ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. července 2011
o státní podpoře ve prospěch financování testů prováděných za účelem zjištění přenosných spongiformních encefalopatií (TSE) u skotu, kterou provedla Belgie (Státní podpora C 44/8 (dříve NN 45/04))
(oznámeno pod číslem K(2011) 5457)
(Pouze francouzské a nizozemské znění je závazné)
(2011/678/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s tímto článkem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Po obdržení stížností v lednu a únoru 2004 začala Evropská komise předběžně vyšetřovat podporu poskytovanou Belgií k pokrytí nákladů na testy prováděné za účelem zjištění přenosných spongiformních encefalopatií u skotu (dále jen „testy BSE“).
(2)
Komise dále ve věci těchto stížností zaslala dne 27. ledna 2004 belgickým orgánům dopis, ve kterém požaduje informace týkající se dotčeného opatření. Belgické orgány zároveň oznámily opatření podpory financování testů prováděných za účelem zjištění přenosných spongiformních encefalopatií (TSE) u zvířat v souladu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (dopisem ze dne 23. ledna 2004, zaevidovaným dne 28. ledna 2004); toto opatření bylo zapsáno pod číslem N 54/04.
(3)
Belgické orgány poskytly Komisi písemné informace v dopisech ze dne 6. února 2004 a 14. května 2004, které byly zaevidovány dne 11. února 2004 a 19. května 2004.
(4)
Dopisem ze dne 19. července 2004 oznámila Komise Belgii, že opatření bylo převedeno do evidence neoznámených podpor pod číslem NN 45/04, jelikož vyšlo najevo, že část prostředků již byla vyplacena.
(5)
Dne 1. září 2004 se konalo neformální jednání mezi belgickými orgány a útvary Komise.
(6)
Belgické orgány poskytly dodatečné informace dopisem ze dne 16. září 2004, zaevidovaným dne 20. září 2004, a dopisem ze dne 22. února 2007, zaevidovaným 22. února 2007.
(7)
Dopisem ze dne 26. listopadu 2008 oznámila Komise Belgii své rozhodnutí zahájit proti tomuto opatření postup podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie. Rozhodnutí bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky k dotčenému opatření.
(8)
V dopise ze dne 19. prosince 2008, zaevidovaném dne 26. prosince 2008, Belgie požádala o prodloužení lhůty pro poskytnutí odpovědi. Tato lhůta byla prodloužena dopisem ze dne 13. ledna 2009. Belgie poskytla své připomínky v dopise ze dne 25. února 2009, zaevidovaném dne 6. března 2009.
(9)
Komise neobdržela připomínky zúčastněných stran.
(10)
Dopisem ze dne 17. července 2009 položila Komise Belgii další dotazy související s připomínkami předloženými Belgií. V dopise ze dne 4. září 2009, zaevidovaném dne 8. září 2009, Belgie požádala o prodloužení lhůty pro poskytnutí odpovědi. Komise odpověď Belgie obdržela v dopise ze dne 16. října 2009, zaevidovaném dne 20. října 2009.
(11)
Dne 2. října 2009 a 30. října 2009 se uskutečnila dvě setkání mezi belgickými orgány a útvary Komise.
(12)
V návaznosti na tato setkání Belgie dne 14. prosince 2009 zaslala doplňující informace, které byly zaevidovány dne 16. prosince 2009. Po provedení souběžného šetření hospodářské soutěže belgickými orgány s ohledem na možné kartelové dohody mezi laboratořemi podala Belgie dne 21. ledna 2010, 29. září 2010 a 17. ledna 2011 žádosti o prodloužení lhůty. Komise těmto žádostem vyhověla.
(13)
Dne 22. února 2011 Komise zaslala poslední žádost o informace, na níž belgické orgány odpověděly dopisem ze dne 6. dubna 2011. Komise vyhověla žádosti o další prodloužení lhůty s cílem umožnit Belgii odpovědět na dotazy, až bude znám výsledek šetření belgických orgánů v oblasti hospodářské soutěže.
(14)
Belgické orgány odpověděly dopisem ze dne 19. května 2011, zaevidovaným dne 25. května 2011.
2. POPIS
2.1 Vývoj (4)
(15)
V lednu 2004 Komise obdržela stížnost týkající se návrhu královského nařízení, jehož cílem bylo zavést parafiskální poplatek určený k financování testů BSE.
(16)
Po obdržení stížnosti požádaly útvary Komise belgické orgány o vysvětlení. Belgické orgány ve své odpovědi na tuto žádost o informace uvedly, že od 1. ledna 2001 jsou testy BSE povinné pro skot starší 30 měsíců a pro skot starší 24 měsíců, který je odeslán na nucenou porážku (5). Oznámily rovněž návrh královského nařízení týkající se financování testů prováděných za účelem zjištění TSE u zvířat (dále jen „královské nařízení TSE“). Tento návrh královského nařízení byl zaevidován pod číslem N 54/04. Belgické orgány uvedly, že tento nový návrh královského nařízení je změnou návrhu královského nařízení oznámeného Belgií v roce 2001 a schváleného Komisí rozhodnutím N 21/02 ze dne 13. února 2002 (6), jakož i dalšího návrhu, který byl neformálně projednán s Komisí v roce 2003. Žádný z těchto dvou návrhů však nebyl proveden a nařízení oznámené v roce 2004 představuje úpravu těchto návrhů.
(17)
Z informací předložených Belgií vyplývá, že ministerstvo financí proplácelo od 1. ledna 2001 (7) náklady na testy BSE (tj. náklady na odběr vzorků a analýzy). Počínaje 1. lednem 2002 byly náklady na provádění těchto testů předběžně financovány Belgickým intervenčním a restitučním úřadem (Bureau d’Intervention et de Restitution belge) (dále jen „BIRB“) do přijetí politického rozhodnutí o konečném systému financování.
(18)
V reakci na některé připomínky ze strany útvarů Komise ohledně oznámeného návrhu královského nařízení (N 54/04) belgické orgány předložily v květnu 2004 nový návrh královského nařízení, jenž byl pozměněn s ohledem na připomínky Komise a jenž stanovil počínaje 1. lednem 2003 systém náhrad ve výši 10,70 EUR za každý kus skotu určený k porážce, který musí být podroben rychlému testu BSE. Belgické orgány uvedly, že testy provedené a předběžně financované v průběhu roku 2002 byly v plné výši financovány prostřednictvím nepřímých státních podpor, tj. parafiskálních poplatků. Belgické orgány kromě toho uvedly, že od 1. ledna 2003 byla prostřednictvím parafiskálních poplatků financována maximální částka ve výši 40 EUR za jeden test. Belgické orgány poskytly podrobné tabulky s rozpisem nákladů na testy BSE vynaložených od roku 2003 a plán financování těchto testů prostřednictvím parafiskálních poplatků a náhrad. Belgické orgány uvedly, že datem stanoveným pro zahájení provádění režimu financování je 1. červenec 2004 v případě náhrad a 1. leden 2005 v případě parafiskálních poplatků.
(19)
Vzhledem k tomu, že návrh královského nařízení uváděl, že podpory již byly udělovány a poplatky vybírány od 1. ledna 2002, bylo opatření dne 19. července 2004 zaevidováno jako neoznámené pod číslem NN 45/04. Oznámení zaevidované pod číslem N 54/04 bylo Belgií staženo.
(20)
Z informací poskytnutých Belgií v roce 2004 vyplývá, že obecným záměrem bylo provést předběžné financování testů, přičemž příslušná částka měla být refundována později; účelem bylo poskytnout část příspěvků na uhrazení nákladů předběžně financovaných testů.
(21)
Belgické orgány se ve svém dopise ze dne 16. září 2004 zmiňují o novém návrhu královského nařízení, v němž je myšlenka náhrady ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu zachována pro budoucnost. Celá výše částky uvedené v tomto novém návrhu královského nařízení měla sloužit k financování testů BSE u skotu poraženého ode dne vstupu tohoto návrhu v platnost. Navrácení částek přesahujících 40 EUR, které byly povoleny pokyny Společenství týkající se státní podpory na testy TSE, uhynulá zvířata a jateční odpad (8) ze dne 24. prosince 2002 (dále jen „pokyny TSE“) a které byly předběžně financovány od 1. ledna 2003, je předmětem jiného návrhu, který byl předložen Komisi a jehož cílem je navrácení těchto částek vynaložených v rámci předběžného financování. Toto královské nařízení bylo přijato dne 15. října 2004 (9) a vstoupilo v platnost dne 1. prosince 2004.
(22)
Podle informací poskytnutých belgickými orgány celková částka předběžně financovaných nákladů přesahujících maximální částku 40 EUR za období od 1. ledna 2003 (10) do 30. června 2004 činí 15 237 646 EUR. Podle belgických orgánů byla od 30. června 2004 maximální částka ve výši 40 EUR respektována (11).
(23)
V tomtéž dopise ze dne 16. září 2004 belgické orgány poskytly dva soubory informací v souladu s článkem 19 nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh (12).
(24)
Na tato dvě opatření byly použity dvě výjimky zaevidované pod číslem XA 53/04 a XA 54/04. Jak je uvedeno v bodě 19 a dalších bodech rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, opatření, na něž byla uplatněna výjimka uvedená pod číslem XA 53/04, zahrnuje předběžné financování testů BSE (13) prostřednictvím podpory o maximální výši 40 EUR na jeden test a bylo provedeno dne 1. ledna 2003. Právním základem tohoto opatření je zákon ze dne 27. prosince 2002 o souhrnném rozpočtu výdajů pro rok 2003. Opatření, na něž byla použita výjimka uvedená pod číslem XA 54/04, stanoví maximální výši podpory na 33,38 EUR na test a bylo provedeno dne 15. října 2004. Toto opatření podpory je přiznáno na dobu neurčitou. Jeho právním základem je zákon ze dne 27. prosince 2003 o souhrnném rozpočtu výdajů pro rok 2004.
(25)
V tomtéž dopise ze dne 16. září 2004 belgické orgány v odpovědi na dotazy položené útvary Komise uvedly, že laboratoře zvolené pro provádění testů musejí splňovat velmi konkrétní podmínky, aby mohly provádět dotčené analýzy.
(26)
Krátce po zaslání dopisů ze dne 14. května 2004 a 16. září 2004 belgické orgány oznámily dva návrhy královských nařízení týkajících se financování činností Federální agentury pro bezpečnost potravního řetězce (Agence Fédérale pour la Sécurité de la Chaîne Alimentaire, dále jen „AFSCA“). Cílem těchto opatření bylo zavést příspěvek a náhradu k financování činností AFSCA. Tato opatření byla předmětem rozhodnutí K(2005) 4203 ze dne 9. listopadu 2005 o státních podporách N 9/05 a N 10/05 (dále jen „rozhodnutí N 9/05 a N 10/05“), uvedeného v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. Tato opatření byla přijata královským nařízením ze dne 10. listopadu 2005, které stanoví příspěvky uvedené v článku 4 zákona ze dne 9. prosince 2004 o financování AFSCA (14), jakož i královským nařízením ze dne 10. listopadu 2005 o náhradách, které jsou zmíněny v článku 5 zákona ze dne 9. prosince 2004 o financování AFSCA (15). Tato dvě královská nařízení vstoupila v platnost dne 1. ledna 2006. Královské nařízení o příspěvcích zrušuje královské nařízení ze dne 15. října 2004 uvedené v 21. bodě odůvodnění.
(27)
Královské nařízení o náhradách konkrétně stanoví pro jatka povinnost platby náhrady ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu nebo lichokopytníka. Královské nařízení o příspěvcích stanoví financování části testů BSE, které bude hrazeno různými odvětvími. Celkové náklady na testy BSE činí 44,08 EUR, z nichž 12 EUR je vynaloženo na odběr vzorků (přičemž částku v maximální výši 10,70 EUR hradí jatka na základě královského nařízení o náhradách a 1,30 EUR činí příspěvek) a zbývajících 32,08 EUR je financováno z příspěvku a je agenturou AFSCA hrazeno přímo laboratořím. V rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 Komise došla k závěru, že financování agentury AFSCA prostřednictvím náhrad ani financování obecných namátkových kontrol za pomoci paušálních příspěvků nepředstavuje státní podporu a že financování části nákladů na testy BSE z příspěvků a financování nákladů na jiné testy/kontroly spojené s výrobou/prodejem je slučitelnou státní podporou.
