PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1331/2011
ze dne 14. prosince 2011,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo z dovozu některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 627/2011 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Komise prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který dne 16. srpna 2010 (dále jen „podnět“) podal Výbor na obranu odvětví Evropské unie vyrábějícího bezešvé duté profily z nerezavějící oceli (dále jen „výbor na obranu“) jménem dvou skupin výrobců v Unii (dále jen „žadatelé“) představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli v Unii.
(3)
Připomíná se, že (jak je uvedeno v 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) se šetření dumpingu a újmy týkalo období od 1. července 2009 do 30. června 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. NÁSLEDNÝ POSTUP
(4)
Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních opatření (dále jen „zveřejnění prozatímních zjištění“), předložila řada zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemná podání. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení. Komise nadále shromažďovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění.
(5)
Co se týká tří žádostí o individuální zjišťování, s konečnou platností bylo rozhodnuto, že individuální zjišťování nelze přiznat, jelikož by při šetření znamenalo příliš velké zatížení a znemožnilo by dokončit šetření včas. Jak je uvedeno v 6. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise vybrala reprezentativní vzorek představující 25 % celkového dovozu zaznamenaného v databázi Eurostatu během období šetření a více než 38 % celkového objemu spolupracujících vývozců v období šetření. Jak je uvedeno v 13. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dva ze tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku představují velké skupiny. Velikost skupin představovala při tomto šetření obzvláštní zátěž, a to s ohledem na úsilí vynaložené při šetření i analýzu. Za této situace nebylo možno žádostem dalších vyvážejících výrobců o individuální zjišťování vyhovět.
C. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(6)
Připomíná se, že (jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) dotčeným výrobkem jsou bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli (jiné než s připojeným příslušenstvím, vhodné pro vedení plynů nebo kapalin, pro použití v civilních letadlech) pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 a ex 7304 90 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(7)
Jelikož s ohledem na dotčený výrobek nebyly po zveřejnění prozatímních zjištění předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 15. až 19. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Obdobný výrobek
(8)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(9)
Po zveřejnění prozatímních zjištění zpochybnily některé strany zjištění týkající se rozhodnutí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, jak bylo uvedeno v 21. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(10)
Jedna strana uvedla, že Komise nezveřejnila rozdíl v cenách surovin mezi trhem EU a trhem ČLR. V tomto ohledu je nutno uvést, že zveřejněná zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství stejně jako prozatímní nařízení uvádějí rozdíl mezi nominálními cenami surovin v EU, USA a nominálními cenami surovin v ČLR. Jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tento rozdíl činí průměrně a v závislosti na kvalitě oceli přibližně 30 %. Pokud jde o zdroje informací, které tvořily základ pro toto srovnání, Komise použila údaje, jež byly k dispozici od spolupracujících výrobců v Unii a vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto údaje byly podrobeny křížové kontrole s některými veřejně dostupnými zdroji (3).
(11)
Dále se uvádělo, že Komise nesrovnala ceny železné rudy dovážené do ČLR a mezinárodní tržní ceny. Podle souvisejícího tvrzení nebyly poskytnuty žádné údaje o dopadu cen železné rudy na náklady na suroviny (předvalky, ingoty, tyče kruhového průřezu) pořizované výrobci dotčeného výrobku. Odkaz na železnou rudu v 28. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl učiněn v souvislosti s konkurenční výhodou s cílem analyzovat možné vysvětlení nízkých cen předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu v ČLR. Železná ruda a rovněž nikl a chrom jsou hlavními nákladovými činiteli při výrobě předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu z nerezavějící oceli. Avšak vzhledem ke skutečnosti, že ceny železné rudy, niklu a chromu obvykle vycházejí z mezinárodních tržních cen, může být jejich dopad na rozdíl v cenách předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu pocházejících z EU a ČLR a následně na bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli pouze omezený. Zjištění, která vedla k odmítnutí prvního kritéria v souvislosti se žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství, nebyla proto založena na cenách železné rudy, nýbrž na rozdílu v cenách surovin, tj. předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu, jež se přímo používají při výrobě dotčeného výrobku; tento cenový rozdíl spolu se zjištěným zásahem státu (vývozní daň a žádné vrácení DPH) vedl k závěru, že nebylo prokázáno splnění prvního kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(12)
Jedna strana několikrát zopakovala stejné tvrzení týkající se procesních aspektů rozhodnutí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Toto tvrzení se týkalo konzultací s poradním výborem členských států, konkrétně informací předaných tomuto výboru v průběhu tohoto šetření. Záležitost byla objasněna ve dvou dopisech, jež byly této straně zaslány, a byla předmětem řady výměn s úředníkem pro slyšení. V této souvislosti je třeba uvést, že podle čl. 19 odst. 5 základního nařízení se vyměňované informace týkající se konzultací s poradním výborem členských států nesdělují, nestanoví-li základní nařízení jinak. Platné předpisy proto neumožňují povolit stranám přístup k informacím vyměňovaným mezi Komisí a členskými státy.
(13)
Tatáž strana předložila určitá tvrzení týkající se především otázky narušení na trhu surovin. Uvádělo se, že na předvalky z nerezavějící oceli nakupované na domácím trhu ČLR připadala během období šetření pouze část nákupů surovin. V tomto ohledu se především podotýká, že čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení nestanoví žádnou prahovou hodnotu, pokud jde o podíl nakoupených surovin, který musí být dotčen narušením. V čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení je stanoveno, že se náklady nejdůležitějších vstupů v zásadě zakládají na tržní hodnotě. Co je však důležitější, Komise objasnila, že se narušení na trhu surovin v ČLR týkala hlavních surovin používaných při výrobě bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli, a nikoli pouze předvalků. Hlavními surovinami používanými při výrobě bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli jsou předvalky, ingoty a tyče kruhového průřezu z nerezavějící oceli, které představují více než 50 % nákladů na výrobu dotčeného výrobku. Tyto suroviny spadají společně do kódu HS 7218 10 (ingoty a jiné primární formy nerezavějící oceli). Na všechny tyto suroviny se vztahuje 15 % vývozní daň a při vývozu se nevrací 17 % DPH. V této souvislosti vedla zjištěná narušení k závěru, že žádný z vyvážejících výrobců ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku, nesplňuje první kritérium používané při posuzování zacházení jako v tržním hospodářství.
U dotyčné společnosti připadala na suroviny používané při výrobě dotčeného výrobku a nakoupené na domácím trhu ČLR významná část - přibližně 30 % nákupů. Mimoto je nutno podotknout, že další velká část byla dovážena od společností ve spojení. Zaměříme-li se konkrétně na nákupy od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení, pak nákupy na domácím trhu činí dokonce 56 %. Na rozdíl od tvrzení této strany proto nedošlo k nesprávnému uvedení skutečností, pokud jde o dotyčné rozhodnutí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, a to ani při komunikaci s touto stranou, ani v procesu konzultací s poradním výborem, který byl informován o všech předložených tvrzeních. Toto tvrzení je proto třeba odmítnout.
(14)
Jedna společnost uvedla, že by rozhodnutí o nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství mělo být individuální a specifické pro každou společnost, zatímco v daném případě rozšířily orgány obecná zjištění na úrovni země na jednotlivé výrobce. Toto tvrzení nelze přijmout; analýza provedená orgány byla provedena individuálně pro každého výrobce zařazeného do vzorku. Je pravdou, že orgány dospěly ke stejnému závěru u tří výrobců zařazených do vzorku, to je však zapříčiněno skutečností, že do rozhodovacího procesu každého výrobce zasahoval stát, jak je objasněno v prozatímním nařízení.
(15)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se potvrzuje zjištění, že všechny žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství je nutno zamítnout, jak je stanoveno v 21. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Běžná hodnota
a) Srovnatelná země
(16)
Jedna strana uvedla, že jako srovnatelná země měly být použity Spojené státy americké. V této souvislosti je třeba zmínit, že důvody rozhodnutí nepoužít jako srovnatelnou zemi USA byly důkladně projednány v 46. až 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Vzhledem ke skutečnosti, že dotyčná strana své tvrzení neodůvodnila a nepředložila žádné další argumenty, jež by mohly změnit zjištění týkající se USA jako možné srovnatelné země, je nutno toto tvrzení odmítnout.
(17)
Současně je třeba zdůraznit, že Komise nadále usilovala o navázání spolupráce ze strany vhodné srovnatelné země. Kromě úsilí uvedeného v 47. bodě odůvodnění prozatímního nařízení kontaktovala Komise výrobce v Brazílii, Kanadě, Malajsii, Mexiku, Jižní Africe, Jižní Koreji, na Tchaj-wanu a Ukrajině. Celkem bylo kontaktováno 46 společností, spolupráci se však nepodařilo navázat.
(18)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se potvrzuje prozatímní závěr, že by běžná hodnota měla být založena na cenách skutečně zaplacených nebo cenách, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, které byly v případě nutnosti náležitě opraveny o přiměřené ziskové rozpětí, jak je uvedeno v 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
b) Stanovení běžné hodnoty
(19)
Jak je podrobně uvedeno v 49. až 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, běžná hodnota je založena na cenách skutečně zaplacených nebo cenách, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, které byly v případě nutnosti náležitě opraveny o přiměřené ziskové rozpětí, to pro nejpodobnější typy výrobků se stejným průměrem, jakostní třídou oceli a druhem výroby (např. tažení za studena nebo za tepla).
(20)
Připomínky stran týkající se cen skutečně zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii a rovněž připomínky týkající se úprav (jako je obchodní úroveň a jakost), jsou projednány níže v 45. a 46. bodě odůvodnění.
(21)
Jedna společnost tvrdila, že by běžnou hodnotu bylo možno zjistit početně na základě cen dutých prvků z nerezavějící oceli při dovozu z EU do USA nebo do EU výrobci v Unii. Toto tvrzení nebylo blíže doloženo. Společnost nepředložila žádná tvrzení ohledně toho, proč by toto početní zjištění bylo při stanovení běžné hodnoty vhodnější než způsob použitý v prozatímním nařízení. Nebylo zejména odůvodněno, proč by bylo vhodnější určit běžnou hodnotu početně na základě cen dutých prvků než na základě cen výrobního odvětví Unie za obdobný výrobek.
(22)
Nebylo rovněž doloženo, proč by se měl uvážit vývoz EU do USA. Tato alternativa se nejeví jako vhodná zejména s ohledem na skutečnost, že všichni spolupracující výrobci v USA spoléhají na dovoz od svých mateřských společností v EU, jak již bylo zmíněno v 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Vysoké náklady na zpracování v USA, jak je uvedeno v 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení (což je právě důvod, proč se USA nepovažovaly za vhodnou srovnatelnou zemi), znamenají, že navrhovaná metoda není vhodná.
(23)
Pokud jde o vývoz z USA do EU, tato otázka byla výslovně projednána v 49. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Usuzovalo se, že by ceny vývozu z USA byly poznamenány vysokými výrobními náklady a skutečností, že objem tohoto vývozu je velmi omezený.
(24)
Tatáž společnost navrhla určit běžnou hodnotu početně na základě skutečných cen dutých prvků z nerezavějící oceli při dovozu výrobci v Unii. Výrobce v Unii, který do EU dováží duté prvky z Indie a který byl zmíněn v podnětu, však při tomto šetření nespolupracoval. Stejně tak nespolupracoval ani žádný z výrobců v Unii zařazených do vzorku, kteří dovážejí duté prvky z jakékoli země mimo EU. Navrhovanou metodiku proto nelze použít.
