias įtakos bet kurio pažeidimo sunkumui ir trukmei. Tokios pastabos gali būti susijusios, be kita ko, su papildomos informacijos būtinybe, tam tikrų prieštaravimų panaikinimu, papildomų prieštaravimų pateikimu arba siūlymu taikyti papildomas tyrimo priemones pagal Reglamento Nr. 1/2003 V skyrių.
Apie tokias pastabas pranešama Konkurencijos generaliniam direktoratui, atsakingam direktoriui ir Teisės tarnybai.
8 SKYRIUS
ĮSIPAREIGOJIMAI IR SUSITARIMAI
15 straipsnis
Įsipareigojimai ir susitarimai
1. Nagrinėjamos bylos šalys, siūlančios įsipareigojimus, kad išsklaidytų Komisijos pirminiame vertinime pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 9 straipsnį joms išreikštas abejones, gali bet kuriame 9 straipsnyje nustatytos procedūros etape kreiptis į bylas nagrinėjantį pareigūną, kad būtų užtikrintas veiksmingas naudojimasis procesinėmis teisėmis.
2. Nagrinėjamos kartelio bylos šalys, pradėjusios diskusijas dėl susitarimo sudarymo pagal Reglamento (EB) Nr. 773/2004 10a straipsnį, gali bet kuriame susitarimo procedūros etape kreiptis į bylas nagrinėjantį pareigūną, kad būtų užtikrintas veiksmingas naudojimasis procesinėmis teisėmis.
9 SKYRIUS
GALUTINĖ ATASKAITA
16 straipsnis
Turinys ir perdavimas prieš priimant sprendimą
1. Bylas nagrinėjantis pareigūnas, remdamasis Patariamajam komitetui pateikiamu nagrinėjamoje byloje priimamo sprendimo projektu, raštu parengia galutinę ataskaitą dėl veiksmingo naudojimosi procesinėmis teisėmis užtikrinimo, kaip nurodyta 14 straipsnio 1 dalyje, bet kuriame procedūros etape. Toje ataskaitoje taip pat bus svarstoma, ar sprendimo projekte nagrinėjami tik tie prieštaravimai, dėl kurių šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę.
2. Galutinė ataskaita pateikiama kompetentingam Komisijos nariui, Konkurencijos generaliniam direktoratui, atsakingam direktoriui ir kitoms kompetentingoms Komisijos tarnyboms. Ji pateikiama kompetentingoms valstybių narių institucijoms ir, laikantis nuostatų dėl bendradarbiavimo, įtvirtintų EEE susitarimo 23 ir 24 protokoluose, ELPA priežiūros institucijai.
17 straipsnis
Pateikimas Komisijai ir paskelbimas
1. Galutinė bylas nagrinėjančio pareigūno ataskaita pateikiama Komisijai kartu su jai pateiktu sprendimo projektu, siekiant užtikrinti, kad, priimdama sprendimą dėl atskiro atvejo, Komisija turėtų visą su procedūros eiga susijusią reikšmingą informaciją ir kad vykstant procedūrai buvo užtikrintas veiksmingas naudojimasis procesinėmis teisėmis.
2. Bylas nagrinėjantis pareigūnas, atsižvelgdamas į visus sprendimo projekto pakeitimus, kol Komisija nėra jo patvirtinusi, gali pakeisti galutinę ataskaitą.
3. Komisija galutinę bylas nagrinėjančio pareigūno ataskaitą ir sprendimą pateikia sprendimo adresatams. Galutinę bylas nagrinėjančio pareigūno ataskaitą ir sprendimą ji skelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, atsižvelgusi į teisėtą įmonių interesą apsaugoti savo verslo paslaptis.
10 SKYRIUS
BENDROSIOS IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
18 straipsnis
Panaikinimas ir pereinamojo laikotarpio nuostata
1. Sprendimas 2001/462/EB, EAPB panaikinamas.
2. Toliau galioja procesiniai veiksmai, kurių jau imtasi pagal Sprendimą 2001/462/EB, EAPB. Bylas nagrinėjantis pareigūnas gali atsisakyti naudotis savo įgaliojimais pagal 4 straipsnį tyrimo priemonių, kurių imtasi prieš įsigaliojant šiam sprendimui, atžvilgiu.
Jei bylą pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 11 straipsnio 6 dalį arba pagal Reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies c punktą pradėta nagrinėti prieš įsigaliojant šiam sprendimui, tarpinėje ataskaitoje pagal šio sprendimo14 straipsnį ir galutinėje ataskaitoje pagal 16 straipsnį nenagrinėjamas tyrimo etapas, nebent bylas nagrinėjantis pareigūnas nuspręstų kitaip.
19 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Priimta Briuselyje 2011 m. spalio 13 d.