(28)
V prosinci 2006 Komise zaslala Belgii nové dotazy týkající se případu NN 45/04. Tyto dotazy se vztahovaly především k navracení částek vyplacených v rámci předběžného financování od 1. ledna 2003.
(29)
Belgické orgány ve své odpovědi ze dne 22. února 2007 uvedly, že si přejí provést úhradu všech výdajů spojených s analýzami BSE ve lhůtě 15 let. V praxi byl zaveden systém solidárního navracení prostředků prostřednictvím nového systému financování agentury AFSCA. Každý hospodářský subjekt platí od 1. ledna 2006 agentuře AFSCA příspěvek, přičemž část tohoto příspěvku slouží ke zpětnému získání nákladů, které byly v minulosti vynaloženy v souvislosti s předběžným financováním testů BSE. Do tohoto systému přispívají rovněž všechny aktivní hospodářské subjekty, které chovaly skot v dotčeném období.
2.2 Obsah stížností podaných proti návrhu královského nařízení TSE
(30)
Podle stížností týkajících se návrhu královského nařízení TSE se příspěvek vztahuje na všechny druhy zvířat poražených na belgických jatkách a uplatňuje se rovněž u dovezených produktů. Jeden ze stěžovatelů potvrdil, že podstatná část zvířat poražených na belgických jatkách pochází z jiných členských států. Stěžovatelé zastávají názor, že příspěvky představují diskriminaci v souvislosti s dovezenými zvířaty, jelikož výnos z nich je použit na zpětné získání nákladů na testy ESB provedené u belgického skotu.
2.3 Pochyby vyjádřené Komisí v rámci zahájení formálního vyšetřovacího řízení
(31)
Úvodem je třeba uvést, že zahájení formálního vyšetřovacího řízení se týká podpory ve prospěch financování testů prováděných za účelem zjištění TSE u zvířat v Belgii od 1. ledna 2001, jakož i mechanismů financování těchto podpor, s výjimkou podpor schválených rozhodnutím Komise z důvodu jejich slučitelnosti s vnitřním trhem. To konkrétně znamená, že podpory schválené rozhodnutím N 9/05 a N 10/05 (které se vztahují k příspěvkům a náhradám, jež slouží k financování agentury AFSCA) nebudou posuzovány s ohledem na slučitelnost s pravidly v oblasti státních podpor platnými v době přiznání podpory. Toto rozhodnutí se tudíž týká pouze podpor, z nichž byly financovány testy BSE v období 2001-2006, jakož i systému jejich financování, vzhledem k tomu, že podpory na testy BSE v tomto období byly předběžně financovány a že navracení prostředků přidělených v rámci tohoto financování je rozloženo do několikaletého období.
(32)
Z důvodu srozumitelnosti je třeba připomenout rozdíl mezi pojmy „náhrada“ a „příspěvek“: na jedné straně existují poplatky či náhrady, které pokrývají náklady vynaložené na poskytnutou službu. V tomto konkrétním případě činí 10,70 EUR a jsou vybírány od 1. prosince 2004 na základě královského nařízení TSE a poté na základě královského nařízení o náhradách, z nichž je financována agentura AFSCA. Na druhé straně existují dávky či příspěvky, které jsou vybírány na základě královského nařízení ze dne 10. listopadu 2005 a jsou hrazeny agentuře AFSCA hospodářskými subjekty, jež se nacházejí na belgickém území a jsou rozděleny do 7 sektorů (viz bod odůvodnění 29 rozhodnutí N 9/05 a N 10/05).
(33)
Komise ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení uvedla, že podpory ve prospěch financování testů BSE jsou a byly v Belgii financovány prostřednictvím dotací a systému parafiskálních poplatků, který sestává jak z náhrad, tak z příspěvků. Část příjmů z těchto náhrad a příspěvků byla přidělena na refundaci prostředků vynaložených v rámci předběžného financování testů.
(34)
Komise vytkla několik problémů a uvedla, že nemá dostatek informací, které by jí umožnily provést konečné posouzení dotčených opatření: problémy se zaprvé týkaly existence výhod pro příjemce služeb. Nebylo totiž jisté, zda náhrady za testy BSE zahrnovaly část nákladů na testy, která nebyla pokryta slučitelnou státní podporou. Přesné náklady na tyto testy nebyly známé, stejně jako zdroj dodatečného financování v případě, že by náhrady nepostačovaly k pokrytí celkových nákladů na testy BSE. Nebylo zjištěno ani to, zda ceny, za něž agentura AFSCA poskytovala služby, odpovídaly cenám na trhu, a to zejména z toho důvodu, že belgické orgány jasně neuvedly, že volba laboratoří proběhla v rámci otevřeného a transparentního řízení.
(35)
Za druhé nebyl jasný mechanismus dávek: zejména nebyli s určitostí stanoveni příjemci a přispěvatelé a nebyl jasný ani mechanismus navracení nákladů vynaložených na testy BSE v rámci předběžného financování. Další nejasnosti se týkaly podmínek, které musely splňovat parafiskální poplatky, aby mohly být považovány za odpovídající pravidlům státní podpory, zejména pokud jde o vyloučení dovezených produktů z parafiskálních poplatků, pokud jde o otázku, zda se na vyvážené produkty použilo opatření podpory financované z poplatků, a co se týče toho, zda poplatky měly vliv na cenu konečných produktů, vzhledem k tomu, že tato cena byla stanovena změnami nabídky a poptávky na volném trhu.
3. PŘIPOMÍNKY BELGIE
(36)
Komise obdržela připomínky Belgie v reakci na obavy vyjádřené Komisí v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení dne 27. února 2009. Lze je shrnout takto:
3.1 Kvalifikace financování testů BSE jako státní podpory
(37)
Belgie úvodem zpochybňuje kvalifikaci financování testů BSE, provedenou Komisí, jako státní podpory, z důvodu povinného provádění těchto testů. Belgie tvrdí, že povinnost provádět testy BSE je stanovena nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (16), s cílem zajistit ochranu veřejného zdraví. Na podporu svého tvrzení zmiňuje dva rozsudky (17), v nichž Soudní dvůr stanovil, že náklady na kontroly provedené za účelem ochrany veřejného zdraví nelze považovat za náhradu za službu a že orgán musí sám nést břemeno těchto nákladů. Belgie uznává, že dotčené rozsudky se týkají volného pohybu zboží, a nikoli státních podpor, avšak domnívá se, že úvahu v nich obsaženou lze použít i na oblast státních podpor.
(38)
Belgie kromě toho uvádí, že vzhledem k tomu, že nařízení (ES) č. 999/2001 nevyžaduje, aby náklady na kontroly nesly podniky, může členský stát rozhodnout o zavedení „obvyklého“ systému financování testů BSE. Kritérium selektivity, které charakterizuje státní podpory, se tudíž podle Belgie musí hodnotit ve vztahu k tomuto obvyklému systému (18). O státní podpory by se jednalo pouze tehdy, pokud by se na některá odvětví či podniky vztahovaly příznivější podmínky ve srovnání s podmínkami uplatňovanými v rámci běžného systému zvoleného Belgií. Belgie uvádí, že se zdá, že podle názoru Komise má být pravidlem hrazení nákladů zemědělci, což však nevyplývá z platných právních dokumentů. Belgie má za to, že pokud rozdílné systémy financování testů BSE mohou vést k narušení hospodářské soutěže, měl by být tento problém vyřešen prostřednictvím harmonizace právních předpisů (19), v žádném případě se však nejedná o státní podpory. Belgie rovněž zmiňuje rozsudek ve věci GEMO (20), domnívá se však, že tento rozsudek nemění její přístup v rámci projednávaného případu. Belgie ve svém dopise ze dne 16. října 2009 opakuje, že nesouhlasí s kvalifikací státní podpory provedenou Komisí v jejím rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, nicméně v duchu spolupráce vychází z logiky Komise, aby vysvětlila body zdůrazněné v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení.
3.2 Kvalifikace náhrady
(39)
Belgie zastává názor, že náhrada ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu by neměla být považována za státní podporu.
(40)
Podle Belgie se může jednat o státní podporu jen tehdy, pokud je jednomu nebo několika podnikům poskytnuta výhoda. V rámci náhrady se proto může jednat o výhodu pouze za předpokladu, že poskytnutá výhoda převyšuje zaplacenou částku. Pokud je část testů BSE financována orgány, konečná výhoda přiznaná zemědělci odpovídá nákladům na test po odečtení zaplacené náhrady.
(41)
Belgie domýšlí tuto úvahu do důsledku s argumentem, že v případě navrácení by to znamenalo, že bude od zemědělce vyžadována vyšší celková platba. Pokud totiž celkové náklady vynaložené na test mají být vráceny, znamená to, že se v konečném důsledku tyto náklady zvýší o částku náhrady, která již byla zaplacena.
(42)
Belgie zdůrazňuje, že podle judikatury Soudního dvora se o státní podpory jedná pouze v případě, že jsou příjmy z poplatků používány ve prospěch konkrétní skupiny a nejsou ve stejné míře poskytovány ve prospěch všech, kteří zaplatili poplatky (21). V projednávaném případě je povinnost poskytnout náhradu ve výši 10,70 EUR za jeden kus skotu stanovena pro hospodářské subjekty, které jsou zapojeny do produkce hovězího masa. Tato částka, která je použita pro účely testů, těmto hospodářským subjektům neskýtá žádnou hospodářskou výhodu, a nelze ji tudíž považovat za státní podporu ve smyslu článku 107 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(43)
Podle názoru Belgie uplatnila Komise podobnou úvahu ve svém rozhodnutí N 9/05 a N 10/05. Belgie uvádí, že v tomto rozhodnutí nebyla náhrada ve výši 10,70 EUR kvalifikována jako státní podpora (viz 98. bod odůvodnění rozhodnutí). Podobné úvahy jsou obsaženy v rozhodnutí N 21/02, v němž část nákladů na testy BSE částečně financovaných z poplatků hrazených odvětvím nebyla považována za státní podporu.
(44)
Belgické orgány ve svém dopise ze dne 16. října 2009 uvedly, že náhrada byla přičtena k tíži zemědělci a týkala se části hospodářských nákladů na testy BSE. V odpovědi na dotaz položený Komisí ohledně toho, zda částka náhrady odpovídá skutečným ekonomickým nákladům na služby poskytnuté laboratořemi, Belgie odpověděla, že se náhrada vztahovala pouze k části nákladů na testy BSE, jak je uvedeno v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05. Úvahy Komise obsažené v bodech odůvodnění 61 až 66 téhož rozhodnutí, v němž byl učiněn závěr, že náklady na poskytnuté služby a výše náhrad jsou rovnocenné, souvisely s jinými službami než s prováděním testů BSE. Belgie opakuje, že pokud jde o testy BSE, v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 byl učiněn závěr, že služba spočívající v provádění testů BSE sice představuje státní podporu, avšak částka náhrady (tj. 10,70 EUR) nikoli, a má být odečtena od nákladů vynaložených na tyto testy.
3.3 Neexistence nadměrných náhrad a soulad cen testů s tržními cenami
(45)
Belgie odkazuje na bod 132 Pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013 (22) (dále jen „pokyny v odvětví zemědělství na období 2007-2013“), kde se uvádí, že částka ve výši 40 EUR za test představuje „v současnosti zhruba nejvýhodnější cenu ve Společenství“. Ceny navržené agenturou AFSCA se od července 2005 pohybují pod částkou 40 EUR. Z toho podle belgických orgánů vyplývá, že ceny uplatňované v Belgii jsou v souladu s tržními cenami. Komise ve svém rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 uznala, že laboratoře byly vybrány v rámci otevřených, transparentních a nediskriminačních řízení a že nelze učinit závěr, že je poskytovatelům služeb (tj. laboratořím) poskytována státní podpora. Situace se od té doby nezměnila. Belgické orgány pro hospodářskou soutěž kromě toho v současnosti provádí šetření ohledně cenových kartelových dohod mezi laboratořemi v rámci testů BSE. Z toho podle belgických orgánů jasně vyplývá, že si v žádném případě nepřejí platit laboratořím nadstandardní cenu. Belgické orgány ve svém dopise ze dne 16. října 2009 uvedly, že přezkum případné cenové kartelové dohody mezi laboratořemi bude pokračovat a že by toto šetření mělo být ukončeno během prvního čtvrtletí roku 2010.