(25)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se potvrzuje stanovení běžné hodnoty, jak je uvedeno v 49. až 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Vývozní cena
(26)
Jedna strana zopakovala své tvrzení, že by se v zájmu zajištění spravedlivého srovnání mělo za datum prodeje považovat spíše datum objednávky než datum vystavení faktury. Toto tvrzení bylo předloženo s odkazem na čl. 2 odst. 10 písm. j) základního nařízení. Jak již bylo dotyčné straně vysvětleno během slyšení u úředníka pro slyšení, které se konalo dne 11. března 2011, dotyčné ustanovení se vztahuje výhradně na měnové přepočty, tj. použitelné směnné kurzy v případě, je-li za účelem srovnání cen nutný přepočet měn. Odkaz na data objednávek se proto týká měnových přepočtů v rámci spravedlivého srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty a nesouvisí s obratem a objemem vývozu do EU během období šetření.
(27)
Ve všech případech byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, a vývozní cena byla proto stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo vývozních cen, které je třeba zaplatit. Potvrzuje se proto 52. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Srovnání
(28)
Jak je uvedeno výše ve 20. bodě odůvodnění, připomínky stran týkající se skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii a rovněž připomínky týkající se úprav (jako je obchodní úroveň a jakost) jsou podrobněji projednány níže v 45. a 46. bodě odůvodnění.
(29)
Jedna strana zpochybnila způsob srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty na základě tří konkrétních parametrů (průměr, jakostní třída oceli a druh výroby (např. tažení za studena nebo za tepla)). Tato strana uvedla, že srovnání mělo být provedeno na podrobnější úrovni, tj. s přihlédnutím rovněž k dalším parametrům, zejména tloušťce stěny, délce a zkouškám.
(30)
Útvary Komise skutečně shromáždily informace týkající se řady parametrů, včetně délky, tloušťky stěny a zkoušek.
(31)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení se dumpingové rozpětí obvykle zjišťuje na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem cen ze všech srovnatelných vývozních obchodů. Ustanovení čl. 2 odst. 11 základního nařízení vyžaduje, aby byly výpočty dumpingu založeny na „všech srovnatelných vývozních obchodech“, pokud „ustanovení upravující spravedlivé srovnání nestanoví jinak“. Společnost poukázala na tzv. kontrolní číslo výrobku a parametry, které jsou v něm obsaženy. V tomto ohledu je nutno podotknout, že kontrolní číslo výrobku je nástroj, který se při šetření používá za účelem strukturování a uspořádání značného množství velmi podrobných údajů poskytnutých společnostmi. Jedná se o pomůcku k provedení podrobnější analýzy různých vlastností výrobků v rámci dané kategorie dotčeného výrobku a obdobného výrobku. V zájmu spravedlivého srovnání bylo toto srovnání založeno na nejvhodnějších vlastnostech.
(32)
Na základě tvrzení společnosti Komise v dopise objasnila, že tloušťka stěny trubky souvisí úměrně s její hmotností, a srovnání se na ni tudíž vztahovalo nepřímo. Ostatní vlastnosti, jako zkoušky, mají na srovnání menší dopad. Téměř všechny dotčené výrobky jsou například podrobeny běžným zkušebním aplikacím.
(33)
Je nutno zdůraznit, že v rozporu s tvrzeními této strany Komise neopomenula žádné údaje. Není však neobvyklé, že určité parametry použité v kontrolním čísle výrobku mají menší váhu a že některé parametry tvoří více než jiné lepší základ pro spravedlivé srovnání. Při srovnání na základě fyzických rozdílů nebo z jakýchkoli jiných důvodů nebyly opominuty žádné trubky, ani nebyly vytvořeny nové typy výrobků. Naopak, do srovnání byl zahrnut veškerý prodej bez ohledu na průměr nebo délku trubky.
(34)
Společnost dále uvedla, že přístup, který Komise použila, jí znemožnil požádat o úpravy s ohledem na fyzické vlastnosti. Toto tvrzení se opět zakládalo na skutečnosti, že Komise provedla srovnání na základě tří parametrů, a nikoli více parametrů, jak již bylo projednáno výše v 31. bodě odůvodnění a v následujících bodech odůvodnění.
(35)
Co se týká procesního aspektu srovnání, který taktéž nadnesla stejná strana, je nutno podotknout, že společnost měla plně možnost vyjádřit se k výpočtům, jež byly provedeny v jejím případě. Úplné údaje o těchto výpočtech byly zveřejněny ke dni vyhlášení prozatímního nařízení. Společnost se k otázce parametrů použitých při srovnání vyjádřila v dopise ze dne 11. července 2011, v němž požádala o další objasnění. Útvary Komise odpověděly dne 19. července 2011. Společnost poté zopakovala svá tvrzení v dopise ze dne 29. července 2011. Společnost nesouhlasila se základem pro srovnání a opakovaně tvrdila, že parametry jako tloušťka stěny, délka nebo zkoušky mají dopad na ceny. Jak bylo uvedeno výše, Komise uznává, že tyto parametry mají určitý dopad na ceny. Pokládalo se však za vhodnější, aby byly výpočty založeny na 3 nejdůležitějších parametrech, jelikož to vede k nejvyšší úrovni shody a současně umožňuje nalézt odpovídající prodej pro všechny srovnatelné vývozní obchody.
(36)
Společnost tvrdila, že jí bylo znemožněno požádat o úpravu. Toto tvrzení je nutno odmítnout. Možnost podat žádosti existovala v průběhu celého řízení, v neposlední řadě v době zveřejnění prozatímních zjištění, kdy se společnost dozvěděla o všech podrobnostech výpočtů.
(37)
Jedna strana uvedla, že použití výrobních nákladů u menších průměrů na větší průměry neodráží skutečné náklady, jelikož u větších průměrů jsou náklady mnohem vyšší. Tato strana však nepředložila žádnou alternativu, ani své tvrzení nedoložila. Vzhledem ke skutečnosti, že nebyla předložena žádná alternativní metoda, považovala se použitá metoda za nejpřiměřenější.
(38)
Jedna společnost uvedla, že počet úprav (úpravy s ohledem na skutečnost, že Komise použila tři parametry, a nikoli více parametrů, a úpravy o jakost a obchodní úroveň) naznačuje, že výrobky výrobců v Unii jsou těžko srovnatelné s dováženými výrobky z ČLR. V této souvislosti se podotýká, že skutečnost, že orgány provádějí úpravy, je nedílnou součástí jakéhokoli výpočtu dumpingu. Tyto úpravy se předpokládají v základním nařízení, a jako takové proto nezpochybňují srovnatelnost mezi dotčeným výrobkem a obdobným výrobkem. Vysoký poměr shody ve skutečnosti potvrzuje, že dotčený výrobek a obdobný výrobek jsou zcela srovnatelné.
(39)
S ohledem na výše uvedená tvrzení se potvrzují zjištění uvedená v 53. a 54. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Dumpingové rozpětí
(40)
Jedna strana uvedla, že kvůli vysokému kolísání cen niklu mělo být dumpingové rozpětí vypočítáno na čtvrtletním základě. V tomto ohledu se podotýká, že v daném případě není srovnání mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou srovnáním cen a nákladů, nýbrž pouze srovnáním váženého průměru prodejních cen (běžná hodnota byla stanovena na základě prodejních cen výrobního odvětví EU). Růst cen niklu byl mimoto odrazem růstu světových tržních cen, a nejednalo se proto o ojedinělý jev v ČLR. Tento růst cen ovlivnil nejvýše tři měsíce období šetření, zatímco prodej dotčeného výrobku se uskutečňoval v celém období šetření. Změny cen surovin je mimoto nutno považovat za běžnou součást obchodních operací. Rostoucí ceny niklu by měly ovlivnit výrobce v Unii i v ČLR stejně, jelikož cena niklu je stanovena na Londýnské burze kovů. Případné rozdíly by byly zapříčiněny narušením cen surovin v ČLR, a neměly by být proto při výpočtu brány v potaz. Tvrzení bylo proto nutno odmítnout, a srovnání bylo založeno na ročních průměrných vývozních cenách ČLR a ročních průměrných cenách EU s náležitou úpravou o přiměřené ziskové rozpětí. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(41)
Jeden výrobce v ČLR předložil odůvodněné tvrzení, že výpočet úprav ve výpočtu jeho individuálního dumpingu nebyl správný. Komise toto tvrzení uznala a provedla nový výpočet, který vedl k dumpingovému rozpětí ve výši 83,7 %. Kromě této změny se potvrzují zjištění uvedená v 55. až 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Revidovaná dumpingová rozpětí činí:
Konečná antidumpingová rozpětí
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
83,7 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
62,6 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
67,1 %
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku a kteří jsou uvedeni v příloze I
71,5 %
Všechny ostatní společnosti
83,7 %
E. ÚJMA
1. Výrobní odvětví Unie
(42)
Pokud jde o vymezení výrobního odvětví Unie a reprezentativnost vzorku výrobců v Unii, po zveřejnění prozatímních zjištění nebyla obdržena žádná tvrzení. Potvrzuje se proto 62. a 63. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(43)
S ohledem na spotřebu v Unii nebyla obdržena žádná tvrzení. Potvrzuje se proto 64. až 66. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Dovoz z dotčené země
(44)
Co se týká prozatímních zjištění ohledně objemu, podílu na trhu a vývoje ceny dumpingového dovozu, zúčastněné strany nepředložily žádná tvrzení. Potvrzuje se proto 67. až 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(45)
Pokud jde o výpočet cenového podbízení ze strany dovozu z ČLR, vyžádali si vyvážející výrobci v ČLR i výrobní odvětví Unie další informace o způsobu stanovení určitých úprav (jako jsou náklady vynaložené po dovozu, obchodní úroveň a jakost), které byly použity při výpočtu. Komise těmto žádostem vyhověla a zveřejnila údaje o způsobu stanovení těchto úprav, přičemž bylo současně zajištěno dodržení pravidel týkajících se zachování důvěrnosti.
(46)
Na základě připomínek jednoho výrobce v ČLR byla provedena menší oprava ve výpočtu cenového podbízení, jelikož v prozatímním výpočtu zahrnovala úprava o obchodní úroveň rovněž část nákladů vynaložených po dovozu, jež byly současně předmětem zvláštní úpravy o všechny náklady vynaložené po dovozu. Tato oprava měla za následek změnu rozpětí cenového podbízení a úrovně pro odstranění újmy o méně než jeden procentní bod (pokud jde o revizi úrovně pro odstranění újmy, viz níže 82. a 83. bod odůvodnění) v porovnání s prozatímní fází.
(47)
Kromě výše uvedených změn se při neexistenci jakýchkoli jiných připomínek potvrzuje 70. a 71. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(48)
Po zveřejnění prozatímních zjištění někteří vyvážející výrobci v ČLR tvrdili, že by z analýzy újmy měly být vyloučeny určité ukazatele. Zejména uváděli, že výroba a využití kapacity klesalo stejným tempem jako spotřeba v Unii, a tvrdili, že z tohoto důvodu by se tyto ukazatele neměly v analýze týkající se podstatné újmy brát v úvahu. Obdobné tvrzení bylo předloženo s ohledem na pokles prodeje Unie, k němuž údajně rovněž docházelo tempem srovnatelným se snižováním spotřeby.
(49)
V této souvislosti se za prvé poznamenává, že podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení by v analýze újmy měly být přezkoumány „všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav daného výrobního odvětví“. Pokud jde o možné účinky jiných činitelů, které mohly vedle dumpingového dovozu přispět k újmě, těmito účinky se zabývá kapitola F. Příčinná souvislost, zejména bod týkající se účinků případných jiných činitelů (viz níže 59. až 69. bod odůvodnění).
(50)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 72. až 89. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Závěr ohledně újmy
(51)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 90. až 92. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Účinky dumpingového dovozu a hospodářského poklesu
(52)
Některé strany zopakovaly svá tvrzení, která byla předložena v prozatímní fázi, že významnou část podstatné újmy, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, je nutno přičíst jiným činitelům než dumpingovému dovozu.