3.4 Vývozní a dovozní přirážka
(46)
Belgické orgány uvádějí, že příspěvky a náhrady nikdy nebyly uplatňovány na dovoz a vývoz. Povinnost hradit příspěvek se vztahuje pouze na podniky se sídlem v Belgii a platba náhrady ve výši 10,70 EUR se týká pouze skotu poraženého v Belgii a staršího 30 měsíců.
(47)
Belgie zdůrazňuje, že Komise tato opatření již zkoumala v rámci rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 a došla k závěru, že příspěvky nepředstavují diskriminaci vůči dováženým či vyváženým produktům a nejsou v rozporu s ustanoveními Smlouvy.
3.5 Neexistence mechanismu, jehož prostřednictvím jatka přenášejí náhradu na výrobce nebo ostatní subjekty na trhu
(48)
Belgické orgány uvádějí, že jatka přenášejí náklady na náhrady na své zákazníky, stejně jako každý běžný podnik přenáší na své zákazníky náklady, které mu vznikly. Tento přesun tedy probíhá v rámci běžných tržních mechanismů. Mimoto zanášení nákladů na náhradu do samostatné položky ve fakturách vystavovaných producentům představuje běžnou praxi. V tomto ohledu Belgie uvádí body odůvodnění 93 a 95 rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, v nichž jsou kritéria stanovená v 25. bodě pokynů TSE považována za splněná.
3.6. Kvalifikace příjemců jako malé a střední podniky (dále jen „MSP“)
(49)
Belgie uvádí, že v Belgii jsou kvalifikováni jako MSP všichni zemědělci, kteří splňují následující podmínky: zaměstnávají méně než 250 osob, jejich roční obrat nepřesahuje 40 milionů EUR nebo roční rozvaha nepřesahuje 27 milionů EUR a podnik není vlastněn z 25 % či z větší části jiným podnikem či podniky, které nejsou MSP.
3.7 Připomínky ke slučitelnosti podpor poskytnutých během tří období uvedených v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (2001-2003; 2003-2007; období po roce 2007)
(50)
K období od 1. ledna 2001 do 1. ledna 2003 nemá Belgie zvláštní připomínky, vzhledem k tomu, že Komise v bodě odůvodnění 80 rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení sama došla k závěru, že podpory poskytnuté v tomto období jsou pravděpodobně slučitelné. Uvádí však, že podpory nepřesahovaly 100 % vzniklých nákladů, a je ochotna poskytnout v případě potřeby více informací v této souvislosti.
(51)
Belgie nicméně tvrdí, že tyto informace mohou být poskytnuty pouze podpůrně, vzhledem k tomu, že její počáteční stanovisko je, že se v tomto případě nemůže jednat o státní podpory, jelikož rozhodnutí o způsobu financování testů BSE přísluší Belgii.
(52)
Co se týče období od 1. ledna 2003 do 1. ledna 2007, Belgie uvádí, že nebyla vyplacena žádná podpora přesahující 100 % nákladů na testy. Belgie odkazuje na rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, v němž byla tato otázka již zkoumána.
(53)
Pokud jde o období počínající 1. lednem 2007, Belgie tvrdí, že nikdy neposkytla podporu přesahující 40 EUR, jelikož náklady na testy byly nižší než tato částka.
(54)
V příloze k těmto připomínkám Belgie předává podrobný chronologický seznam opatření přijatých v rámci financování testů BSE. Vzhledem k tomu, že tyto informace jsou z velké části převzaty v odůvodnění tohoto rozhodnutí, není chronologický seznam v této části uveden v celém rozsahu. Některé prvky budou nicméně rovněž uvedeny níže:
(55)
Chronologický seznam testů BSE je následující:
-
od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2001: testy jsou v plné výši financovány ministerstvem financí,
-
od 1. ledna 2002 do 30. června 2004: předběžné financování testů BIRB. Celková částka vynaložená BIRB v rámci předběžného financování činí 67 156 527,65 EUR,
-
od 1. července 2004 do 30. listopadu 2004: předběžné financování agenturou AFSCA,
-
od 1. prosince 2004 do 31. prosince 2005: náhrada ve výši 10,70 EUR za jeden testovaný kus skotu poskytnutá na základě královského nařízení ze dne 15. října 2004 a doplněná o finanční prostředky agentury AFSCA čerpané z jejích rezervních fondů a vratné zálohy, kterou jí dalo k dispozici ministerstvo financí,
-
od 1. ledna 2006: financování prostřednictvím náhrady ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu a příspěvků placených 7 různými odvětvími (23). Tyto příspěvky slouží rovněž k nahrazení nákladů vynaložených na testy BSE, které byly předběžně financovány od 1. ledna 2002. Částka náhrady byla následně od 1. ledna 2008 indexována na 11,07 EUR.
(56)
Ceny testů BSE jsou následující:
(v EUR)
Období
Celkové náklady na testy (24)
Výše náhrady
01.01.2001-31.01.2001
111,81
/
01.02.2001-31.03.2001
89,50
/
01.04.2001-31.12.2001
64,71
/
01.01.2002-15.03.2002
64,74
/
16.03.2002-31.12.2003
63,45
/
01.01.2004-15.01.2004
63,42
/
16.01.2004-30.06.2004
53,88
/
01.07.2004-30.11.2004
43,44
/
01.12.2004-31.12.2004
43,44
10,70
01.01.2005-30.06.2005
43,47
10,70
01.07.2005-31.12.2005
38,62
10,70
01.01.2006-30.09.2006
40,35
10,70
01.10.2006-31.12.2006
39,32
10,70
01.01.2007-31.12.2007
39,35
10,70
01.01.2008-31.12.2008
39,38
11,07
3.8 Odpovědi na doplňující dotazy Komise
(57)
Belgie ve svém dopise ze dne 16. října 2009 vyjasnila některé skutečnosti v reakci na dotazy položené Komisí dne 24. července 2009 v návaznosti na připomínky předložené Belgií. Belgie nejprve zopakovala své stanovisko, že členský stát není povinen požadovat hrazení nákladů vynaložených na testy BSE hospodářskými subjekty. Vzhledem k tomu, že se jedná o náklady na ochranu veřejného zdraví, náklady na kontroly vyžadované veřejnými orgány nelze považovat za protiplnění za službu a nelze je ukládat hospodářským subjektům. V zájmu dobré spolupráce se však Belgie rozhodla odpovědět na dotazy Komise vycházejíc z logiky vyjádřené v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení.
(58)
Pokud jde o část financovanou Společenstvím, Belgie potvrdila, že byla zahrnuta mezi údaji oznámenými dříve.
(59)
Belgie dále uvedla, že pokud jde o financování v období od 30. června 2004 do 31. prosince 2005, bylo provedeno agenturou AFSCA z finančních zdrojů, kterými disponovala a které převzala po předchozích subjektech, jež nahradila v jejich působení. V tomto období neexistovaly parafiskální poplatky.
(60)
Komise položila Belgii otázky týkající se skloubení částky 15 237 646 EUR s částkou ve výši 67 156 527,65 EUR, uvedenou v připomínkách Belgie (viz bod odůvodnění (55)). Belgie odpověděla, že částka ve výši 1 523 646 EUR je nedílnou součástí celkové částky 67 156 527,65 EUR. Belgické orgány kromě toho uvedly, že plánují provedení výpočtů za účelem ověření přesnosti uvedené částky.
(61)
Pokud jde o náhrady, Belgie uvedla, že náklady na ně nese zemědělec a že nemohou představovat státní podporu. Belgie v tomto ohledu odkazuje na rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, ve kterém se uvádí, že státní podporu představuje pouze částka ve výši 33,38 EUR z celkové ceny 44,08 EUR. Částka ve výši 10,70 EUR podporu nepředstavuje, a byla proto odečtena z ceny testu při posuzování souladu s maximální částkou 40 EUR za test.
(62)
Pro všechny případy Belgie uvedla, že jediným rozdílem oproti systému schválenému Komisí v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 byla indexace částky náhrady, která se zvýšila z 10,70 EUR na 11,07 EUR.
(63)
Belgie ve svém dopise ze dne 1. prosince 2009 upravila číselné údaje, které předtím uvedla v souvislosti s provedenými testy. Uvedla, že tyto údaje nahrazují údaje poskytnuté dříve v dopisech zaslaných před zahájením a po zahájení formálního vyšetřovacího řízení.
(64)
Tyto změny byly provedeny z toho důvodu, že počet vzorků, které byly vzaty v úvahu dříve, byl nesprávný. Předchozí výpočty totiž vycházely z teoretického počtu 3 vzorky za hodinu, zatímco ve skutečnosti bylo v terénu odebráno 12 vzorků za hodinu. V důsledku tohoto zvýšení počtu testů za hodinu došlo ke snížení nákladů na každý odběr vzorků, což se rovněž promítá do celkových nákladů na každý jednotlivý test, jelikož náklady na testy částečně sestávají z hodinových nákladů, které byly sníženy z důvodu většího počtu vzorků odebraných za hodinu. Mimoto byl snížen počet zvířat poražených v letech 2003 a 2004 ve srovnání s údaji uvedenými dříve. Číselné údaje uvedené v dopise Belgie ze dne 1. prosince 2009 jsou údaje týkající se skotu poraženého pro účely lidské spotřeby, které byly Komisi nahlášeny za období 2003-2004.
(v EUR)
2003
Náklady laboratoře
Hodinový tarif za veterinární služby
Náklady na odběr vzorků
Náklady na testovací soupravu
Náklady celkem
Intervence
40 EUR/test
leden
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
únor
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
březen
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
duben
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
květen
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
červen
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
červenec
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
srpen
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
září
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
říjen
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
listopad
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
prosinec
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
(v EUR)
2004
Náklady laboratoře
Hodinový tarif za veterinární služby
Náklady na odběr vzorků
Náklady na testovací soupravu
Náklady celkem
Intervence
40 EUR/test
1.-15. ledna
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
16.-31. ledna
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
únor
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
březen
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
duben
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
květen
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
červen
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
červenec
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
srpen
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
září
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
říjen
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
listopad
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
prosinec
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
(65)
Na základě tabulky v 64. bodě odůvodnění došla Belgie k závěru, že celkové náklady na testy BSE se od 1. července 2004 pohybují pod částkou 40 EUR.
(66)
Belgické orgány rovněž na základě těchto údajů opravily údaje v tabulce předložené před zahájením rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení a převzaté v bodu odůvodnění 25 rozhodnutí o zahájení řízení. Poslední poskytnuté údaje představují skutečné náklady, nikoli odhady, jako tomu bylo v předchozím případě. Z těchto informací vyplývá, že celková výše předběžně financovaných nákladů činí nikoli 15 237 789,90 EUR, jak bylo odhadováno dříve, ale 661 981 074 EUR.
Období
Cena testu (EUR)
Počet testů
Celkem (EUR)
1.1.2003
15.1.2004
Nepřímé státní podpory
40,00
373 550
14 942 015,90
Náklad na test 40 EUR
31,08
373 550
5 759 524,54
Celkem
71,08
373 550
20 701 540,44
16.1.2004
30.6.2004
Nepřímé státní podpory
40,00
160 551
6 422 043,10
Poplatek
22,02
160 551
860 286,19
Celkem
62,02
160 551
7 282 329,29
1.1.2003
30.6.2004
Celkový rozpočet předběžně financovaných částek přesahujících maximální částku 40 EUR
6 619 810,74
(67)
Belgie rovněž uvádí, že pokud by šetření belgických orgánů pro hospodářskou soutěž prokázalo, že ke zvýšení cen za testy BSE provedené laboratořemi došlo z důvodu protiprávní kartelové dohody mezi laboratořemi, zavazuje se zpětně získat přebytek zaplacené ceny, a to případně prostřednictvím zahájení soudních řízení před příslušnými soudy, bude-li to nutné.
(68)
Belgické orgány ve svém dopise ze dne 6. dubna 2011 znovu potvrdily, že náhrada ve výši 10,70 EUR se týká pouze platby testu BSE příjemcem, který jej využívá v daném okamžiku, a neslouží k refundaci prostředků vynaložených v rámci předběžného financování na testy BSE provedené dříve.
(69)
Belgické orgány v tomtéž dopise ze dne 6. dubna 2011 uvedly, že celková výše nákladů předběžně financovaných BIRB činí 67 156 527,65 EUR. AFSCA tuto částku částečně uhradila následujícím způsobem:
Uhrazeno agenturou AFSCA:
2005
4 477 102 EUR
2006
4 477 102 EUR
2007
Nebyla uhrazena žádná částka (byla předložena žádost o prodloužení lhůty a této žádosti bylo vyhověno s tím, že budou zaplaceny úroky)
2008
194 901 EUR (úroky za odloženou úhradu)
Od roku 2008
Úhrady BIRB se již neprovádějí - programový zákon ze dne 22.12.2008
Zbývá uhradit
58 202 323 EUR
(70)
Belgie uvedla, že se vláda rozhodla odložit vrácení částek BIRB, poskytnutých v rámci předběžného financování, a že navrácené částky budou tudíž uvedeny v kladném saldu AFSCA. Toto saldo musí být považováno za úhradu testů BSE.
(71)
Pokud jde o platbu nákladů na testy BSE producentem, Belgie znovu potvrdila, že neexistuje žádný zvláštní systém, který by vyžadoval, aby jatka fakturovala částku náhrady za testy BSE producentovi, ale že taková fakturace představuje běžnou praxi. Belgie poskytla na ukázku několik faktur, z nichž jasně vyplývá, že fakturovaná částka náhrady figuruje na faktuře jako samostatná položka. Jedná se o uzávěrkový list poskytovaný jatkami producentovi, v němž je částka náhrady odečtena od celkové částky, kterou mají zaplatit jatka producentovi za koupi zvířete. Belgie uvádí, že toto představuje důkaz, že konečným dlužníkem platby za test BSE agentuře AFSCA je producent.
(72)
Belgické orgány ve svém posledním dopise ze dne 25. května 2011 uvedly, že částky podpory mohou být předmětem kumulativního uplatňování podpory de minimis, jak stanoví nařízení (ES) č. 1860/2004 Komise ze dne 6. října 2004 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis v zemědělském odvětví a v odvětví rybolovu (25), a částky 40 EUR slučitelné podpory za test, v období, během něhož bylo nařízení v platnosti.
4. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(73)
V rámci tohoto řízení Komise neobdržela žádné připomínky třetích stran.
5. POSOUZENÍ
5.1 Posouzení existence podpory
(74)
Belgie ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení úvodem uvedla, že má za to, že náklady na testy BSE jsou z důvodu své závazné povahy financovány členskými státy a že neexistují žádné předpisy Společenství, které vyžadují, aby náklady na kontroly nesly podniky. Nicméně z pokynů v odvětví zemědělství na období 2007-2013 a praxe Komise jasně vyplývá, že různé úrovně nákladů na testy mohou mít za následek narušení hospodářské soutěže a že podporu za účelem pokrytí nákladů na tyto testy poskytuje většina států, a je proto nutné regulovat její výši, aby se omezilo narušení hospodářské soutěže způsobené těmito podporami. Zejména pokyny TSE jasně uvádějí, že podpory poskytované státy s sebou nesou riziko narušení hospodářské soutěže. V bodě 24 pokynů TSE se například uvádí, že „od 1. ledna 2003, pokud jde o povinné testování skotu, poraženého k lidské spotřebě, na BSE, nesmí celková přímá a nepřímá podpora, včetně plateb Společenství, překročit celkem 40 EUR na test. Povinnost testování se může zakládat na právních předpisech Společenství nebo vnitrostátních právních předpisech.“ Tyto pokyny byly představeny členským státům, které byly vyzvány k přijetí vhodných opatření a zajištění souladu svých režimů s pokyny. Stejně tak pokud jde o pokyny v odvětví zemědělství na období 2007-2013, kvalifikace státní podpory týkající se testů BSE je uvedena v bodech 132 f) a následujících bodech. Kromě toho je důležité zdůraznit, že belgické orgány nepodaly opravný prostředek proti rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, v němž byla část prostředků určených k financování testů BSE kvalifikována jako podpora, což naznačuje, že belgické orgány přijaly tuto kvalifikaci státní podpory v případě podpor určených k financování testů BSE.
(75)
Z těchto prvků lze vyvodit, že zpochybnění Belgií ohledně kvalifikace financování testů BSE jako státní podpory z důvodu závaznosti těchto testů není odůvodněné, vzhledem k existenci platných aktů uplatňovaných již celou řadu let.
(76)
V důsledku toho Komise přezkoumává dotčená opatření z hlediska článku 107 Smlouvy o fungování Evropské unie. Článek 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie stanoví, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouva jinak.
(77)
Aby se na určité opatření vztahovalo ustanovení čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, musí současně splňovat čtyři specifické podmínky: 1) musí být financováno státem nebo ze státních prostředků a musí být přičitatelné státu; 2) musí se selektivně vztahovat pouze na určité podniky nebo určitá odvětví výroby; 3) pro podniky, kterým se podpora poskytuje, musí zahrnovat hospodářskou výhodu; 4) musí ovlivňovat obchod uvnitř Unie a musí narušovat nebo může narušit hospodářskou soutěž.
(78)
V následujících bodech odůvodnění budou tato čtyři kritéria použita na opatření, která mohou představovat státní podporu.
(79)
Jak je uvedeno v 55. bodě odůvodnění, bylo k financování nákladů na testy BSE použito několik systémů financování. V rámci přezkumu kritéria existence státních prostředků toto rozhodnutí rozlišuje mezi různými způsoby financování testů BSE.
5.1.1 Existence státních zdrojů
5.1.1.1 Od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2001
(80)
V období od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2001 byly náklady na testy BSE v plné výši financovány ministerstvem financí. Není pochyb o tom, že se v tomto případě jedná o financování ze státních prostředků.
5.1.1.2 Od 1. ledna 2002 do 30. června 2004
(81)
V následujícím období, tj. od 1. ledna 2002 do 30. června 2004, byly testy předběžně financovány BIRB, dokud nebude nalezeno strukturální řešení pro financování testů. BIRB je federální veřejnou institucí s právní subjektivitou, která vznikla na základě transformace bývalého Belgického úřadu pro hospodářství a zemědělství (Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture - OBEA) a zemědělské divize bývalého Ústředního úřadu pro kvóty a licence (Office Central des Contingents et Licences - OCCL). Jedná se o parastátní subjekt kategorie B, který působí pod záštitou ministerstva zemědělství a malého a středního podnikání. BIRB je platební agenturou, která byly schválena v rámci společné zemědělské politiky a je financována z Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF) (26). Kromě toho může být pověřena úkoly, které vyplývají ze zemědělské politiky federální vlády nebo regionálních vlád. Aby mohl úřad BIRB vyrovnat svůj správní rozpočet, disponuje státní dotací připsanou do rozpočtu své dozorčí pravomoci na federální úrovni (federální veřejná služba pro hospodářství) a některými vlastními příjmy (příjmy z některých náhrad a omezených investic). Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem představuje financování prostřednictvím BIRB financování ze státních zdrojů.
5.1.1.3 Od 1. července 2004 do 30. listopadu 2004
(82)
Od 1. července 2004 do 30. listopadu 2004 byly testy předběžně financovány agenturou AFSCA. Právní předpisy, které v té době byly v platnosti (tj. především zákon ze dne 4. února 2000 o zřízení AFSCA (27), uváděly, že AFSCA je financována z různých příjmů, jako jsou zejména výnosy z poplatků, poplatky a náhrady, výnosy ze správních pokut, příležitostné příjmy, dary a odkazy … (28). AFSCA je veřejnou institucí s právní subjektivitou, která je zařazena do kategorie A stanovené zákonem ze dne 16. března 1954 o kontrole některých subjektů působících ve veřejnému zájmu (29). Z těchto úvah tedy vyplývá, že finanční prostředky poskytnuté AFSCA představují státní zdroje a že o jejich přidělení rozhoduje veřejný orgán, jelikož AFSCA je podřízena ministerstvu zdravotnictví.
5.1.1.4 Od 1. prosince 2004 do 31. prosince 2005
(83)
Pokud jde o období mezi 1. prosincem 2004 (datum vstupu v platnost královského nařízení ze dne 15. října 2004) a 31. prosincem 2005 (datum vstupu v platnost královských nařízení ze dne 10. listopadu 2005), byly testy BSE financovány prostřednictvím náhrady ve výši 10,70 EUR za kus testovaného skotu doplněné o finanční prostředky agentury AFSCA čerpané z jejích rezervních fondů a vratné zálohy, kterou jí dalo k dispozici ministerstvo financí.
(84)
Částečné financování agenturou AFSCA, kdy finance pocházejí z jejích vlastních prostředků, představuje financování ze státních zdrojů (viz 82. bod odůvodnění.)
(85)
Pokud jde o otázku, zda náhrady představují státní zdroje, je třeba uvést, že se o státní zdroje může jednat v případě, že se ukáže, že náhrady nepokrývají celkové skutečné náklady na služby, které mají odměňovat. Pokud totiž náklad na poskytnutou službu a náhrada nejsou rovnocenné, přebytek představuje státní zdroj, jímž státní subjekt, kterému je náhrada poskytnuta, může disponovat. Proto je důležité ověřit, zda náhrady placené AFSCA za testy BSE představují platby za služby, které agentura podnikům skutečně poskytla, a zda vycházejí z tržních cen, či nikoli (viz bod odůvodnění 54 rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení). Této otázce je věnován prostor níže, v rámci přezkumu pojmu výhoda.
5.1.1.5 Od 1. ledna 2006
(86)
Pokud jde o období, které následuje po vstupu královských nařízení ze dne 10. listopadu 2005 v platnost, tj. období počínající 1. lednem 2006, je třeba přezkoumat, zda náhrady a příspěvky, které byly stanoveny těmito nařízeními, představují státní zdroje. Tato otázka již byla předmětem přezkumu v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05. V tomto rozhodnutí bylo ve 44. bodě odůvodnění uvedeno, že obecně vzato příspěvky představují státní zdroje a náhrady mohou státní zdroje představovat v případě, že se ukáže, že tyto náhrady nepokrývají celkové skutečné náklady za služby, které mají odměňovat. V případě testů BSE byly náklady financovány zčásti prostřednictvím náhrad a zčásti prostřednictvím příspěvků. V rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 Komise dospěla k závěru, že financování části nákladů na testy BSE prostřednictvím náhrad nepředstavuje státní podporu a že financování za pomoci příspěvků je slučitelnou státní podporou. Jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení formálního postupu šetření ve 34. bodě odůvodnění, podpory schválené rozhodnutím Komise nejsou předmětem tohoto rozhodnutí, a nebudou zde proto přezkoumány.
(87)
Nicméně ve světle informací poskytnutých Belgií po zahájení formálního vyšetřovacího řízení vyšlo najevo, že příjmy z příspěvků byly zčásti využity v letech 2005 a 2006 k úhradě částek přesahujících 40 EUR, které byly vynaloženy v rámci předběžného financování testů BSE v období od 1. ledna 2003 a 1. prosince 2004. To však v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 nebylo zmíněno. Část příspěvků tudíž sloužila k financování testů BSE provedených v období od 1. ledna 2003 do 1. prosince 2004, přičemž cílem bylo zpětně získat od zemědělců kolektivním způsobem předběžně financované náklady na povinné testy BSE, které přesahují maximální částku 40 EUR.
(88)
Přidělení části zdrojů z těchto příspěvků na úhradu předběžného financování testů nemění kvalifikaci státních zdrojů provedenou v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05.
5.1.2 Selektivní výhoda pro podnik
(89)
Při přezkumu existence výhody je třeba rozlišovat mezi opatřeními financovanými ze státních zdrojů včetně příspěvků na jedné straně, a opatřeními financovanými z náhrad.
(90)
Pokud jde o opatření financovaná ze státních zdrojů, včetně příspěvků, Komise soustavně vyjadřovala názor (30), že financování nákladů na povinné kontroly, které se vztahují na výrobu či prodej výrobků, ze státních prostředků, je třeba považovat za selektivní výhodu pro podniky (31). Stát totiž snížil podnikům zátěž, kterou by jinak musely hradit. Z výše uvedených skutečností lze vyvodit, že zemědělci, jatka a další subjekty, které zpracovávají, prodávají či nakládají s výrobky ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE na základě právních předpisů použitelných v dotčeném období, provádějí hospodářskou činnost a čerpaly státní podporu prostřednictvím financování testů BSE státem, a to od 1. ledna 2001.