(53)
V této souvislosti někteří vyvážející výrobci v ČLR po zveřejnění prozatímních zjištění zejména uváděli, že značná část úbytku objemu prodeje a podílu na trhu byla zapříčiněna spíše klesající poptávkou v důsledku hospodářské krize než dumpingovým dovozem z ČLR. Tito vyvážející výrobci dále tvrdili, že srovnatelné snížení cen dovozu z ČLR a výrobního odvětví Unie v posuzovaném období (o 9 %, resp. 8 %) rovněž naznačuje, že klesající ceny výrobního odvětví Unie byly zapříčiněny pouze klesající tržní poptávkou, a nikoli účinkem dumpingového dovozu.
(54)
Za prvé je třeba podotknout, že se v 103. až 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení uznává, že hospodářský pokles a výsledné zmenšení poptávky měly nepříznivý dopad na stav výrobního odvětví Unie a že jako takové mohly přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. To však nezmenšuje účinek levného dumpingového dovozu z ČLR působícího újmu, který v posuzovaném období značně zvýšil svůj podíl na trhu Unie.
(55)
Jak je objasněno v 104. a 105. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, účinek dumpingového dovozu způsoboval v době klesající poptávky ještě větší újmu než v letech rychlého růstu. Zdá se, že během celého posuzovaného období byly ceny dovozu z ČLR trvale nižší než ceny Unie. V období šetření bylo cenové podbízení v rozmezí od 21 % do 32 % a podíl dovozu z ČLR na trhu Unie činil více než 18 %, a to v důsledku značného přírůstku v posuzovaném období o 7,9 procentního bodu. Zatímco dovoz z ČLR vyvíjel zjevný cenový tlak, který výrobnímu odvětví Unie bránil ve stanovení cen pokrývajících náklady (neřkuli ziskových cen), vyšší objem a podíl tohoto dovozu na trhu současně výrobnímu odvětví Unie znemožnil rovněž dosáhnout vyšších objemů výroby, využití kapacity a prodeje, zejména s ohledem na výrobky komoditního typu, které se prodávají především prostřednictvím distributorů.
(56)
Za druhé, vyvození závěrů pouze na základě vybraných ukazatelů újmy, jako je objem prodeje a podíl na trhu či pouze prodejní ceny, by v tomto případě narušilo analýzu. Úbytek objemu prodeje a podílu na trhu byl například spojen mimo jiné s vážným zhoršením ziskovosti a byl do značné míry zapříčiněn cenovým tlakem ze strany dumpingového dovozu. Co se týká konkrétně otázky podílu na trhu, během posuzovaného období přišlo výrobní odvětví Unie o podíl na trhu ve výši 3,6 procentního bodu ve prospěch dovozu z ČLR. Vzhledem k míře cenového podbízení a růstu dovozu z ČLR v relativním i absolutním vyjádření nelze v žádném případě dospět k závěru, že snížení cen výrobců v Unii nesouviselo s úrovní cen dumpingového dovozu.
(57)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzuje zjištěná příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou v důsledku společné existence značného objemu a cenového tlaku vyvíjeného dovozem z ČLR na výrobní odvětví Unie.
(58)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 94. až 96. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Účinky jiných činitelů
(59)
Co se týká účinku dovozu z ostatních třetích zemí do Unie, někteří vyvážející výrobci v ČLR tvrdili, že by se úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu ve výši 1,0 procentního bodu z celkem 3,6 procentního bodu měl přičíst dovozu z Japonska a Indie. Ve skutečnosti však dovoz z ČLR získal podíl na trhu na úkor dovozu z ostatních zemí i na úkor výrobního odvětví Unie. Nárůst podílu dovozu z ČLR na trhu o 7,9 procentního bodu lze rozdělit na úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu ve výši 3,6 procentního bodu a úbytek podílu ostatního dovozu na trhu o 4,3 procentního bodu.
(60)
Titíž vyvážející výrobci v ČLR uvedli, že se významně snížily rovněž průměrné ceny dovozu z některých vybraných ostatních třetích zemí, zejména Ukrajiny, Indie a USA, což mohlo výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu. V této souvislosti se však podotýká, že v průběhu posuzovaného období se průměrná cena dovozu ze všech zemí kromě ČLR ve skutečnosti celkově zvýšila o 34 %. Jak již bylo uvedeno ve 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, průměrná cena dovozu z USA podstatně překračovala ceny na trhu Unie. Jak bylo zdůrazněno ve stejném bodě odůvodnění, podíl dovozu z Ukrajiny na trhu se zmenšil, zatímco podíly amerického a indického dovozu na trhu byly v podstatě stálé. Na základě údajů Eurostatu o tomto dovozu však nelze dospět k závěru, že dovoz z ostatních třetích zemí hrál v zhoršení stavu výrobního odvětví Unie důležitou úlohu, a narušil tak zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou.
(61)
Jelikož s ohledem na zjištění uvedená v 97. až 102. bodě odůvodnění prozatímního nařízení nebyly předloženy žádné další připomínky, jsou tato zjištění potvrzena.
(62)
Pokud jde o účinek hospodářského poklesu, důvody, proč nelze hospodářský pokles považovat za prvek narušující příčinnou souvislost, byly analyzovány výše v 52. až 58. bodě odůvodnění. Jelikož žádná z předložených připomínek nenaznačovala opak, jsou zachována zjištění uvedená v 103. až 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(63)
Co se týká vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie, jelikož nebyly předloženy žádné připomínky ohledně zjištění uvedených v 107. a 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jsou tato zjištění potvrzena.
(64)
Řada vyvážejících výrobců v ČLR uvedla, že důležitou úlohu v zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie hrál spíše 18 % nárůst jednotkových výrobních nákladů popsaný v 109. bodě odůvodnění prozatímního nařízení než dumpingový dovoz, a požadovala podrobnější analýzu účinku tohoto zvýšení jednotkových nákladů.
(65)
Komise tuto záležitost ověřila a zjistila, že zvýšení jednotkových výrobních nákladů lze přičíst vyšším nákladům na výrobu v důsledku vyšších cen surovin a vyšším fixním nákladům, jako jsou přímé mzdové náklady, odpisy, výrobní režijní náklady a prodejní, správní a režijní náklady, a rovněž rychlému poklesu výroby.
(66)
Vzhledem ke skutečnosti, že se na výkyvy v nákladech na suroviny do značné míry vztahoval mechanismus výrobního odvětví Unie pro stanovování cen (tzv. mechanismus „přirážky za slévání“ spojuje u nejdůležitějších surovin, jako je nikl, molybden a chrom, ceny přímo s cenovými nabídkami), jejich dopad na ziskovost není pravděpodobně významný. Na úroveň ziskovosti však měly přímý dopad ostatní prvky související s nedostatečnými objemy výroby a prodeje. Jelikož by v případě neexistence dumpingového dovozu byly objemy výroby a prodeje výrobního odvětví Unie podstatně vyšší, nelze vyvodit závěr, že důležitým faktorem vedoucím k újmě je spíše zvýšení jednotkových výrobních nákladů než dumpingový dovoz, jelikož toto zvýšení je neoddělitelně spojeno s větším objemem dumpingového dovozu.
(67)
Někteří vyvážející výrobci v ČLR rovněž uvedli, že významným činitelem, který vedl k zjištěné újmě, mohla být skutečnost, že výrobní odvětví Unie neprovedlo navzdory klesající spotřebě restrukturalizaci.
(68)
V tomto ohledu se za prvé uvádí, že se výrobní odvětví Unie muselo vypořádat nejen s účinkem klesající spotřeby, nýbrž i s dopady dumpingového dovozu v době klesající spotřeby. Šetřením však bylo prokázáno, že výrobní odvětví Unie i) zachovalo svou výrobní kapacitu v očekávání dočasné povahy krize a nadcházejícího zotavení a nemohlo se od něj očekávat, že svou kapacitu přizpůsobí kvůli rostoucímu objemu dovozu z ČLR s mimořádně nízkými, dumpingovými cenami, ii) trvale rozvíjelo svou sortimentní skladbu se zaměřením na specializované výrobky s vyšší hodnotou, u nichž je konkurence ČLR méně výrazná, a iii) v posuzovaném období snížilo počet svých pracovníků o 8 % a průměrné mzdové náklady na zaměstnance o 2 % (pokud by se toto snížení posuzovalo pouze v období krize, tj. mezi rokem 2008 a obdobím šetření, představovalo by 19, resp. 11 procentních bodů). Všechny tyto údaje prokazují, že výrobní odvětví Unie bylo při přijímání opatření velmi aktivní ve snaze reagovat na nepříznivé účinky vyplývající ze způsobené újmy. Ukázalo se však, že výše uvedené kroky v době slabé poptávky nepostačovaly k vyrovnání účinků dumpingového dovozu způsobujících újmu.
(69)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 109. a 110. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(70)
Žádné z tvrzení, která předložily zúčastněné strany, neprokazuje, že dopad jiných činitelů kromě dumpingového dovozu z ČLR je takový, aby narušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou. Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
(71)
Potvrzují se proto závěry ohledně příčinné souvislosti uvedené v prozatímním nařízení, jež byly shrnuty v 111. až 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
(72)
S ohledem na připomínky stran pokračovala Komise v analýze týkající se zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(73)
Pokud jde o zájem výrobního odvětví Unie, nebyly obdrženy žádné další připomínky ani informace. Potvrzují se proto zjištění uvedená v 116. až 120. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Zájem dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení
(74)
Jelikož v tomto ohledu nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 121. až 123. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Zájem uživatelů
(75)
Po uložení prozatímních nařízení předložila jedna uživatelská společnost, která nespolupracovala, připomínky týkající se zájmu Unie. Tento uživatel zejména tvrdil, že dopad antidumpingových opatření na společnost bude značný. Uvedl, že duté profily z nerezavějící oceli jsou rozhodující součástí řady navazujících výrobků, včetně výrobků vyráběných tímto uživatelem (např. tepelné výměníky), a že existují rovněž další obavy ohledně bezpečnosti dodávek vzhledem k prodlevám, které tato společnost zažila u určitých dodávek výrobců v Unii.
(76)
Avšak vzhledem ke skutečnosti, že tento uživatel pořizuje v Číně pouze 5 % trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli, jeví se možný dopad na tuto společnost jako omezený, a to z hlediska nákladů i bezpečnosti dodávek.
(77)
Co se týká zejména údajného dopadu na náklady, společnost toto tvrzení nedoložila žádnými skutečnými údaji. Mimoto se připomíná, že (jak je uvedeno v 124. a 125. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) se dopad na náklady jediného plně spolupracujícího uživatele považoval za nevýznamný, a to s ohledem na celou společnost i její divizi používající duté profily z nerezavějící oceli.
(78)
Pokud jde o otázku bezpečnosti dodávek, kterou tento uživatel nadnesl, je třeba připomenout, že kromě Číny existuje velký počet třetích zemí, které do Unie nadále dovážejí duté profily z nerezavějící oceli. Jelikož výrobní odvětví Unie je mimoto i nadále nejdůležitějším dodavatelem výrobku, je jeho další existence zásadní i pro uživatelské výrobní odvětví.
(79)
Ačkoliv se v prozatímní fázi usuzovalo, že antidumpingová opatření mohou mít závažnější dopad na uživatele, kteří používají větší množství dutých profilů z nerezavějící oceli, jež jsou dováženy z ČLR, při výrobě navazujících výrobků (viz 126. bod odůvodnění prozatímního nařízení), lze vzhledem k neexistenci jakýchkoli doložených tvrzení nebo jakýchkoli nových informací po zveřejnění prozatímních zjištění vyvodit závěr, že se zdá, že důležité přínosy plynoucí pro výrobní odvětví Unie z uložení antidumpingových opatření vyrovnají očekávané negativní dopady na tyto uživatele. Potvrzují se proto zjištění ohledně zájmu uživatelů uvedená v 124. až 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(80)
Na základě výše uvedených skutečností se s konečnou platností vyvozuje závěr, že celkově neexistují přesvědčivé důvody pro neuložení konečných antidumpingových cel z dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR. Potvrzují se proto závěry uvedené v 131. a 132. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
H. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(81)
Žadatelé tvrdili, že 5 % cílový zisk stanovený v prozatímní fázi je příliš nízký, a zopakovali svůj názor, že opodstatněný je zisk ve výši 12 %, a to vzhledem ke skutečnosti, že dotyčné výrobní odvětví vyžaduje značný kapitál a jsou zapotřebí neustálá technická zlepšení a inovace, a tudíž značné investice. Žadatelé uvedli, že by tato úroveň ziskovosti byla zapotřebí k zajištění dostatečné návratnosti kapitálu a umožnění těchto investic. Výše uvedené tvrzení však nebylo přesvědčivě doloženo skutečnými číselnými údaji. Vyvozuje se proto závěr, že by mělo být zachováno 5 % ziskové rozpětí stanovené v prozatímní fázi.