(91)
Argumenty předkládané Belgií (viz 37. bod odůvodnění a další), podle nichž je financování testů BSE nutné za účelem zajištění ochrany veřejného zdraví a podle nichž přísluší rozhodnutí o běžném systému financování testů BSE členskému státu, nelze přijmout z důvodů uvedených v 74. bodě odůvodnění. Belgie v konkrétnějším kontextu posouzení selektivity argumentovala, že o selektivitu by se jednalo pouze za předpokladu, že by se na některá odvětví nebo podniky vztahovaly příznivější podmínky ve srovnání s podmínkami uplatňovanými v rámci běžného systému. Skutečnost, že mezi jednotlivými členskými státy existují rozdíly, pokud jde o financování testů BSE, a že tyto rozdíly mohou vést k narušení hospodářské soutěže, není podle Belgie problémem státní podpory, ale harmonizace právních předpisů.
(92)
Tento argument však nemůže být přijat. Jak je uvedeno v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, kritérium selektivity je naplněno, pokud je výhoda přiznána několika podnikům nebo určitému odvětví činnosti. V posuzovaném případě na vnitrostátní úrovni využívá financování testů BSE státem pouze jedno konkrétní odvětví, a to odvětví chovu zvířat testovaných na BSE. Na úrovni Společenství financování testů BSE ve prospěch belgických podniků státem nebo prostřednictvím státních zdrojů představuje pro tyto podniky výhodu oproti jejich zahraničním konkurentům, jejichž náklady na financování povinných testů BSE nejsou hrazeny státem nebo ze státních zdrojů. V úvodu pokynů TSE (body 8 a 9) bylo jasně uvedeno, že probíhající harmonizace, která ukládá odvětví povinnost hradit náklady, postupuje pomalu, a že se proto Komise rozhodla vyjasnit a pozměnit svou politiku v oblasti státních podpor, pokud jde o náklady vzniklé v souvislosti s testy BSE. Bod 24 pokynů TSE uvádí, že povinnost přezkumu může být založena na předpisech Společenství či vnitrostátních předpisech. Z tohoto bodu jasně vyplývá, že neexistuje harmonizace na úrovni Společenství, pokud jde o povinnost provádět testy, což znamená, že by to s sebou rovněž mohlo nést selektivní podporu zvýhodňující podniky určitého členského státu. Lze tedy shrnout, že opatření financovaná prostřednictvím státních zdrojů, včetně příspěvků, představují selektivní výhodu pro zemědělce, jatka a další subjekty, které zpracovávají, prodávají či nakládají s výrobky ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE podle platných právních předpisů, jelikož snižují náklady, které tyto subjekty nesou. Tyto výhody nejsou poskytovány prostřednictvím přímých plateb, ale převzetím nákladů na testy BSE veřejnými orgány, které přímo hradí náklady na testy laboratořím, které tyto testy provádějí na žádost jatek a náklady fakturují agentuře AFSCA.
(93)
Pokud jde o podpory financované za pomoci náhrad, je třeba ověřit, zda je prostřednictvím těchto náhrad poskytována výhoda. Jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení formálního postupu šetření (v bodech odůvodnění 61 a 62), o výhodu se bude jednat pouze v případě, že jsou tyto náhrady nižší než skutečné náklady na služby skutečně poskytnuté hospodářským subjektům agenturou AFSCA. Je rovněž třeba ověřit, zda poplatky představují platby za služby, které agentura AFSCA podnikům skutečně poskytla. Konkrétně se jedná o to, zda jatkám a producentům, kteří v období od 1. prosince 2004 a 31. prosince 2005 zaplatili náhradu ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu, byla poskytnuta výhoda, a zda tyto subjekty skutečně využily služeb agentury AFSCA.
(94)
Belgické orgány ve své odpovědi na rozhodnutí o zahájení formálního postupu šetření uvedly, že náhrada ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu byla jediným zdrojem financování agenturou AFSCA za účelem uhrazení nákladů na testy BSE, s výjimkou rezervních fondů AFSCA a vratné zálohy ministerstva financí. Platbu náhrady provádí jatka. Belgické orgány uvedly, že jatka sice nemají zákonnou povinnost fakturovat částku náhrady svým klientům, nicméně v praxi náklady na náhradu fakturují producentům, přičemž tyto náklady na faktuře figurují pod samostatnou položkou. Tato tvrzení Belgie doložila prostřednictvím příkladů faktur, z nichž jasně vyplývá, že jatka fakturují částku náhrady producentům pod samostatnou položkou. Belgie zastává názor, že není třeba formálně regulovat způsob, kterým jatka přenášejí na producenty či další potencionální příjemce služeb náhradu, kterou platí, vzhledem k tomu, že tento náklad je producentům fakturován podobně jako další náklady související s porážkou, fakturované producentům.
(95)
Z výše uvedených skutečností lze tedy vyvodit, že pochyby vyjádřené při zahájení formálního postupu šetření v bodě odůvodnění 44, které naznačovaly, že poplatek účtovaný jatkám je mnohem vyšší než poplatek účtovaný jiným příjemcům služeb, byly rozptýleny informacemi předloženými Belgií, pokud jde o fakturaci částky této náhrady producentům.
(96)
Pokud jde o otázku, zda cena testů BSE odpovídá tržním cenám, Belgie Komisi za prvé sdělila, že od července 2005 se ceny navržené agenturou AFSCA pohybují pod částkou 40 EUR, zatímco pokyny v odvětví zemědělství na období 2007-2013 uvádějí částku 40 EUR jako nejnižší dostupnou cenu ve Společenství v této době. To dokládá, že uplatňované ceny jsou v souladu s cenami stanovenými v daném období v jiných zemích Evropy. Zadruhé Belgie na rozhodnutí o zahájení formálního postupu šetření odpověděla, že situace je totožná se situací přezkoumanou v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, v němž byl učiněn závěr, že určení poskytovatelů služeb proběhlo v rámci otevřených a nediskriminačních řízení (viz 82. bod odůvodnění rozhodnutí N 9/05 a N 10/05). Zatřetí Komise bere na vědomí závazek Belgie týkající se přijetí všech dostupných právních opatření za účelem zpětného získání nadbytečných prostředků, které byly zaplaceny za testy, v případě, že by šetření orgánů pro hospodářskou soutěž odhalilo existenci protiprávní kartelové dohody mezi laboratořemi, která měla za následek zvýšení cen testů. Na základě těchto úvah dospěla Komise k závěru, že náhrady nelze považovat za státní prostředky, jelikož náhrady zaplacené AFSCA za testy BSE představují platby za služby skutečně poskytnuté podnikům a vycházejí z tržních cen.
(97)
Lze učinit závěr v souladu s rozhodnutím N 9/05 a N 10/05, že jatkám ani producentům nebyla prostřednictvím náhrady poskytnuta žádná výhoda, jelikož náhrada pokrývá platbu za službu poskytnutou plátci náhrady a cena testu vychází z tržní ceny. Tento závěr rovněž umožňuje potvrdit neexistenci financování prostřednictvím státních zdrojů, neboť cena testu je v souladu s tržními cenami.
5.1.3 Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu v Unii
(98)
Pokud jde o ostatní podmínky použití čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, dotčené opatření může mít dopad na postavení Belgie v tomto odvětví (32). Vzhledem k tomu, že belgické podniky jsou aktivní na mezinárodním trhu, který je vysoce konkurenční, opatření narušuje či může narušit hospodářskou soutěž (33) a ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
5.1.4 Závěry o povaze podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie
(99)
Komise se ve světle výše uvedeného domnívá, že financování testů BSE prostřednictvím příspěvků a dalších státních zdrojů, jak jsou uvedeny výše, představuje výhodu financovanou ze státních zdrojů. Toto opatření narušuje či může narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky a určitá odvětví výroby, a proto může ovlivnit obchod mezi členskými státy. Výhoda je poskytnuta zemědělcům, jatkám a dalším subjektům, které zpracovávají, prodávají či nakládají s výrobky ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE stanovená platnými právními předpisy. V důsledku toho Komise došla k závěru, že tato opatření spadají do působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie. Naopak část testů BSE, která je financována z náhrad, nepředstavuje podporu vzhledem k tomu, že plátci náhrady využívají služeb poskytovaných za tržní cenu.
5.2 Protiprávnost podpory
(100)
Od 1. ledna 2001 belgické orgány Komisi neoznamovaly - ve smyslu čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie - podpory spočívající ve financování testů BSE. Na podpory spadající do působnosti nařízení (ES) č. 1/2004 se nevztahuje povinnost oznamování, za předpokladu, že splňují podmínky stanovené v uvedeném nařízení. V důsledku toho jsou podpory protiprávní v případě, že uvedené podmínky splněny nejsou.
5.3 Financování podpor
(101)
Pokud se jedná o státní podporu financovanou pomocí parafiskálního poplatku, předmětem vyšetřovacího řízení ze strany Komise musí být jak činnosti financované podporou, tak i financování samotných podpor. Případná neslučitelnost financování státní podpory se společným trhem by totiž způsobila následnou neslučitelnost samotných podpor, a to i v případě, že by bylo poskytnutí podpory v souladu s platnými pravidly hospodářské soutěže.
(102)
Podle ustálené judikatury poplatky nespadají do působnosti ustanovení Smlouvy o fungování Evropské unie týkajících se státních podpor, ledaže představují způsob financování opatření podpory tak, že jsou nedílnou součástí tohoto opatření (34). Aby bylo možné považovat poplatek nebo část poplatku za nedílnou součást opatření podpory, musí nezbytně na základě relevantní vnitrostátní právní úpravy existovat vztah závazného určení mezi poplatkem a podporou v tom smyslu, že výtěžek z poplatku je nezbytně určen na financování podpory (35). Jestliže takový vztah existuje, ovlivňuje příjem z poplatku přímo rozsah podpory (36) a v důsledku toho i posouzení její slučitelnosti se společným trhem. (37)
(103)
Je tedy třeba přezkoumat, zda příspěvek vybíraný od 1. července 2004 splňuje kritéria uvedená ve 102. bodě odůvodnění, a učinit rozlišení podle právních nástrojů platných v různých obdobích. Na financovanou podporu byla uplatněna výjimka, ale tato výjimka se nevztahuje na systém financování podpory, tudíž je třeba ověřit zákonnost systému financování za celé dotčené období.
5.3.1 Od 1. července 2004 do 31. prosince 2005
(104)
V tomto období byly podpory předběžně financovány agenturou AFSCA a prostřednictvím náhrad na základě královského nařízení ze dne 15. října 2004 (náhrady nicméně nejsou předmětem tohoto oddílu, jelikož se nejedná o podpory - viz 97. bod odůvodnění). Je třeba ověřit, zda je systém financování nedílnou součástí opatření podpory. Z platných právních předpisů nevyplývá, že existuje vztah závazného určení mezi způsobem financování AFSCA a financováním testů BSE nebo že je příjem z poplatku nezbytně určen na financování podpory. Zákon ze dne 4. února 2000 o zřízení AFSCA totiž stanoví různé zdroje financování agentury (viz 82. bod odůvodnění). Kromě toho nelze učinit závěr, že příjem z poplatku přímo ovlivňuje rozsah podpory, vzhledem k tomu, že testy jsou financovány současně pomocí náhrad a agenturou AFSCA, pokud jde o přebytek. Výše podpory placené agenturou AFSCA se tudíž liší v závislosti na ceně testů, a nikoli v závislosti na příspěvcích hrazených agentuře. Závěrem lze proto uvést, že neexistuje vztah závazného určení mezi příjmy z příspěvků a refundací plateb předběžného financovaní.
5.3.2 Od 1. ledna 2006
(105)
Od tohoto data je otázka příspěvků regulována královským nařízením o příspěvcích pro financování AFSCA. V rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 byl přezkoumán systém financování prostřednictvím příspěvků a byl v něm učiněn závěr, že metoda financování části nákladů spojených s testy BSE nepředstavuje diskriminaci dovážených či vyvážených výrobků a není v rozporu s ustanoveními Smlouvy (38). Jak je uvedeno ve 31. bodě odůvodnění, toto rozhodnutí se netýká dříve schválených opatření. Nicméně vzhledem k tomu, že Belgie uvedla, že část příspěvků sloužila od 1. ledna 2006 k refundaci plateb předběžného financování předchozích testů BSE, má Komise právo přezkoumat systém financování, neboť z příspěvků je financována refundace plateb předběžného financování testů BSE.
(106)
Belgie uvedla, že systém financování zůstal nezměněn, s výjimkou indexace náhrady. Jediným prvkem, který byl pozměněn, je využití příjmů z příspěvků k refundaci předběžně financovaných nákladů na BSE v roce 2006.
(107)
Pokud jde o otázku, zda je toto financování nedílnou součástí opatření podpory, odpověď na ni je záporná. Určení příspěvků po roce 2006 na refundaci plateb předběžného financování testů neovlivnilo výši poskytnuté podpory. Belgické orgány kromě toho uvedly, že systém zpětného získání je systémem solidárního navracení prostředků, kdy každý hospodářský subjekt platí příspěvek agentuře AFSCA a část tohoto příspěvku je určena na navrácení nákladů vynaložených v minulosti v souvislosti s předběžným financováním testů BSE. Do tohoto systému přispívají rovněž všechny aktivní hospodářské subjekty, které chovaly skot během dotčeného období, nejsou však jedinými přispěvateli. Komise v důsledku toho došla k závěru, že financování podpory není nedílnou součástí dotčeného opatření podpory.
5.4 Posouzení slučitelnosti opatření podpor
(108)
Jestliže podpora představuje státní podporu a vztahuje se na ni čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, je třeba přezkoumat, zda může být považována za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 2 a 3 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(109)
Ve světle dotčeného opatření by mohl být použitelný pouze čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie, který stanoví, že za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.
(110)
Podle bodu 23.3 pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví (39) na období 2000-2006 (dále jen pokyny v odvětví zemědělství na období 2000-2006) a sdělení Komise o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory (40), musí být každá protiprávní podpora ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (41) posouzena v souladu s pravidly a pokyny platnými v okamžiku, kdy je podpora poskytnuta. V roce 2002 přijala Komise pokyny TSE. Tyto pokyny byly použitelné v období od 1. ledna 2003 a 31. prosince 2006 (42). V bodě 44 pokynů TSE se stanoví, že mimo případy týkající se zejména testů BSE budou protiprávní podpory ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999 přezkoumány v souladu s pravidly a pokyny používanými v okamžiku, kdy byla podpora poskytnuta. Vzhledem k tomu, že podpory byly poskytnuty v období mezi 1. lednem 2001 a 31. prosincem 2005, vytvářejí pokyny TSE relevantní rámec pro zkoumání těchto podpor.
(111)
V souladu s bodem 194 písm. c) pokynů v odvětví zemědělství na období 2007-2013 Komise počínaje 1. lednem 2007 již nebude uplatňovat pokyny TSE, s výjimkou protiprávních podpor stanovených v bodě 43 a dalších bodech pokynů TSE.
(112)
V závislosti na použitelnosti různých právních předpisů lze rozlišit dvě období.
5.4.1 Období mezi 1. lednem 2001 a 31. prosincem 2002: použitelnost bodu 11.4 pokynů v odvětví zemědělství na období 2000-2006, na něž je učiněn odkaz v bodě 45 pokynů TSE
(113)
Bod 45 pokynů TSE stanoví, že pokud jde o protiprávní státní podpory, které mají za cíl pokrýt náklady spojené s testy BSE a které byly poskytnuty před datem zavedení pokynů TSE (tj. 1. ledna 2003), Komise posoudí slučitelnost takových podpor v souladu s bodem 11.4 pokynů v odvětví zemědělství na období 2000-2006 a v souladu se svou praxí uplatňovanou od roku 2001, která spočívá v přijetí takových podpor až v rozsahu 100 %.
(114)
Podle bodu 11.4 pokynů v odvětví zemědělství na období 2000-2006 lze opatření podpory považovat za slučitelná za následujících podmínek:
-
opatření musí být součástí vhodného programu zavedeného na úrovní Společenství či na vnitrostátní či regionální úrovni za účelem prevence, sledování či eradikace dotčené nemoci (bod 11.4.2),
-
cílem musí být prevence nebo odškodnění, případně kombinace obou těchto opatření (bod 11.4.3),
-
podpora musí být slučitelná se zvláštními ustanoveními veterinárních i rostlinolékařských předpisů na úrovni Společenství (bod 11.4.4),
-
rozsah podpory nesmí překročit 100 % způsobilých nákladů (bod 11.4.5).
Pokud jsou podpory poskytovány v rámci režimů podpor Společenství a/nebo v rámci vnitrostátních a/nebo regionálních režimů podpor, bude Komise vyžadovat, aby byl doložen důkaz, že neexistuje riziko nadměrných náhrad z důvodu eventuální akumulace opatření stanovených několika režimy. Pokud byla podpora Společenství schválena, musí být uvedeno datum a odkazy na dotčené rozhodnutí Komise.
(115)
Pokud jde o tři první podmínky, již v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení byl učiněn závěr, že byly splněny (viz 80. bod odůvodnění uvedeného rozhodnutí). Belgické orgány ostatně tento přístup potvrdily ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. BSE je totiž přenosnou nemocí a představuje hrozbu pro lidské zdraví. Jedná se o chorobu zvířat, jejíž primární ohnisko musí být přímo oznámeno Komisi a dalším členským státům (43). Cílem opatření podpory je boj proti BSE prostřednictvím kontroly poražených a uhynulých zvířat. Náhrada nákladů vzniklých zemědělcům by měla zajistit, aby všechna opatření byla skutečně provedena. Všechna opatření jsou přijata v souladu s právem Společenství nebo jsou tímto právem doporučena (44).
(116)
Co se týče čtvrté podmínky, z informací poskytnutých Belgií vyplývá, že během tohoto období byly financovány testy BSE, na něž se náklady pohybují ve výši 111,81 EUR až 63,45 EUR (viz 56. bod odůvodnění). Tyto náklady zahrnují laboratorní analýzu, náklady na odběr vzorků veterinářem a náklady na testovací soupravu. Komise má za to, že tyto náklady jsou v souladu s náklady uvedenými v bodě 11.4.5 pokynů v odvětví zemědělství na období 2000-2006, které jako skutečné náklady zmiňují mimo jiné hygienické kontroly, testy a další opatření ke včasné diagnóze.
(117)
Lze tedy shrnout, že podpory poskytnuté v období od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2002 jsou slučitelné.
5.4.2 Období mezi 1. lednem 2003 a 31. prosincem 2005: použitelnost bodu 21 a dalších bodů pokynů TSE
(118)
Komise se v souladu s bodem 23 pokynů TSE rozhodla nadále schvalovat podpory pokrývající až 100 % nákladů spojených s testy BSE na základě zásad uvedených v bodě 11.4 pokynů v odvětví zemědělství na období 2000-2006 (viz 114. bod odůvodnění).
(119)
Kromě toho musí být rovněž splněny následující podmínky podle pokynů TSE:
-
od 1. ledna 2003, pokud jde o povinné testování skotu poraženého k lidské spotřebě na BSE, nesmí podpora, včetně plateb Společenství, překročit celkem 40 EUR na test (viz bod 24 pokynů TSE),
-
státní podpora na náklady související s testy BSE se vyplácí hospodářskému subjektu, u něhož se odebírají vzorky k testování. Pokud je podpora poskytována laboratořím, musí být prokázáno, že se celá částka podpory předá hospodářskému subjektu (bod 25 pokynů TSE).
(120)
Jak je uvedeno ve 115. a v 116. bodě odůvodnění, jsou splněny všechny podmínky uvedené v pokynech v odvětví zemědělství na období 2000-2006.
(121)
Pokud jde o podmínku týkající se maximální částky 40 EUR za test, Komise uvádí, že tato částka byla v období od 1. ledna 2003 do 30. června 2004 překročena. Podle informací poskytnutých Belgií činí souhrn částek přesahujících maximální částku v tomto období 6 619 810,74 EUR. Od 1. července 2004 se celkové náklady na test pohybují pod částkou 40 EUR (viz 64. bod odůvodnění). Belgické orgány uvedly, že tyto částky zahrnují vnitrostátní platby i platby Společenství (viz 58. bod odůvodnění).
(122)
Pokud jde o podmínku, která stanoví, že podpora musí být vyplacena hospodářskému subjektu, u něhož se odebírají vzorky k testování, a že pokud je podpora poskytována laboratořím, musí být prokázáno, že se celá částka státní podpory předá hospodářskému subjektu (bod 25 pokynů TSE), Komise došla k závěru, že tato podmínka je splněna.
(123)
Jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, belgické orgány uvedly, že náklady na testy BSE jsou hrazeny přímo laboratořím. Hospodářské subjekty neplatí žádné náklady laboratoří na testy BSE prováděné u skotu. Toto posouzení je v souladu se závěry, které byly učiněny ohledně podobného systému v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 v 95. bodě odůvodnění. Jak je uvedeno výše, jediné náklady, které jsou přeneseny na producenty, jsou náklady na náhradu (viz 93. bod odůvodnění a následující), ale tato část financování testu BSE nepředstavuje podporu. V důsledku toho se celá částka podpory předá hospodářskému subjektu.
5.4.3 Od 1. ledna 2006
(124)
Pokud jde o období po 1. lednu 2006, Komise se odvolává na rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, vzhledem k tomu, že předmětem tohoto rozhodnutí není otázka podpor schválených v uvedeném rozhodnutí.
5.4.4 Závěr
(125)
Lze tedy shrnout, že podpory poskytnuté za účelem financování testů BSE, které přesahují 40 EUR za test v období od 1. ledna 2003 do 30. června 2004 a jejichž celková výše činí 6 619 810,74 EUR, jsou neslučitelné s vnitřním trhem.
5.5 Refundace předběžně financovaného rozpočtu
(126)
Jak je uvedeno výše, testy byly v období od 1. ledna 2003 do 30. června 2004 financovány ze státních zdrojů ve výši přesahující maximální částku 40 EUR za test.
(127)
Belgie se rozhodla přikročit k refundaci těchto nadbytečných prostředků prostřednictvím příspěvků vybraných v rámci financování AFSCA od 1. ledna 2006, přičemž tato refundace byla původně rozložena do období 15 let, avšak později bylo od tohoto plánu upuštěno. Důvodem tohoto globálního přístupu je podle belgických orgánů skutečnost, že je obtížné uskutečnit individuální zpětné získání prostředků v praxi, jelikož někteří podnikatelé zemřeli nebo ukončili svou činnost.
(128)
V pozdějším dopise ze dne 6. dubna 2011 belgické orgány uvedly, že agentura AFSCA přikročila k refundaci za pomoci prostředků AFSCA v letech 2005-2006.
(129)
Navržený systém zpětného získání prostředků však není v souladu s požadavky na refundaci v případě protiprávní a neslučitelné podpory. Podle judikatury má totiž refundace za cíl obnovení situace, která existovala na trhu před poskytnutím dotčené podpory. Obnovení dřívějšího je stavu dosaženo, jakmile příjemce vrátí protiprávní a podporu neslučitelnou s vnitřním trhem, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory (45). Podpora, která má být navrácena, zahrnuje úroky v přiměřené výši stanovené Komisí, od data, kdy byla protiprávní podpora k dispozici příjemci, do data jejího účinného navrácení (46). Na základě nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (47), musí být výše úroků vypočtena jako složený úrok. To ale není tento případ. Kromě toho článek 14 nařízení (ES) č. 659/1999 stanoví, že členský stát musí přijmout veškerá opatření s cílem zajistit okamžitý a účinný výkon rozhodnutí Komise. Navrácení, tak, jako bylo navrženo a částečně provedeno Belgií, není v souladu s požadavky uvedenými výše a nelze jej považovat za navrácení stanovené článkem 14 nařízení (ES) č. 659/1999.
6. ZÁVĚRY
(130)
Komise došla k závěru, že financování testů BSE prostřednictvím náhrad nepředstavuje podporu.
(131)
Komise dále došla k závěru, že financování testů BSE prostřednictvím státních zdrojů představuje státní podporu ve prospěch zemědělců, jatek a dalších subjektů, které zpracovávají, prodávají, uvádějí na trh či nakládají s produkty ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE stanovená platnými právními předpisy. Tato podpora je slučitelná, pokud jde o období od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2002 a období od 1. července 2004 do 31. prosince 2005. Je neslučitelná pro období od 1. ledna 2003 do 30. června 2004. Neslučitelnou podporu představuje částka přesahující 40 EUR za test a její výše je Belgií odhadnuta na 6 619 810,74 EUR.