(82)
Pokud jde o stanovení úrovně k odstranění újmy, jak již bylo uvedeno výše v 45. bodě odůvodnění, byla i při výpočtu úrovně pro odstranění újmy provedena malá oprava s ohledem na úpravu o obchodní úroveň, která ovlivnila výpočet cenového podbízení.
(83)
Výše uvedená změna měla za následek menší revizi úrovně pro odstranění újmy. Úroveň pro odstranění újmy je proto v rozmezí od 48,3 % do 71,9 %, jak je uvedeno v následující tabulce:
Společnost/společnosti
Úroveň pro odstranění újmy
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku a kteří jsou uvedeni v příloze I
56,9 %
Všechny ostatní společnosti
71,9 %
(84)
Jeden vyvážející výrobce v ČLR uvedl, že by kvůli újmě způsobené hospodářskou krizí mělo rozpětí újmy vycházet z cenového podbízení místo z prodeje pod cenou, a tvrdil, že tento způsob byl použit v řadě antidumpingových řízení (4). Ve všech šetřeních uváděných vyvážejícím výrobcem však existovaly zvláštní důvody týkající se výrobního odvětví nebo odvětví hospodářství (například hrozba vytvoření monopolu, významné zvýšení kapacity výrobního odvětví Unie na vyspělém trhu, dlouhodobá neexistence zisku výrobního odvětví v celosvětovém měřítku), které podporovaly mimořádné použití této zvláštní metody. V tomto šetření tomu tak není, jelikož hospodářská krize ovlivnila světovou ekonomiku jako takovou, a nelze ji proto považovat za specifickou pro odvětví vyrábějící bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli.
2. Konečná opatření
(85)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení mělo být na dotčený výrobek uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni nižší z hodnot odpovídajících zjištěnému dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by konečná opatření měla vycházet z úrovní pro odstranění újmy, jelikož úrovně pro odstranění újmy jsou nižší než zjištěná dumpingová rozpětí.
(86)
Na základě výše uvedených skutečností jsou sazby cla, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, stanoveny takto:
Společnost/společnosti
Konečná sazba antidumpingového cla
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku a kteří jsou uvedeni v příloze I
56,9 %
Všechny ostatní společnosti
71,9 %
(87)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla platného na „všechny ostatní společnosti“) se tedy vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(88)
Aby se co nejvíce omezilo riziko obcházení opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách a v zájmu zajištění řádného používání antidumpingových cel, považovalo se v tomto případě za nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze II tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní vývozce.
(89)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
(90)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (5) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, například spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem pozměněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(91)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z ČLR. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vůči zveřejnění těchto konečných zjištění vznést námitky.
(92)
Připomínky zúčastněných stran byly náležitě zváženy. Žádná z připomínek nebyla takového charakteru, aby mohla změnit zjištění šetření.
(93)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se celostátní výše cla vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(94)
V zájmu zajištění rovného zacházení mezi novými vývozci a spolupracujícími společnostmi nezařazenými do vzorku uvedenými v příloze I tohoto nařízení by mělo být přijato ustanovení zajišťující, že se na nové vývozce bude vztahovat vážený průměr cla uloženého spolupracujícím společnostem nezařazeným do vzorku, jelikož noví vývozci by jinak neměli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení vzhledem k tomu, že čl. 11 odst. 4 neplatí v případě, byl-li použit výběr vzorku.
3. Konečný výběr prozatímního cla
(95)
Vzhledem k velikosti zjištěného dumpingového rozpětí a na základě úrovně újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie (konečné clo uložené tímto nařízením bylo stanoveno na vyšší úrovni než prozatímní clo uložené prozatímním nařízením) se považovalo za nezbytné, aby se částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením vybraly s konečnou platností,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli (jiných než s připojeným příslušenstvím, vhodných pro vedení plynů nebo kapalin, pro použití v civilních letadlech), v současnosti kódů KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 a ex 7304 90 00 (kódy TARIC 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 a 7304900091), pocházejících z Čínské lidové republiky (ČLR).
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyráběný níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost/společnosti
Konečná sazba antidumpingového cla
Doplňkový kód TARIC
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
B119
Společnosti uvedené v příloze I
56,9 %
Všechny ostatní společnosti
71,9 %
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li tato faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení Komise (EU) č. 627/2011 uloženého na dovoz bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli (jiných než s připojeným příslušenstvím, vhodných pro vedení plynů nebo kapalin, pro použití v civilních letadlech), v současnosti kódů KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 a ex 7304 90 00, pocházejících z ČLR, se vyberou s konečnou platností.
Článek 3
Pokud jakýkoli nový vyvážející výrobce v ČLR předloží Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
v období šetření (od 1. července 2009 do 30. června 2010) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1,
-
není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem v ČLR, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
po skončení období šetření, na jehož základě byla uložena opatření, vyvezl dotčený výrobek do Unie nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného výrobku do Unie,
může Rada na návrh Komise a po konzultaci s poradním výborem prostou většinou změnit čl. 1 odst. 2 doplněním nového vyvážejícího výrobce ke spolupracujícím společnostem, které nebyly zařazeny do vzorku, a na něž se tedy vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 56,9 %.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Ženevě dne 14. prosince 2011.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1331/2011
2011 m. gruodžio 14 d.
kuriuo tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš nerūdijančio plieno nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito galutinis surinkimas
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau - Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. LAIKINOSIOS PRIEMONĖS
(1)
Reglamentu (ES) Nr. 627/2011 (2) (toliau - laikinasis reglamentas) Komisija nustatė laikinąjį antidempingo muitą tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - KLR) kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš nerūdijančio plieno.
(2)
Tyrimas inicijuotas po to, kai 2010 m. rugpjūčio 16 d. Europos Sąjungos besiūlių vamzdžių iš nerūdijančio plieno pramonės gynybos komitetas (toliau - gynybos komitetas) dviejų Sąjungos gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 50 %) visų Sąjungoje pagaminamų tam tikrų besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš nerūdijančio plieno, grupių vardu (toliau - skundo pateikėjai) pateikė skundą (toliau - skundas).
(3)
Primenama, kad, kaip nustatyta laikinojo reglamento 14 konstatuojamojoje dalyje, atliekant dempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2009 m. liepos 1 d. iki 2010 m. birželio 30 d. (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2006 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
B. TOLESNĖ PROCEDŪRA
(4)
Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis nuspręsta nustatyti laikinąsias priemones (toliau - pirminis faktų atskleidimas), kelios suinteresuotosios šalys raštu pateikė savo nuomonę dėl preliminarių išvadų. Šalims, kurios to pageidavo, buvo suteikta galimybė būti išklausytoms. Komisija toliau rinko informaciją, kuri, jos manymu, buvo būtina norint padaryti galutines išvadas.
(5)
Buvo galutinai nuspręsta, kad negalima patenkinti trijų individualaus nagrinėjimo prašymų, nes tai pernelyg apsunkintų tyrimą ir trukdytų laiku jį užbaigti. Kaip nurodyta laikinojo reglamento 6 konstatuojamojoje dalyje, Komisija atrinko tipiškas bendroves, kurių importuotas kiekis tiriamuoju laikotarpiu sudarė 25 % viso Eurostato nurodyto importo ir daugiau nei 38 % viso bendradarbiaujančių gamintojų importuoto kiekio. Kaip nurodyta laikinojo reglamento 13 konstatuojamojoje dalyje, du iš trijų atrinktų eksportuojančių gamintojų yra didelės grupės. Dėl grupių dydžio dabartinis tyrimas buvo itin apsunkintas - daug pastangų įdėta atliekant ir tyrimą, ir analizę. Tokiomis aplinkybėmis buvo neįmanoma patenkinti papildomų eksportuojančių gamintojų individualaus nagrinėjimo prašymų.
C. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Nagrinėjamasis produktas
(6)
Primenama, kad, kaip nurodyta laikinojo reglamento 15 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamasis produktas - KLR kilmės besiūliai vamzdžiai ir vamzdeliai iš nerūdijančio plieno (išskyrus vamzdžius ir vamzdelius su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis (fitingais), tinkamus naudoti dujų arba skysčių tiekimui, skirtus naudoti civiliniuose orlaiviuose), kurių KN kodai šiuo metu yra 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 ir ex 7304 90 00 (toliau - nagrinėjamasis produktas).
(7)
Kadangi po pirminio faktų atskleidimo jokių pastabų dėl nagrinėjamojo produkto negauta, laikinojo reglamento 15-19 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
2. Panašus produktas
(8)
Kadangi jokių pastabų negauta, laikinojo reglamento 20 konstatuojamoji dalis patvirtinama.
D. DEMPINGAS
1. Rinkos ekonomikos režimas
(9)
Po pirminio faktų atskleidimo kai kurios šalys paprieštaravo kai kurioms su RER nustatymu susijusioms išvadoms, išdėstytoms laikinojo reglamento 21-43 konstatuojamosiose dalyse.
(10)
Viena šalis teigė, kad Komisija neatskleidė žaliavų kainų ES ir KLR rinkose skirtumo. Šiuo klausimu pažymėtina, kad ir atskleidžiant su RER susijusius faktus, ir laikinajame reglamente yra nurodytas žaliavų nominaliųjų kainų ES, JAV ir KLR skirtumas. Kaip nurodyta laikinojo reglamento 27 konstatuojamojoje dalyje, vidutiniškai ir priklausomai nuo plieno rūšies šis skirtumas yra apytiksliai 30 % Kalbant apie informacijos šaltinius, kuriais pagrįstas šis palyginimas, Komisija naudojo bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų ir eksportuojančių KLR gamintojų pateiktus duomenis. Buvo atliktas šių duomenų ir kai kurių viešuose šaltiniuose pateiktų duomenų kryžminis patikrinimas (3).
(11)
Be to, teigta, kad Komisija nepalygino į KLR importuotos geležies rūdos kainos su tarptautinės rinkos kainomis. Su tuo susijęs teiginys, kad nebuvo pateikta duomenų, susijusių su geležies rūdos kainos poveikiu nagrinėjamojo produkto gamintojų įsigytų žaliavų (ruošinių, luitų, skritulio formos skerspjūvio strypų) kainoms. Laikinojo reglamento 28 konstatuojamojoje dalyje geležies rūda minima kalbant apie lyginamąjį pranašumą, siekiant išnagrinėti galimą paaiškinimą, susijusį su žemomis ruošinių, luitų, skritulio formos skerspjūvio strypų kainomis KLR. Geležies rūda, taip pat nikelis ir chromas yra pagrindiniai sąnaudas didinantys veiksniai ruošinių, luitų, skritulio formos skerspjūvio strypų iš nerūdijančio plieno gamyboje. Tačiau kadangi geležies rūdos, nikelio ir chromo kainos paprastai priklauso nuo tarptautinės rinkos kainų, jų poveikis ruošinių, luitų, skritulio formos skerspjūvio strypų ir galiausiai besiūlių nerūdijančių vamzdžių ir vamzdelių kainų ES ir KLR skirtumui gali būti tik labai nedidelis. Todėl išvados, kuriomis remiantis RER prašymo pirmas kriterijus atmestas, nebuvo pagrįstos geležies rūdos kainomis, o tiesiogiai nagrinėjamojo produkto gamyboje naudojamų žaliavų, t. y. ruošinių, luitų, skritulio formos skerspjūvio strypų kainų skirtumu; dėl šio kainų skirtumo ir nustatyto valstybės kišimosi (eksporto mokesčio ir PVM negrąžinimo) padaryta išvada, jog neįrodyta, kad tenkinami RER taikymo pirmo kriterijaus reikalavimai.