(132)
Komise konstatuje, že Belgie v období od 1. ledna 2001 do 30. června 2004 protiprávně provedla podporu určenou k financování testů BSE v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. Od 1. ledna 2003 se na podporu vztahovalo nařízení o výjimce, avšak vzhledem k tomu, že podmínky tohoto nařízení nebyly dodrženy, podpory jsou protiprávní.
(133)
Protiprávní a neslučitelné podpory přesahující maximální částku 40 EUR za test musí být navráceny, s výjimkou podpor poskytnutých na zvláštní projekty, které v době, kdy byly tyto podpory poskytnuty, splňovaly všechny podmínky stanovené v použitelném nařízení de minimis,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Opatření financovaná prostřednictvím náhrad nepředstavují podporu.
2. Financování testů BSE prostřednictvím státních zdrojů představuje podporu slučitelnou s vnitřním trhem poskytovanou ve prospěch zemědělců, jatek a dalších subjektů, které zpracovávají, prodávají, uvádějí na trh či nakládají s produkty ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE, v období od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2002 a v období od 1. července 2004 do 31. prosince 2005.
3. Financování testů BSE prostřednictvím státních zdrojů v období od 1. ledna 2003 do 30. června 2004 představuje podporu slučitelnou s vnitřním trhem poskytovanou ve prospěch zemědělců, jatek a dalších subjektů, které zpracovávají, prodávají, uvádějí na trh či nakládají s produkty ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE, pokud jde o částky nižší než 40 EUR za test. Částky vyšší než 40 EUR za test jsou neslučitelné s vnitřním trhem a musí být navráceny, s výjimkou podpor poskytnutých na zvláštní projekty, které v době, kdy byly tyto podpory poskytnuty, splňovaly všechny podmínky stanovené v použitelném nařízení de minimis.
4. Belgie v období od 1. ledna 2001 do 30. června 2004 protiprávně provedla podporu určenou k financování testů BSE v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
1. Belgie učiní nezbytné kroky, aby zpětně získala od příjemců protiprávní a neslučitelné podpory uvedené v čl. 1 odst. 3 a 4.
2. Podpory, které mají být navráceny, zahrnují úroky za období ode dne, kdy byly dány příjemci k dispozici, do dne jejich navrácení.
3. Výše úroků bude vypočtena jako složený úrok v souladu s ustanoveními kapitoly V nařízení (ES) č. 794/2004.
4. Navrácení podpor proběhne neprodleně a v souladu s postupy vnitrostátního práva za předpokladu, že umožňují okamžitý a účinný výkon tohoto rozhodnutí.
Článek 3
Vrácení podpory uvedené v čl. 1 odst. 3 a 4 bude okamžité a účinné.
Belgie zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno během čtyř měsíců ode dne jeho zveřejnění.
Článek 4
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí předá Belgie Komisi tyto informace:
a)
seznam příjemců, kteří obdrželi podporu uvedenou v čl. 1 odst. 3 a 4, a celkovou částku podpory, kterou každý z nich obdržel;
b)
celkovou částku (jistinu a úrok), kterou mají příjemci navrátit;
c)
podrobný popis opatření, která již byla přijata nebo která jsou plánována pro splnění tohoto rozhodnutí;
d)
doklady prokazující, že příjemcům bylo nařízeno podporu navrátit.
2. Belgie informuje Komisi o dosaženém pokroku na základě vnitrostátních opatření přijatých k provedení tohoto rozhodnutí, a to dokud nebude podpora uvedená v čl. 1 odst. 3 a 4 zcela navrácena.
3. Po uplynutí období dvou měsíců uvedeného v odstavci 1 předloží Belgie na požádání Komise zprávu týkající se již přijatých a plánovaných opatření pro dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Tato zpráva rovněž poskytne podrobné informace o částkách podpory a úrocích z vymáhané podpory, které již příjemci navrátili.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Belgickému království.
V Bruselu dne 27. července 2011.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2011 m. liepos 27 d.
dėl Belgijos suteiktos valstybės pagalbos galvijų užkrečiamosios spongiforminės encefalopatijos (GSE) tyrimams finansuoti (Valstybės pagalba C 44/08 (ex NN 45/04)
(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 5457)
(Tekstas autentiškas tik prancūzų ir olandų kalbomis)
(2011/678/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą (1),
paprašiusi suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas pagal minėtą straipsnį (2),
kadangi:
1. PROCEDŪRA
(1)
2004 m. sausio ir vasario mėn. gavusi skundų, Komisija pradėjo išankstinį tyrimą dėl Belgijos suteiktos pagalbos, skirtos padengti galvijų užkrečiamosios spongiforminės encefalopatijos tyrimų (toliau - GSE tyrimai) išlaidas.
(2)
Gavusi šiuos skundus, Komisija 2004 m. sausio 27 d. Belgijos valdžios institucijoms išsiuntė raštą, prašydama informacijos apie aptariamą priemonę; tuo pačiu metu, Belgijos valdžios institucijos, vadovaudamosi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV) 108 straipsnio 3 dalimi, pranešė apie paramą, skirtą finansuoti galvijų užkrečiamosios spongiforminės encefalopatijos (GSE) tyrimų finansavimui (2004 m. sausio 23 d. datuotas raštas, užregistruotas 2004 m. sausio 28 d.) ir užregistruotą numeriu N 54/04.
(3)
Belgijos valdžios institucijos Komisijai raštu pateikė informaciją 2004 m. vasario 6 d. ir 2004 m. gegužės 14 d. raštuose, kurie buvo atitinkamai užregistruoti 2004 m. vasario 11 d. ir 2004 m. gegužės 19 d.
(4)
2004 m. liepos 19 d. Komisija informavo Belgiją, kad priemonė vėliau perkelta į pagalbos, apie kurią nepranešta, registrą numeriu NN 45/04, atsižvelgiant į tai, kad išaiškėjo, jog dalis lėšų jau buvo pervesta.
(5)
2004 rugsėjo 1 d. įvyko neoficialus Belgijos valdžios institucijų ir Komisijos tarnybų posėdis.
(6)
Belgijos valdžios institucijos 2004 m. rugsėjo 16 d. ir 2007 m. vasario 22 d. raštais, kurie buvo atitinkamai užregistruoti 2004 m. rugsėjo 20 d. ir 2007 m. vasario 22 d., pateikė papildomos informacijos.
(7)
2008 m. lapkričio 26 d. raštu Komisija Belgiją informavo apie savo sprendimą pradėti procedūrą, numatytą SESV 108 straipsnio 2 dalyje, nukreiptą prieš šią priemonę; Sprendimas paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3). Komisija suinteresuotųjų šalių paprašė pateikti pastabas dėl šios priemonės.
(8)
2008 m. gruodžio 19 d. raštu, užregistruotu 2008 m. gruodžio 26 d., Belgija paprašė pratęsti terminą, per kurį turi pateikti atsakymą; šis terminas buvo pratęstas 2009 m. sausio 13 d. raštu. Belgija pateikė komentarus 2009 m. vasario 25 d. raštu, kuris buvo užregistruotas 2009 m. kovo 6 d.
(9)
Suinteresuotųjų šalių pastabų Komisija negavo.
(10)
2009 m. liepos 17 d. laišku Komisija pateikė papildomų klausimų Belgijai, susijusių su Belgijos perduotomis pastabomis; 2009 m. rugsėjo 4 d. raštu, užregistruotu 2009 m. rugsėjo 8 d., Belgija paprašė pratęsti atsakymui pateikti skirtą laiką; Belgijos atsakymas Komisiją pasiekė 2009 m. spalio 16 d. laišku, kuris užregistruotas 2009 m. spalio 20 d.
(11)
2009 m. spalio 2 d. ir 2009 m. spalio 30 d. buvo surengti du Belgijos valdžios institucijų ir Komisijos tarnybų posėdžiai.
(12)
Po šių posėdžių 2009 m. gruodžio 14 d. Belgija pateikė papildomos informacijos, raštas užregistruotas 2009 m. gruodžio 16 d. Kadangi už konkurenciją atsakingos Belgijos tarnybos tuo metu bendrai tyrė galimus laboratorijų susitarimus, Belgija terminą paprašė pratęsti 2010 m. sausio 21 d., 2010 m. rugsėjo 29 d. ir 2011 m. sausio 17 d. Komisija šiuos prašymus patenkino.
(13)
Komisija paskutinį kartą informacijos paprašė 2011 m. vasario 22 d. raštu, į kurį Belgijos valdžios institucijos atsakė 2011 m. balandžio 6 d. raštu. Komisija dar pratęsė terminą, kad Belgija galėtų atsakyti į klausimus, laukiant už konkurenciją atsakingų Belgijos tarnybų tyrimo rezultatų.
(14)
Belgijos valdžios institucijos atsakymą pateikė 2011 m. gegužės 19 d. raštu, kuris užregistruotas 2011 m. gegužės 25 d.
2. APRAŠYMAS
2.1. Įvykių chronologija (4)
(15)
2004 m. sausio mėn. Komisija gavo skundą dėl vieno Karaliaus sprendimo projekto, kuriuo būtų įvedamas parafiskalinis mokestis, skirtas finansuoti GSE tyrimus.
(16)
Gavusios šį skundą, Komisijos tarnybos paprašė Belgijos valdžios institucijų pateikti paaiškinimus. Atsakydamos į šį informacijos prašymą, Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad nuo 2001 m. sausio 1 d. GSE tyrimus buvo privaloma atlikti vyresniems kaip 30 mėn. amžiaus galvijams ir skubiai skerdžiamiems vyresniems kaip 24 mėn. galvijams (5); jos taip pat pranešė apie Karaliaus dekreto projektą dėl gyvūnų GSE tyrimų finansavimo (toliau - Karaliaus dekretas dėl GSE); šis Karaliaus dekretas užregistruotas, jam priskyrus numerį N 54/04. Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad šis naujas Karaliaus dekreto projektas buvo pakeitimas 2001 m. Belgijos pranešto Karaliaus dekreto projekto, kurį patvirtino Komisija 2002 m. vasario 13 d. sprendimu N 21/02 (6), taip pat, kito projekto, dėl kurio neoficialiai tartasi su Komisija 2003 m. Vis dėlto nė vienas iš šių dviejų projektų nebuvo įgyvendintas, o dekretas, apie kurį pranešta 2004 m., buvo jų pertvarkymas.
(17)
Iš Belgijos pateiktos informacijos matyti, kad nuo 2001 m. sausio 1 d. (7) valstybės iždas dengė GSE tyrimų išlaidas (t. y. mėginių paėmimo ir jų analizės išlaidas); Nuo 2002 m. sausio 1 d. šių testų išlaidos buvo iš anksto finansuojamos Belgijos Bureau d’Intervention et de Restitution (toliau - BIRB), laukiant politinio sprendimo dėl pasirinktinos finansavimo sistemos.
(18)
Po tam tikrų Komisijos tarnybų pateiktų pastabų dėl Karaliaus dekreto projekto, apie kurį buvo pranešta (N 54/04), Belgijos valdžios institucijos 2004 m. gegužės mėn. pateikė naują Karaliaus dekreto projektą, kuriuo siekta pateikti atsaką į Komisijos suformuluotas pastabas, kuriomis numatyta atlyginimo sistema, siekiančio 10,70 EUR vienam skersti numatytam galvijui nuo 2003 m. sausio 1 d. ir kuriam turi būti atliktas skubus GSE tyrimas; Belgijos valdžios institucijos paminėjo, kad atlikti tyrimai ir kuriems buvo suteiktas išankstinis finansavimas per 2002 m., buvo visiškai finansuoti per netiesioginę valstybės pagalbą, t. y. iš parafiskalinių mokesčių; be to, Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad didžiausia suma, siekusi 40 EUR už vieną tyrimą, buvo finansuojama nuo 2003 m. sausio 1 d., remiantis parafiskaliniais mokesčiais; Belgijos valdžios institucijos pateikė detalų paveikslą, kuriame nurodomos GSE tyrimo išlaidos nuo 2003 m., šių testų finansavimo numatymas parafiskaliniais mokesčiais ir atlyginimų; Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad finansavimo tvarkos taikymo numatytos datos buvo 2004 m. liepos 1 d. atlyginimui ir 2005 m. sausio 1 d. parafiskaliniams mokesčiams.