(12)
Viena šalis keletą kartų pakartojo tą patį teiginį, susijusį su procedūriniais RER nustatymo aspektais. Teiginys susijęs su konsultacijomis valstybių narių Patariamajame komitete, būtent su tam komitetui dabartinio tyrimo metu perduota informacija. Šis klausimas paaiškintas dviejuose šaliai skirtuose raštuose ir dėl jo keletą kartų pasikeista raštais su bylas nagrinėjančiu pareigūnu. Pažymėtina, kad pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnio 5 dalį informacija, kuri yra susijusi su valstybių narių konsultacijomis Patariamajame komitete, negali būti atskleista, išskyrus konkrečiai pagrindiniame reglamente nustatytais atvejais. Todėl pagal galiojančias nuostatas šalys negali gauti jokios informacijos, kuria keičiasi Komisija ir valstybės narės.
(13)
Ta pati šalis pateikė tam tikrus argumentus, daugiausia susijusius su iškraipymais žaliavų rinkoje. Teigta, kad KLR vidaus rinkoje įsigyti ruošiniai iš nerūdijančio plieno sudarė tik dalį TL įsigytų žaliavų. Šiuo klausimu pirmiausia pažymima, kad pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nenustatyta jokia riba, susijusi su žaliavų pirkimų, kuriuos būtų galėję paveikti iškraipymai, santykiu. Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nurodyta, kad pagrindinės gamybos sąnaudos turi iš esmės atitikti rinkos vertes. Tačiau Komisija paaiškino, kad svarbiausia, jog iškraipymai žaliavų rinkoje KLR susiję su pagrindinėmis žaliavomis, naudotomis besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš nerūdijančio plieno, o ne tik ruošinių, gamyboje. Pagrindinės besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš nerūdijančio plieno gamyboje naudotos žaliavos yra ruošiniai, luitai ir skritulio formos skerspjūvio strypai iš nerūdijančio plieno, kurie sudaro daugiau nei 50 % nagrinėjamojo produkto gamybos sąnaudų. Šioms žaliavoms bendrai priskiriamas SS kodas 7218 10 (luitai ir kitos pirminės formos iš nerūdijančio plieno). Visoms žaliavoms taikomas 15 % eksporto mokestis o jas eksportavus taikomas negrąžintinas 17 % PVM. Atsižvelgiant į minėtus faktus, nustatyti iškraipymai ir padaryta išvada, kad joks atrinktas KLR eksportuojantis gamintojas netenkino pirmo RER įvertinimo kriterijaus. Susijusios bendrovės nagrinėjamojo produkto gamybai naudotos KLR vidaus rinkoje įsigytos žaliavos sudarė didžiąją dalį - maždaug 30 % - visų įsigytų žaliavų. Be to, reikėtų pažymėti, kad kita didelė žaliavų dalis importuota iš susijusių bendrovių.
Konkrečiai kalbant apie pirkimą iš nesusijusių tiekėjų, net 56 % žaliavų įsigyta vidaus rinkoje. Todėl, priešingai nei teigė minėta šalis, su RER nustatymu susijusių faktų iškraipymo nebuvo nei perduodant informaciją tai šaliai, nei vykdant konsultacijas Patariamajame komitete, kuris buvo informuotas apie visus pateiktus argumentus. Todėl šis teiginys turi būti atmestas.
(14)
Viena bendrovė teigė, kad sprendimas netaikyti RER turėtų būti individualus kiekvienos bendrovės atveju, o šiuo atveju institucijos individualiems gamintojams taikė bendras šalies lygmeniu padarytas išvadas. Šis teiginys negali būti priimtas; iš tikrųjų institucijos individualiai ištyrė kiekvieną atrinktą gamintoją. Tiesa, kad institucijos priėjo tos pačios išvados trijų gamintojų atveju, bet taip yra todėl kad, kaip nurodyta laikinajame reglamente, kiekvienu atveju valstybė kišosi priimant sprendimus.
(15)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, patvirtinama išvada, kad visi RER prašymai turėtų būti atmesti, kaip nustatyta laikinojo reglamento 21-43 konstatuojamosiose dalyse.
2. Normalioji vertė
a) Panaši šalis
(16)
Viena šalis teigė, kad JAV turėtų būti pasirinkta panašia šalimi. Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad sprendimo nepasirinkti JAV panašia šalimi priežastys išsamiai išdėstytos laikinojo reglamento 46-48 konstatuojamosiose dalyse. Atsižvelgiant į tai, kad šalis nepagrindė savo teiginio ir nepateikė jokių papildomų argumentų, kuriais remiantis būtų galima pakeisti su JAV kaip galimos panašios šalies pasirinkimu susijusias išvadas, šis teiginys turi būti atmestas.
(17)
Taip pat reikia pabrėžti, kad Komisija toliau deda pastangas siekdama užmegzti bendradarbiavimą su tinkamos panašios šalies gamintojais. Komisija ne tik ėmėsi laikinojo reglamento 47 konstatuojamojoje dalyje nurodytų veiksmų, bet ir susisiekė su Brazilijos, Kanados, Malaizijos, Meksikos, Pietų Afrikos, Pietų Korėjos, Taivano ir Ukrainos gamintojais. Iš viso susisiekta su 46 bendrovėmis, tačiau nei viena jų nesutiko bendradarbiauti.
(18)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, patvirtinama preliminari išvada, kad normalioji vertė turėtų būti nustatoma remiantis Sąjungoje faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis panašaus produkto kainomis, prireikus tinkamai pakoreguotomis, kad būtų įtrauktas pagrįstas pelnas, kaip nustatyta laikinojo reglamento 51 konstatuojamojoje dalyje.
b) Normaliosios vertės nustatymas
(19)
Kaip išdėstyta laikinojo reglamento 49-51 konstatuojamosiose dalyse, normalioji vertė nustatoma remiantis Sąjungoje faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis panašaus produkto - panašiausio to paties skersmens, plieno rūšies ir produkto rūšies (pvz., šalto arba karšto tempimo) produkto - kainomis, prireikus tinkamai pakoreguotomis, kad būtų įtrauktas pagrįstas pelnas.
(20)
Su Sąjungoje faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis susijusios šalių pastabos, taip pat pastabos dėl koregavimų (kaip antai prekybos lygis ir kokybės sąvoka) nagrinėjamos 45-46 konstatuojamosiose dalyse.
(21)
Viena bendrovė teigė, kad normalioji vertė galėtų būti nustatyta remiantis tuščiavidurių ruošinių iš nerūdijančio plieno importo iš ES į JAV arba Sąjungos gamintojų importo į ES kainomis. Šis teiginys nebuvo išsamiau pagrįstas. Bendrovė nepateikė argumentų, kurie įrodytų, kad toks metodas būtų tinkamesnis normaliajai vertei nustatyti nei laikinajame reglamente pateiktas metodas. Visų pirma nebuvo pagrįsta, kodėl būtų geriau apskaičiuoti normaliąją vertę remiantis tuščiavidurių ruošinių kainomis, o ne Sąjungos pramonės panašaus produkto kainomis.
(22)
Be to, nebuvo pagrįsta, kodėl turėtų būti atsižvelgta į ES eksportą į JAV. Ši alternatyva atrodo netinkama visų pirma dėl to, kad visi bendradarbiaujantys JAV gamintojai priklauso nuo importo iš ES patronuojančiųjų bendrovių, kaip nurodyta laikinojo reglamento 48 konstatuojamojoje dalyje. Be to, kaip nurodyta laikinojo reglamento 48 konstatuojamojoje dalyje, dėl didelių JAV gamintojų perdirbimo sąnaudų (dėl šios priežasties JAV laikoma netinkama panašia šalimi) pasiūlytas metodas būtų netinkamas.
(23)
Kalbant apie eksportą iš JAV į ES, šis klausimas išsamiai išnagrinėtas laikinojo reglamento 49 konstatuojamojoje dalyje. Manoma, kad JAV eksporto kainos būtų iškreiptos dėl didelių gamybos sąnaudų ir kad tokio eksporto apimtis būtų labai ribota.
(24)
Ta pati bendrovė pasiūlė normaliąją vertę nustatyti remiantis dabartinėmis Sąjungos gamintojų tuščiavidurių ruošinių iš nerūdijančio plieno importo kainomis. Vis dėlto, tuščiavidurius ruošinius iš Indijos į ES importuojantis ES gamintojas, kaip nurodyta skunde, nebendradarbiauja dabartiniame tyrime. Be to, nė vienas iš atrinktų Sąjungos gamintojų neimportuoja tuščiavidurių ruošinių iš kitos ES nepriklausančios šalies. Todėl pasiūlytas metodas negali būti naudojamas.
(25)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, normaliosios vertės nustatymas, kaip nurodyta laikinojo reglamento 49-51 konstatuojamosiose dalyse, patvirtinamas.
3. Eksporto kaina
(26)
Viena šalis pakartojo savo teiginį, kad, siekiant užtikrinti teisingą palyginimą, pardavimo data reikėtų laikyti užsakymo, o ne sąskaitos faktūros datą. Kartu pateikta nuoroda į pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies j punktą. Kaip jau paaiškinta susijusiai šaliai per 2011 m. kovo 11 d. klausymą, kuriame dalyvavo bylas nagrinėjantis pareigūnas, minėta nuostata konkrečiai susijusi su valiutos konvertavimu, t. y. valiutos keitimo kursu, taikomu kai dėl kainų palyginimo reikia konvertuoti valiutą. Todėl nuoroda į pirkimo užsakymų datas susijusi tik su valiutos konvertavimu atliekant teisingą eksporto kainos ir normaliosios vertės palyginimą ir nesusijusi su pardavimo eksportui į ES tiriamuoju laikotarpiu apyvarta ir apimtimi.
(27)
Visais atvejais nagrinėjamasis produktas buvo eksportuotas nepriklausomiems Sąjungos pirkėjams, todėl eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, tai yra remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis. Todėl laikinojo reglamento 52 konstatuojamoji dalis patvirtinama.
4. Palyginimas
(28)
Kaip nurodyta 20 konstatuojamojoje dalyje, su Sąjungoje faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis susijusios šalių pastabos, taip pat pastabos dėl koregavimų (kaip antai prekybos lygis ir kokybės suvokimas) nagrinėjamos 45-46 konstatuojamosiose dalyse.
(29)
Viena šalis paprieštaravo eksporto kainos ir normaliosios vertės palyginimo metodui, pagrįstam trimis konkrečiais parametrais (skersmuo, plieno rūšis ir produkto rūšis, pvz., šalto arba karšto tempimo produktas). Šalis teigė, kad palyginimai turėjo būti atlikti išsamiau, t. y. atsižvelgiant ir į kitus parametrus (ypač sienelės storį, ilgį ir bandymus).
(30)
Iš tiesų Komisijos tarnybos gavo informacijos, susijusios su įvairiais parametrais, įskaitant ilgį, sienelės storį ir bandymus.
(31)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalimi, dempingo skirtumas paprastai nustatomas lyginant normaliosios vertės svertinį vidurkį su visų eksporto sandorių kainų svertiniu vidurkiu. Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje reikalaujama, kad dempingas būtų apskaičiuojamas remiantis „visais eksporto į Bendriją sandoriais“, tačiau „laikantis taikytinų nuostatų dėl teisingo palyginimo“. Bendrovė nurodė vadinamąjį produkto kontrolės numerį ir jame pateiktus parametrus. Šiuo klausimu pažymėtina, kad produkto kontrolės numeris yra tyrime naudojama priemonė, kuria siekiama susisteminti ir sutvarkyti didelį kiekį labai išsamių bendrovių pateiktų duomenų. Tai pagalbinė priemonė atliekant išsamesnę produkto, priklausančio nagrinėjamojo ir panašaus produktų kategorijai, skirtingų savybių analizę. Siekiant užtikrinti teisingą palyginimą, jis buvo pagrįstas tinkamiausiomis produkto savybėmis.
(32)
Bendrovei pateikus minėtus argumentus, Komisija savo rašte paaiškino, kad vamzdžio sienelės storis proporcingai susijęs su jo svoriu ir todėl lyginant į šią savybę buvo netiesiogiai atsižvelgta. Kitų savybių, kaip antai bandymų, poveikis palyginimui yra nežymus. Pavyzdžiui, beveik visiems nagrinėjamiesiems produktams taikomos standartinės bandymų programos.
(33)
Reikia pabrėžti, kad, priešingai nei teigė minėta šalis, Komisija atsižvelgė į visą informaciją. Vis dėlto įprasta, kad kai kurie produkto kontrolės numeryje pateikti parametrai yra mažiau svarbūs ir kad konkretūs parametrai labiau nei kiti tinka teisingam palyginimui pagrįsti. Atliekant palyginimą neatmesti jokių rūšių vamzdžiai, nei dėl jų fizinių skirtumų, nei dėl kitų priežasčių, ir nebuvo sukurta jokia nauja produkto rūšis. Priešingai, į palyginimą įtraukti visi pardavimai, neatsižvelgiant į vamzdžio skersmenį ar ilgį.
(34)
Bendrovė taip pat pareiškė, kad dėl Komisijos naudoto metodo ji negalėjo paprašyti fizinių savybių koregavimo. Šis teiginys ir vėl buvo pagrįstas faktu, kad Komisija atliko palyginimą remdamasi trimis, o ne daugiau parametrų, ir jau buvo išnagrinėtas 31 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse.
(35)
Kiek tai susiję su tos pačios šalies iškeltu klausimu dėl palyginimo procedūros aspektų, pažymėtina, kad bendrovė turėjo visas galimybes pateikti pastabų dėl su jos individualiu atveju susijusių skaičiavimų. Išsamūs šių skaičiavimų duomenys buvo atskleisti laikinojo reglamento paskelbimo dieną. 2011 m. liepos 11 d. rašte bendrovė pateikė pastabų dėl lyginant naudotų parametrų, prašydama pateikti papildomų paaiškinimų. Komisijos tarnybos į šį prašymą atsakė 2011 m. liepos 19 d. Bendrovė savo argumentus pakartojo 2011 m. liepos 29 d. rašte. Bendrovė prieštaravo dėl palyginimui naudoto pagrindo, keliskart pakartodama, kad tokie parametrai, kaip antai sienelės storis, ilgis arba bandymai turėjo įtakos kainoms. Kaip nurodyta pirmiau, Komisija pripažįsta, kad šie parametrai turėjo tam tikro poveikio kainoms. Vis dėlto, manyta, kad tikslingiau skaičiavimus grįsti trimis svarbiausiais parametrais, kadangi tokiu būdu užtikrinamas geriausias palyginimas ir taip pat suteikiama galimybė nustatyti visiems eksporto sandoriams tinkamus pardavimus.
(36)
Bendrovė teigė, kad negalėjo pateikti koregavimo prašymo. Šis argumentas turi būti atmestas. Prašymus buvo galima teikti viso tyrimo metu, ypač atskleidus preliminarias išvadas, kai bendrovė buvo visapusiškai informuota apie visus skaičiavimų duomenis.
(37)
Viena šalis teigė, kad mažesnio skersmens produktų gamybos sąnaudų prilyginimas didesnio skersmens produktų sąnaudoms neatspindi faktinių sąnaudų, kadangi didesnio skersmens produktų sąnaudos buvo daug didesnės. Vis dėlto, šalis nepateikė jokių alternatyvių sprendimų ir nepagrindė savo teiginio. Todėl kadangi nebuvo pateiktas joks alternatyvus metodas, taikytas metodas laikomas labiausiai pagrįstu.
(38)
Viena bendrovė teigė, kad koregavimų skaičius (tai, kad Komisija rėmėsi trimis parametrais, o ne daugiau, kokybės sąvokos ir prekybos lygio koregavimai) rodo, jog sunku palyginti Sąjungos gamintojų produktus su iš KLR importuotais produktais. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad institucijų atliekami koregavimai yra neatskiriama bet kokio dempingo apskaičiavimo dalis. Šie koregavimai numatyti pagrindiniame reglamente ir todėl jie nekelia abejonių dėl nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto palyginamumo. Iš tikrųjų didelis tapatumo lygis patvirtina, kad nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas yra visiškai palyginami.
(39)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, laikinojo reglamento 53 ir 54 konstatuojamųjų dalių išvados patvirtinamos.
5. Dempingo skirtumai
(40)
Viena šalis teigė, kad dėl didelio nikelio kainos svyravimo dempingo skirtumas turėtų būti apskaičiuotas remiantis ketvirčio duomenimis. Pažymima, kad šiuo atveju eksporto kainos ir normaliosios vertės palyginimas nėra kainų ir sąnaudų, o tik vidutinių svertinių pardavimo kainų palyginimas (normalioji vertė nustatyta remiantis ES pramonės pardavimo kainomis). Be to, nikelio kainos padidėjo išaugus pasaulio rinkos kainoms ir todėl tai nebuvo tik KLR būdingas reiškinys. Nustatyta, kad kainos didėjo daugiausia tris TL mėnesius, o nagrinėjamasis produktas buvo parduodamas visu TL. Be to, žaliavų kainų pokyčiai turi būti laikomi įprasta įmonių veiklos dalimi. Padidėjusios nikelio kainos turėtų daryti tą patį poveikį tiek Sąjungos, tiek KLR gamintojams, kadangi nikelio kainos nustatomos Londono metalų biržoje. Visi skirtumai atsirastų dėl žaliavų kainų iškraipymų KLR ir todėl į juos neturėtų būti atsižvelgiama atliekant skaičiavimus. Todėl šis teiginys turi būti atmestas, o palyginimas turi būti pagrįstas metinėmis vidutinėmis KLR eksporto kainomis ir metinėmis vidutinėmis ES kainomis, tinkamai pakoreguotomis, kad būtų įtrauktas pagrįstas pelno dydis. Todėl šis teiginys buvo atmestas.
(41)
Vienas Kinijos gamintojas pagrįstai pareiškė, kad skaičiuojant jo individualų dempingo skirtumą koregavimai buvo atlikti netiksliai. Komisija sutiko su šiuo teiginiu ir iš naujo perskaičiavusi nustatė 83,7 % dempingo skirtumą. Išskyrus šį pakeitimą laikinojo reglamento 55-61 konstatuojamųjų dalių išvados patvirtinamos. Patikslinti dempingo skirtumai yra:
Galutiniai dempingo skirtumai
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
83,7 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
62,6 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
67,1 %
Svertinis neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų, nurodytų I priede, vidurkis
71,5 %
Visos kitos bendrovės
83,7 %
E. ŽALA
1. Sąjungos pramonė
(42)
Po pirminio faktų atskleidimo nebuvo gauta pareiškimų, susijusių su Sąjungos pramonės apibrėžtimi ir atrinktų Sąjungos gamintojų reprezentatyvumu. Todėl laikinojo reglamento 62-63 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
2. Suvartojimas Sąjungoje
(43)
Nebuvo gauta pareiškimų, susijusių su suvartojimu Sąjungoje. Todėl laikinojo reglamento 64-66 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
3. Importas iš nagrinėjamosios šalies
(44)
Suinteresuotosios šalys nepateikė pareiškimų dėl preliminarių išvadų, susijusių su importo dempingo kaina apimtimi, rinkos dalimi ir kainų raida. Todėl laikinojo reglamento 67-69 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
(45)
Kalbant apie priverstinio kainų mažinimo dėl importo iš KLR skaičiavimą, tiek KLR eksportuojantys gamintojai, tiek Sąjungos pramonė paprašė papildomos informacijos apie metodą, taikytą nustatant tam tikrus koregavimus (kaip antai, sąnaudos po importo, prekybos lygis ir kokybės sąvoka rinkoje), kurie buvo panaudoti skaičiavime. Komisija atsižvelgė į šiuos prašymus ir atskleidė, kaip buvo nustatyti minėti koregavimai, tuo pat metu užtikrindama, kad laikomasi konfidencialumo taisyklių.
(46)
Po KLR gamintojo pateiktų pastabų priverstinio kainų mažinimo skaičiavimas buvo truputį pakoreguotas, nes pradiniame skaičiavime koreguojant prekybos lygį taip pat įtraukta dalis po importo patirtų sąnaudų, nors į tai jau buvo atsižvelgta atskirai koreguojant visas po importo patirtas sąnaudas. Pakoregavus padarytas pakeitimas buvo mažesnis nei vienas procentinis punktas, palyginti su pradiniu etapu, ir buvo susijęs su priverstinio kainų mažinimo skirtumu ir žalos pašalinimo lygiu (dėl žalos pašalinimo lygio peržiūros žr. 82 ir 83 konstatuojamąsias dalis).
(47)
Išskyrus minėtus pakeitimus, kadangi nebuvo gauta jokių pastabų, laikinojo reglamento 70 ir 71 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
4. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
(48)
Po pirminio faktų atskleidimo kai kurie KLR eksportuojantys gamintojai teigė, kad atliekant žalos analizę nereikėtų atsižvelgti į kai kuriuos rodiklius. Jie teigė, kad gamybos apimtis ir pajėgumų naudojimas sumažėjo tiek, kiek sumažėjo Sąjungos suvartojimas, ir tvirtino, kad dėl šios priežasties į minėtus rodiklius neturėtų būti atsižvelgiama analizuojant materialinę žalą. Panašus argumentas pateiktas dėl Sąjungos pardavimo apimties sumažėjimo, kuris tariamai taip pat buvo tokio paties lygio kaip vartojimo sumažėjimas.
(49)
Šiuo atžvilgiu pirmiausia reikėtų pažymėti, kad pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį atliekant žalos analizę reikėtų ištirti „visus svarbius pramonės būklę apibūdinančius ekonominius veiksnius ir rodiklius“. Kalbant apie bet kurio kito, išskyrus importą dempingo kaina, veiksnio galimą poveikį, galėjusį turėti įtakos patirtai žalai, šis klausimas išnagrinėtas F skyriuje (Priežastinis ryšys), visų pirma punkte apie visų kitų veiksnių poveikį (žr. 59-69 konstatuojamąsias dalis).
(50)
Kadangi negauta jokių kitų pastabų, laikinojo reglamento 72-89 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
5. Išvada dėl žalos
(51)
Kadangi negauta jokių kitų pastabų, laikinojo reglamento 90-92 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
F. PRIEŽASTINIS RYŠYS
1. Importo dempingo kaina ir ekonomikos nuosmukio poveikis
(52)
Kai kurios šalys dar kartą pakartojo pradiniu etapu pateiktus teiginius, kad didelę materialinės žalos, kurią patyrė Sąjungos pramonė, dalį nulėmė kiti nei importas dempingo kaina veiksniai.
(53)
Po pirminio faktų atskleidimo kai kurie KLR eksportuojantys gamintojai visų pirma tvirtino, kad pardavimo apimties ir rinkos dalies sumažėjimą daugiausia nulėmė dėl ekonominės krizės sumažėjusi paklausa, o ne importas iš KLR dempingo kaina. Jie taip pat teigė, kad palyginamas importo iš KLR kainų ir Sąjungos pramonės kainų sumažėjimas nagrinėjamuoju laikotarpiu (atitinkamai 9 % ir 8 %) irgi rodo, kad Sąjungos pramonės kainos mažėjo tik dėl sumažėjusios rinkos paklausos, o ne dėl importo dempingo kaina poveikio.
(54)
Visų pirma, reikėtų pažymėti, kad laikinojo reglamento 103-106 konstatuojamosiose dalyse pripažinta, kad ekonomikos nuosmukis ir dėl to sumažėjusi paklausa turėjo neigiamo poveikio Sąjungos pramonės padėčiai ir kad tai galėjo prisidėti prie Sąjungos pramonei padarytos žalos. Vis dėlto tai nesumažina žalingo poveikio, kurį darė importas iš KLR maža dempingo kaina; tokio importo užimama rinkos dalis Sąjungoje nagrinėjamuoju laikotarpiu gerokai padidėjo.
(55)
Kaip paaiškinta laikinojo reglamento 104 ir 105 konstatuojamosiose dalyse, importo dempingo kaina poveikis iš tikrųjų yra daug didesnis mažėjančios paklausos laikotarpiu nei didelio ekonomikos augimo metais. Atrodo, kad dėl importo iš KLR nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo nuolat priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos. Be to, priverstinis kainų mažinimas TL svyravo nuo 21 % iki 32 %, o importas iš Kinijos dėl nagrinėjamuoju laikotarpiu gauto didelio 7,9 procentinių punktų pelno sudarė daugiau nei 18 % Sąjungos rinkos dalies. Todėl dėl importo iš KLR daromo aiškaus spaudimo kainoms, kuris sutrukdė Sąjungos gamintojams padengti išlaidas (jau nekalbant apie pelningas kainas), taip pat dėl padidėjusios tokio importo apimties ir užimtos rinkos dalies Sąjungos gamintojai negalėjo didinti gamybos apimties, pajėgumų naudojimo ir pardavimo apimties, ypač vartojimo produktų, daugiausia parduodamų tarpininkaujant platintojams, srityje.
(56)
Antra, daryti išvadas remiantis tik atrinktais žalos rodikliais, kaip antai pardavimo apimtis ir rinkos dalis, arba tik pardavimo kainomis šiuo atveju iškreiptų analizę. Pavyzdžiui, pardavimo apimtis ir rinkos dalis mažėjo tuo pačiu metu, inter alia, smarkiai mažėjant pelningumui; tai daugiausia nulėmė importo dempingo kaina spaudimas kainoms. Kalbant konkrečiai apie rinkos dalį, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė prarado 3,6 procentinius punktus KLR importo naudai. Galiausiai, dar kartą atsižvelgiant į priverstinio kainų mažinimo lygį ir importo iš KLR apimties didėjimo lygį (tiek santykinį, tiek absoliutų), jokiu būdu negalima daryti išvados, kad Sąjungos gamintojų kainų mažėjimas nebuvo susijęs su dempingo kaina importuotų produktų kainų lygiais.
(57)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, importo dempingo kaina ir nustatytos materialinės žalos priežastinis ryšys patvirtinamas, remiantis egzistuojančiu dideliu importo iš KLR kiekiu ir jo daromu spaudimu Sąjungos pramonės kainoms.
(58)
Kadangi negauta jokių kitų pastabų, laikinojo reglamento 94-96 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
2. Kitų veiksnių poveikis
(59)
Kalbant apie importo iš kitos trečiosios šalies į Sąjungą poveikį, kai kurie KLR eksportuojantys gamintojai teigė, kad 1,0 procentinio punkto iš 3,6 procentinių punktų Sąjungos pramonės rinkos dalies sumažėjimą nulėmė importas iš Japonijos ir Indijos. Tačiau iš tikrųjų padidėjo importo iš KLR rinkos dalis, o tai neigiamai paveikė importą iš kitų dviejų šalių ir Sąjungos pramonę. KLR rinkos dalies padidėjimas 7,9 procentiniais punktais gali būti padalintas į 3,6 procentinius punktus, kuriais sumažėjo Sąjungos pramonės rinkos dalis, ir 4,3 procentinius punktus, kuriais sumažėjo importo iš kitų šalių rinkos dalis.
(60)
Tie patys KLR eksportuojantys gamintojai teigė, kad vidutinės importo iš kai kurių kitų atrinktų trečiųjų šalių, ypač Ukrainos, Indijos ir JAV, kainos taip pat labai sumažėjo, o tai galėjo padaryti žalą Sąjungos pramonei. Dėl to pažymima, kad apskritai vidutinė importo iš visų kitų šalių, išskyrus KLR, kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu iš tikrųjų padidėjo 34 % Kaip nurodyta laikinojo reglamento 100 konstatuojamojoje dalyje, vidutinės importo iš JAV kainos buvo daug didesnės nei kainos Sąjungos rinkoje. Taip pat toje pačioje konstatuojamojoje dalyje pabrėžta, kad Ukrainos rinkos dalis sumažėjo, o Amerikos ir Indijos rinkos dalys iš esmės nepakito. Vis dėlto, remiantis Eurostato duomenimis apie minėtą importą, negalima daryti išvados, kad dėl importo iš kitų trečiųjų šalių pablogėjo Sąjungos pramonės padėtis, ir dėl to paneigti importo iš KLR dempingo kaina ir žalos priežastinį ryšį.
(61)
Kadangi jokių kitų pastabų negauta, laikinojo reglamento 97-102 konstatuojamųjų dalių išvados patvirtinamos.
(62)
Kalbant apie ekonomikos nuosmukio poveikį, priežastys, dėl kurių šis nuosmukis negali būti laikomas priežastinį ryšį nutraukusiu veiksniu, nagrinėjamos 52-58 konstatuojamosiose dalyse. Kadangi jokiose pateiktose pastabose nebuvo tvirtinama priešingai, laikinojo reglamento 103-106 konstatuojamųjų dalių išvados patvirtinamos.
(63)
Kalbant apie Sąjungos pramonės eksportą, kadangi jokių pastabų, susijusių su laikinojo reglamento 107 ir 108 konstatuojamųjų dalių išvadomis negauta, tos išvados patvirtinamos.
(64)
Keli KLR eksportuojantys gamintojai teigė, kad didelį poveikį Sąjungos pramonės pelningumo sumažėjimui padarė laikinojo reglamento 109 konstatuojamojoje dalyje nurodytas 18 % vieneto gamybos sąnaudų padidėjimas, o ne importas dempingo kaina ir paprašė išsamiau išnagrinėti minėto vieneto sąnaudų padidėjimo poveikį.
(65)
Komisija išnagrinėjo šį klausimą ir nustatė, kad vieneto gamybos sąnaudos galėjo padidėti dėl didesnių gamybos sąnaudų, kurias nulėmė aukštesnės žaliavų kainos, ir pastovių sąnaudų, kaip antai tiesioginės darbo jėgos, nusidėvėjimo, gamybos pridėtinių išlaidų bei pardavimo, bendrųjų ir administracinių (PBA) sąnaudų ir taip pat dėl staigaus gamybos sumažėjimo.
(66)
Atsižvelgiant į tai, kad žaliavų kainų svyravimas daugiausia priklauso nuo Sąjungos pramonės kainų nustatymo mechanizmo - vadinamasis papildomas lydinio mokestis kainas tiesiogiai susieja su svarbiausių žaliavų, kaip antai nikelis, molibdenas ir chromas kainomis - nėra tikėtina, kad tokio svyravimo poveikis pelningumui būtų didelis. Tačiau kiti veiksniai, susiję su nepakankama gamybos ir pardavimo apimtimi, turėjo tiesioginį poveikį pelningumo lygiui. Kadangi Sąjungos pramonės gamybos ir pardavimo apimtis būtų daug didesnė, jei nebūtų importo dempingo kaina, negalima daryti išvados, kad padidėjusios vieneto gamybos sąnaudos, o ne importas dempingo kaina yra svarbiausias žalą sukėlęs veiksnys, nes tai neatsiejamai susiję su padidėjusia importo dempingo kaina apimtimi.
(67)
Kai kurie KLR eksportuojantys gamintojai taip pat teigė, kad Sąjungos pramonės nesugebėjimas restruktūrizuotis nepaisant mažėjančio vartojimo galėjo būti svarbus veiksnys, sukėlęs nustatytą žalą.
(68)
Šiuo klausimu pirmiausia reikėtų pažymėti, kad Sąjungos pramonė susidūrė ne tik su mažėjančiu vartojimu bet ir su importo dempingo kaina poveikiu mažėjančio vartojimo laikotarpiu. Vis dėlto atlikus tyrimą paaiškėjo, kad Sąjungos pramonė: i) išlaikė savo gamybos pajėgumus, tikėdamasi laikino krizės pobūdžio ir būsimo atsigavimo, tačiau dėl didėjančios importo iš KLR neįprastai mažomis dempingo kainomis apimties negalima tikėtis, kad galės juos pritaikyti, ii) toliau vystė savo produktų asortimentą, daugiau dėmesio skirdama didesnės vertės specializuotiems produktams, kurių rinkoje KLR konkurencija nėra tokia didelė, iii) nagrinėjamuoju laikotarpiu darbo jėgą sumažino 8 %, vieno darbuotojo vidutines darbo sąnaudas - 2 % (krizės laikotarpiu, t. y. 2008 m.-TL šie rodikliai būtų atitinkamai 19 ir 11 procentinių punktų). Visi šie faktai rodo, kad siekdama sumažinti neigiamą patirtos žalos poveikį Sąjungos pramonė labai aktyviai ėmėsi veiksmų. Tačiau minėtų veiksmų nepakako importo dempingo kaina padarytai žalai neutralizuoti nedidelės paklausos laikotarpiu.
(69)
Kadangi negauta jokių kitų pastabų, laikinojo reglamento 109 ir 110 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
3. Išvada dėl priežastinio ryšio
(70)
Nė vienu suinteresuotųjų šalių pateiktu argumentu neįrodyta, kad dėl kitų veiksnių, išskyrus importą iš KLR dempingo kaina, poveikio nutrūktų importą dempingo kaina ir nustatytą materialinę žalą siejantis priežastinis ryšys. Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytas aplinkybes daroma išvada, kad importas iš KLR dempingo kaina padarė Sąjungos pramonei materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.
(71)
Taigi laikinojo reglamento 111-113 konstatuojamosiose dalyse apibendrintos išvados dėl priežastinio ryšio patvirtinamos.
G. SĄJUNGOS INTERESAI
(72)
Atsižvelgdama į šalių pastabas Komisija tęsė su Sąjungos interesais susijusį tyrimą.
1. Sąjungos pramonės interesai
(73)
Nebuvo gauta jokių pastabų ar informacijos, susijusios su Sąjungos pramonės interesais. Todėl laikinojo reglamento 116-120 konstatuojamųjų dalių išvados patvirtinamos.
2. Nesusijusių Sąjungos importuotojų interesai
(74)
Kadangi jokių pastabų dėl šio punkto negauta, laikinojo reglamento 121-123 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
3. Naudotojų interesai
(75)
Nustačius laikinąsias priemones nebendradarbiavusi naudotojų bendrovė pateikė su Sąjungos interesais susijusių pastabų. Naudotojas teigė, kad antidempingo priemonių poveikis bendrovei bus didelis. Jis tvirtino, kad nerūdijančio plieno vamzdžiai yra labai svarbi keleto vartotojų grandies produktų, įskaitant to naudotojo gaminamus produktus (pvz., šilumokaičius), dalis; taip pat teigė, kad kilo papildoma tiekimo saugumo problema, nes Sąjungos gamintojai kai kada vėlavo bendrovei tiekti produktus.
(76)
Vis dėlto atsižvelgiant į tai, kad šis naudotojas iš Kinijos perka tik 5 % nerūdijančio plieno vamzdžių ir vamzdelių, galimas poveikis tiek šios bendrovės sąnaudoms, tiek tiekimo saugumui būtų nedidelis.
(77)
Kalbant apie tariamą poveikį sąnaudoms, bendrovė nepagrindė savo teiginio faktiniais duomenimis. Be to, primenama, kad kaip nustatyta laikinojo reglamento 124 ir 125 konstatuojamosiose dalyse, poveikis vienintelio visiškai bendradarbiaujančio naudotojo sąnaudoms laikomas nereikšmingu tiek visai bendrovei, tiek padaliniui, naudojančiam nerūdijančio plieno vamzdžius.
(78)
Dėl naudotojo iškelto tiekimo saugumo klausimo, reikėtų priminti, kad be KLR yra daug kitų trečiųjų šalių, kurios importuoja į Sąjungą nerūdijančio plieno vamzdžius. Be to, kadangi Sąjungos pramonė išlieka svarbiausias produkto tiekėjas, jo tolesnis egzistavimas labai svarbus ir naudotojų pramonei.
(79)
Nors pradiniu etapu taip pat buvo manyta, kad antidempingo priemonės gali turėti didesnį poveikį tiems naudotojams, kurie naudoja didelius iš KLR importuotų vamzdžių iš nerūdijančio plieno kiekius savo vartotojų grandies produktams gaminti (žr. laikinojo reglamento 126 konstatuojamąją dalį), atsižvelgiant į tai, kad po pirminio faktų atskleidimo negauta jokių pagrįstų pareiškimų ar naujos informacijos, galima daryti išvadą, kad, nustačius antidempingo priemones, atrodo, jog Sąjungos pramonės gauta didelė nauda nusveria numatytą neigiamą poveikį tokiems naudotojams. Todėl su naudotojų interesais susijusios išvados, išdėstytos laikinojo reglamento 124-130 konstatuojamosiose dalyse, patvirtinamos.
4. Išvada dėl Sąjungos interesų
(80)
Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, padaryta galutinė išvada, kad apskritai nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių importuojamam KLR kilmės nagrinėjamajam produktui nereikėtų nustatyti galutinių antidempingo muitų. Todėl laikinojo reglamento 131 ir 132 konstatuojamųjų dalių išvados patvirtinamos.
H. GALUTINĖS PRIEMONĖS
1. Žalos pašalinimo lygis
(81)
Skundo pateikėjai teigė, kad pradiniu etapu nustatytas 5 % tikslinis pelnas yra itin mažas ir pakartojo, kad 12 % pelno lygis būtų pagrįstas, atsižvelgiant į faktą, kad dabartinė pramonė yra imli kapitalui ir būtina nuolat gerinti techninius pajėgumus ir tobulinti inovacijas, o tai reikalauja didelių investicijų. Skundo pateikėjai teigė, kad minėtas pelningumo lygis būtinas siekiant gauti pakankamą kapitalo grąžą ir užtikrinti minėtas investicijas. Vis dėlto skundas nebuvo įtikinamai pagrįstas faktiniais skaičiais. Todėl padaryta išvada, kad 5 % pelno dydis, nustatytas pradiniu etapu, turėtų būti išlaikytas.
(82)
Kalbant apie žalos pašalinimo lygio nustatymą, kaip nurodyta 45 konstatuojamojoje dalyje, nežymiai pakoregavus prekybos lygį pakito priverstinio kainų mažinimo skaičiavimas ir taip pat šiek tiek pakoreguotas žalos pašalinimo lygio skaičiavimas.
(83)
Dėl minėto koregavimo buvo nežymiai patikslintas žalos pašalinimo lygis. Todėl žalos pašalinimo lygis svyruoja nuo 48,3 iki 71,9 %, kaip nurodyta toliau pateiktoje lentelėje.
Bendrovė/bendrovės
Žalos pašalinimo lygis
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
Svertinis neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų, nurodytų I priede, vidurkis
56,9 %
Visos kitos bendrovės
71,9 %
(84)
Vienas KLR eksportuojantis gamintojas teigė, kad dėl ekonomikos krizės padarytos žalos, žalos skirtumas turėtų būti pagrįstas priverstiniu kainų mažinimu, o ne priverstiniu pardavimu mažesnėmis kainomis, teigdamas, kad šiuo metodu buvo remtasi daugelyje antidempingo tyrimų (4). Vis dėlto visuose eksportuojančio gamintojo minėtuose tyrimuose nustatytos konkrečios su pramone ar ekonomikos sektoriumi susijusios priežastys (kaip antai monopolio sukūrimo grėsmė, esminis Sąjungos pramonės pajėgumo didėjimas brandžioje rinkoje, ilgalaikio pelno negavimas pramonėje visuotiniu mastu), kuriomis pagrįstas išimtinis šios konkrečios metodikos taikymas. Šiame tyrime tokių priežasčių nenustatyta, nes ekonomikos krizė padarė neigiamą poveikį viso pasaulio ekonomikai ir todėl negali būti laikoma būdinga tik besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš nerūdijančio plieno pramonei.
2. Galutinės priemonės
(85)
Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų ir remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi, nagrinėjamajam produktui turėtų būti nustatytas galutinis antidempingo muitas, kurio dydis prilygtų mažesniam iš nustatytų dempingo ir žalos skirtumų pagal mažesniojo muito taisyklę. Šiuo atveju, kadangi žalos pašalinimo lygiai yra žemesni už nustatytus dempingo skirtumus, nustatant galutines priemones reikėtų remtis žalos pašalinimo lygiais.
(86)
Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, muito normos, išreikštos CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi, yra:
Bendrovė/bendrovės
Galutinė antidempingo muito norma
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
Svertinis neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų, nurodytų I priede, vidurkis
56,9 %
Visos kitos bendrovės
71,9 %
(87)
Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Taigi jos atitinka susijusių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant minėtą tyrimą. Tos muito normos (kitaip nei visos šalies mastu nustatytas muitas, taikomas „visoms kitoms bendrovėms“) taikomos tik tiems importuojamiems KLR kilmės produktams, kuriuos pagamino minėtos bendrovės, t. y. nurodyti konkretūs juridiniai asmenys. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėti šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos - jiems taikoma „visoms kitoms bendrovėms“ nustatyta muito norma.
(88)
Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką, kylančią dėl didelio muito normų skirtumo, manoma, kad šiuo atveju būtinos specialios priemonės, kuriomis būtų užtikrintas tinkamas antidempingo muitų taikymas. Šioms specialioms priemonėms priskiriamas galiojančios komercinės sąskaitos faktūros, atitinkančios šio reglamento II priede nurodytus reikalavimus, pateikimas valstybių narių muitinėms. Importuojant be šios sąskaitos faktūros, taikomas visiems kitiems eksportuotojams nustatytas antidempingo muitas.
(89)
Jeigu nustačius susijusias priemones labai padidėja vienos iš bendrovių, kuriai taikomos mažesnės individualios muito normos, eksportuojamas kiekis, tokį padidėjimą būtų galima laikyti prekybos pobūdžio pasikeitimu dėl nustatytų priemonių, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalyje. Tokiomis aplinkybėmis ir jeigu laikomasi nustatytų sąlygų, gali būti inicijuotas priemonių vengimo tyrimas. Atliekant šį tyrimą galima, inter alia, išnagrinėti, ar būtina panaikinti individualią (-ias) muito normą (-as) ir tada nustatyti visos šalies mastu taikomą muitą.
(90)
Bet koks prašymas taikyti individualiai bendrovėms nustatytą antidempingo muito normą (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įsteigus naują gamybos arba pardavimo subjektą) turėtų būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (5), nurodant visą susijusią informaciją, visų pirma informaciją apie bendrovės veiklos, susijusios su gamyba ir pardavimu vidaus bei eksporto rinkose, pasikeitimus, kuriuos lėmė, pavyzdžiui, minėtas pavadinimo arba gamybos ir pardavimo subjekto pasikeitimas. Prireikus reglamentas bus iš dalies pakeistas atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.
(91)
Visos šalys buvo informuotos apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti nustatyti galutinį antidempingo muitą tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš nerūdijančio plieno. Be to, joms nustatytas laikotarpis pastaboms dėl galutinio faktų atskleidimo pareikšti.
(92)
Suinteresuotųjų šalių pateiktos pastabos buvo tinkamai apsvarstytos. Nebuvo jokios pastabos, kuria remiantis būtų galima pakeisti tyrimo išvadas.
(93)
Siekiant užtikrinti tinkamą antidempingo muito taikymą, visos šalies mastu taikomas muito dydis turėtų būti taikomas ne tik nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, bet ir tiems gamintojams, kurie TL nevykdė eksporto į Sąjungą.
(94)
Siekiant užtikrinti, kad naujiems eksportuotojams ir neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms, nurodytoms šio reglamento I priede, būtų taikomos vienodos sąlygos, reikėtų priimti nuostatą, kad pastarosioms bendrovėms nustatytas svertinis vidutinis muitas būtų taikomas bet kokiems naujiems eksportuotojams, kurie priešingu atveju turėtų teisę į peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalį, nes tas straipsnis netaikomas, jei buvo atlikta atranka.
3. Galutinis laikinųjų muitų surinkimas
(95)
Atsižvelgiant į nustatytų dempingo skirtumų dydį, taip pat į Sąjungos pramonei padarytos žalos lygį (šiuo reglamentu nustatytas galutinis muitas yra didesnis nei laikinuoju reglamentu nustatytas laikinasis muitas), būtina galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinuoju reglamentu nustatytas laikinojo antidempingo muito sumas,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos (KLR) kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš nerūdijančio plieno (išskyrus vamzdžius ir vamzdelius su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis (fitingais), tinkamus naudoti dujų arba skysčių tiekimui, skirtus naudoti civiliniuose orlaiviuose), kurių KN kodai šiuo metu yra 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 ir ex 7304 90 00 (TARIC kodai 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 ir 7304900091) nustatomas galutinis antidempingo muitas.
2. Galutinio antidempingo muito normos, taikomos 1 dalyje aprašytų ir toliau išvardytų bendrovių pagamintų produktų neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra:
Bendrovė/bendrovės
Galutinė antidempingo muito norma
Papildomas TARIC kodas
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
B119
I priede išvardytos bendrovės
56,9 %
Visos kitos bendrovės
71,9 %
B999
3. Individualios muito normos, nustatytos 2 dalyje nurodytoms bendrovėms, taikomos tik tuo atveju, jei valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, atitinkanti II priede išdėstytus reikalavimus. Jeigu minėta sąskaita faktūra nepateikiama, taikomas visoms kitoms bendrovėms nustatytas muitas.
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos muitus reglamentuojančios galiojančios nuostatos.
2 straipsnis
Galutinai surenkamos garantijomis užtikrintos laikinųjų antidempingo muitų, nustatytų Komisijos reglamentu (ES) Nr. 627/2011 importuojamiems KLR kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš nerūdijančio plieno (išskyrus vamzdžius ir vamzdelius su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis (fitingais), tinkamus naudoti dujų arba skysčių tiekimui, skirtus naudoti civiliniuose orlaiviuose), kurių KN kodai šiuo metu yra 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 ir ex 7304 90 00, sumos.
3 straipsnis
Jeigu kuris nors naujas KLR eksportuojantis gamintojas pateikia Komisijai pakankamai įrodymų, kad:
-
tiriamuoju laikotarpiu (nuo 2009 m. liepos 1 d. iki 2010 m. birželio 30 d.) į Sąjungą neeksportavo 1 straipsnio 1 dalyje nurodyto produkto,
-
nėra susijęs su jokiu KLR eksportuotoju ar gamintoju, kuriam taikomos šiuo reglamentu nustatytos priemonės,
-
faktiškai nagrinėjamąjį produktą eksportavo į Sąjungą po tiriamojo laikotarpio, kurio duomenimis remtasi nustatant priemones, arba turi neatšaukiamų sutartinių įsipareigojimų eksportuoti į Sąjungą didelį jo kiekį,
Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, pateiktu pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu, paprasta balsų dauguma gali iš dalies pakeisti 1 straipsnio 2 dalį, naują eksportuojantį gamintoją priskirdama prie neatrinktų bendradarbiaujančių bendrovių, kurioms taikoma 56,9 % svertinė vidutinė muito norma.
4 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Ženevoje 2011 m. gruodžio 14 d.