(19)
Karaliaus dekreto projektas, apie kurį pranešta ir kuriame nurodyta, kad parama jau buvo suteikta ir mokesčiai nuskaičiuoti nuo 2002 m. sausio 1 d., priemonė buvo užregistruota kaip nepranešta 2004 m. liepos 19 d. numeriu NN 45/04. O pranešimas, užregistruotas numeriu N 54/04, Belgijos buvo atsiimtas.
(20)
Iš Belgijos 2004 m. pateiktos informacijos matyti, kad bendrasis ketinimas buvo suteikti išankstinį finansavimą tyrimams, kurių suma turėjo būti sugrąžinta vėliau, o tikslas - susieti dalį įnašo sumos į iš anksto finansuotų testų išlaidų grąžinimą.
(21)
2004 m. rugsėjo 16 d. rašte Belgijos valdžios institucijos nurodė naujo Karaliaus dekreto projektą, kur ketinimas skirti 10,70 EUR siekiantį atlygį vienam ištirtam galvijui išlaikomas ateičiai; visa nurodyta suma šiame naujame Karaliaus dekreto pasiūlyme būtų skirta GSE tyrimų galvijams finansavimui, kurie būtų skerdžiami įsigaliojus šiam projektui; sugrąžinimas sumų, viršijančių 40 EUR, leidžiamų pagal 2002 m. gruodžio 24 d. Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos, susijusios su GSE tyrimais, rastų nugaišusių gyvūnų ir skerdyklos atliekoms (8) (toliau - „GSE gairės“) ir kurioms buvo suteiktas išankstinis finansavimas po 2003 m. sausio 1 d., joms būtų skirtas kitas projektas, kuris būtų perduotas Komisijai ir kuri numatytų šio išankstinio finansavimo grąžinimą; šis Karaliaus dekretas buvo priimtas 2004 m. spalio 15 d. (9) ir įsigaliojo 2004 m. gruodžio 1 d.
(22)
Remiantis Belgijos valdžios institucijų suteikta informacija, iš anksto finansuojamų išlaidų, viršijančių didžiausią 40 EUR sumą laikotarpiui nuo 2003 m. sausio 1 d. (10) iki 2004 m. birželio 30 d., suma siekia 15 237 646 EUR; pasak Belgijos valdžios institucijų, nuo 2004 m. birželio 30 d., buvo laikomasi didžiausios 40 EUR sumos (11).
(23)
Tame pačiame 2004 m. rugsėjo 16 d. rašte Belgijos valdžios institucijos pateikė du informacinius dokumentus, vadovaudamosi 2003 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1/2004 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, perdirbimu ir prekyba (12).
(24)
Šioms dviem priemonėms taikytos dvi išimtys, kurioms priskirti numeriai XA 53/04 ir XA 54/04. Kaip nurodyta sprendimo dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo 19 ir tolesniuose punktuose, priemonė XA 53/04, kuriai taikyta išimtis, apima išankstinį GSE tyrimų finansavimą (13), kai didžiausios pagalbos suma siekia 40 EUR vienam tyrimui, ir kuri pradėta įgyvendinti 2003 m. sausio 1 d. Šios priemonės teisinis pagrindas yra 2002 m. gruodžio 27 d. įstatymas dėl bendro išlaidų 2003 m. biudžeto. Pagal priemonę XA 54/04, kuriai daryta išimtis, numatoma didžiausia pagalbos suma, kuri siekia 33,38 EUR vienam tyrimui, ir pradėta taikyti 2004 m. spalio 15 d. Ši pagalbos priemonė neturi galiojimo termino; jos teisinis pagrindas yra 2003 m. gruodžio 27 d. įstatymas bendro 2004 m. išlaidų biudžeto.
(25)
Tame pačiame 2004 m. rugsėjo 16 d. rašte, atsakydamos į Komisijos tarnybų pateiktus klausimus, Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad parinktos tyrimams atlikti laboratorijos turėjo tenkinti labai tikslias sąlygas, kad galėtų atlikti aptariamas analizes.
(26)
Praėjus nedaug laiko po 2004 m. gegužės 14 d. ir 2004 m. rugsėjo 16 d. raštų, Belgijos valdžios institucijos pranešė apie du Karaliaus dekretų projektus dėl finansavimo Federalinei maisto grandinės saugos agentūrai (toliau - FMGSA); šiomis priemonėmis siekta įgyvendinti įnašą ir apmokėjimą, apimantį FMGSA veiklą; jos aptartos 2005 m. lapkričio 9 d. sprendimo C(2005)4203 dėl valstybės pagalbos N 9/05 ir N 10/05 (toliau - „Sprendimas N 9/05 ir N 10/05“), kuris minimas sprendime dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo; šios priemonės priimtos 2005 m. lapkričio 10 d. Karaliaus dekretu, kuriuo nustatomas įnašas, aptariamas 2004 m. gruodžio 9 d. įstatymo dėl FMGSA finansavimo (14) 4 straipsnyje, taip pat 2005 m. gruodžio 10 d. Karaliaus dekretu dėl 2004 m. gruodžio 9 d. įstatymo dėl FMGSA finansavimo (15) 5 straipsnyje numatytus atlygius; šie du Karaliaus dekretai įsigaliojo 2006 m. sausio 1 d. Karaliaus dekrete dėl įnašų numatytas 2004 m. spalio 15 d. Karaliaus dekreto, minėto 21 konstatuojamoje dalyje, panaikinimas.
(27)
Konkrečiau, Karaliaus dekrete dėl atlygio numatoma skerdykloms prievolė mokėti 10,70 EUR atlygį už vieną ištirtą galviją arba neporakanopį; Karaliaus dekretu dėl įnašų savo ruožtu numatoma finansuoti dalį GSE tyrimų ir jis perkeliamas sektoriams; bendra GSE tyrimo kaina siekia 44,08 EUR, iš jų - 12 EUR mėginio paėmimui (kurie finansuojami ne daugiau kaip 10,70 EUR skerdyklai pagal Karaliaus dekretą dėl grąžinimų, ir 1,30 EUR įnašais), ir 32,08 EUR finansuojami įnašais ir yra FMGSA mokama tiesiogiai laboratorijoms; Sprendime N 9/05 ir N 10/05 Komisija padarė išvadą, kad FMGSA finansavimas grąžinimais nebuvo valstybės pagalba, kad bendra atsitiktinė kontrolė per fiksuoto dydžio įnašus nebuvo valstybės pagalba, kad dalies GSE tyrimų išlaidų finansavimas įnašais buvo suderinama valstybės pagalba, ir kad kitų tyrimų ir (arba) kontrolės, susijusios su gamyba ir (arba) pateikimu į rinką, finansavimas buvo suderinama valstybės pagalba.
(28)
2006 m. gruodžio mėn. Komisija Belgijai pateikė naujų klausimų, susijusių su byla NN 45/04. Šie klausimai pirmiausia buvo susiję su sumų, išmokėtų iš anksto nuo 2003 m. sausio 1 d., sugrąžinimu.
(29)
Savo 2007 m. vasario 22 d. atsakyme Belgijos valdžios institucijos nurodė norinčios atlikti visuotinį grąžinimą visų išlaidų, susijusių su GSE tyrimais per 15 metų laikotarpį. Praktiniu požiūriu solidarizuoto susigrąžinimo sistema įtvirtinta tarpininkaujant naujai FMGSA sistemai; nuo 2006 m. sausio 1 d. visi ūkinės veiklos vykdytojai moka įnašą į FMGSA ir dalis šių įmokų atitenka buvusių išlaidų, susijusių su GSE tyrimų išankstiniu finansavimu, susigrąžinimui; visi veikiantys ūkinės veiklos vykdytojai, kurie turėjo galvijų aptariamu laikotarpiu, taip pat dalyvauja šioje sistemoje.
2.2. Skundų prieš Karaliaus dekreto dėl GSE projekto turinys
(30)
Pagal skundus dėl Karaliaus dekreto dėl GSE projekto, įnašas yra taikomas visiems skerdžiamų gyvulių tipams Belgijos skerdyklose ir taip pat esą taikoma importuotiems gaminiams. Vienas pareiškėjas tvirtino, kad didelė procentinė dalis paskerstų gyvūnų Belgijos skerdyklose yra atkeliavę iš kitų valstybių narių; pareiškėjų teigimu, įnašas sudarytų diskriminaciją importuotų gyvūnų atžvilgiu, atsižvelgiant į tai, kad jų įplaukos naudojamos susigrąžinti išlaidas GSE tyrimams, atliktiems galvijams iš Belgijos.
2.3. Komisijos iškeltos abejonės, susijusios su oficialios tyrimo procedūros pradėjimu
(31)
Iš pradžių reikia patikslinti, kad oficialios tyrimo procedūros pradėjimas yra susijęs su gyvūnų GSE tyrimais Belgijoje nuo 2001 m. sausio 1 d., taip pat su šios pagalbos finansavimo mechanizmais, išskyrus pagalbą, patvirtintą Komisijos sprendimu dėl jos suderinamumo su vidaus rinka; konkrečiai tai reiškia, kad Sprendimu N 9/05 ir N 10/05 patvirtinta pagalba (kuri yra susijusius su FMGSA finansuojančiais įnašais ir grąžinimais) nebus įvertinta pagal atitiktį taisyklėms, susijusioms su valstybės pagalba, taikomoms pagalbos skyrimo momentu; todėl šis sprendimas yra susijęs tik su pagalba, kuria finansuojami GSE tyrimai 2001-2006 m. laikotarpiu, taip pat jų finansavimo sistema, atsižvelgiant į tai, kad GSE tyrimams skirta pagalba per šį laikotarpį buvo finansuojama iš anksto, ir kad šiam išankstiniam finansavimui buvo taikomas per kelis metus išdėstytas pinigų grąžinimas.
(32)
Siekiant aiškumo, būtina priminti terminologinį grąžinimų ir įnašų skirtumą: viena vertus, yra teisės arba grąžinimai, kuriais padengiamos suteiktos paslaugos išlaidos. Šiuo konkrečiu atveju jos siekia 10,70 EUR ir jos nuskaičiuojamos nuo 2004 m. gruodžio 1 d. remiantis Karaliaus dekretu dėl GSE, o vėliau remiantis Karaliaus dekretu dėl FMGSA finansuojančių grąžinimų. Kita vertus, nuskaičiavimai arba įnašai yra nuskaičiuojami remiantis 2005 m. lapkričio 10 d. Karaliaus dekretu, jas surenka FMGSA, ir jas moka gamybos vienetai, esantys Belgijos teritorijoje ir yra padalyti į 7 sektorius (žr. Sprendimo N 9/05 ir N 10/05 29 konstatuojamąją dalį).
(33)
Savo sprendime dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo Komisija nurodė, kad pagalbos priemonės, skirtos finansuoti GSE tyrimus, yra ir buvo finansuojamos Belgijoje dotacijomis ir parafiskalinių mokesčių sistema, kurią kartu sudarė grąžinimai ir įnašai; dalis šių grąžinimų ir įnašų įplaukų buvo panaudota sugrąžinti išankstiniam tyrimų finansavimui skirtas lėšas.
(34)
Komisija įžvelgė kelias problemas ir nurodė, kad jai trūko informacijos, kad galėtų pateikti galutinį nagrinėjamų priemonių vertinimą; pirma, kilo klausimai dėl šių paslaugų gavėjų naudos buvimo. Iš tikrųjų buvo neaišku, ar grąžinimai už GSE tyrimus apėmė dalį tyrimų išlaidų, kurios nebuvo dengiamos suderinama valstybės pagalba. Tiksli šių tyrimų kaina, taip pat papildomo finansavimo šaltinis tais atvejais, kai grąžinimai buvo nepakankami padengti visas išlaidas GSE tyrimams, buvo nežinomi. Taip pat nebuvo nustatyta, ar sąlygos, kuriomis FMGSA teikė paslaugas, atitiko rinkos kainą, ypač dėl to, kad Belgijos valdžios institucijos aiškiai nenurodė, kad laboratorijos pasirinktos pagal atvirą ir skaidrią procedūrą.
(35)
Antra, mokesčių mechanizmas buvo neaiškus: ypač tai, kad naudos gavėjai ir mokėtojai nebuvo aiškiai nustatyti, o GSE tyrimų išlaidų išankstinio finansavimo grąžinimo mechanizmas nebuvo aiškus; kilo papildomų klausimų ir dėl sąlygų, kurias turėjo patenkinti parafiskaliniai mokesčiai, kad būtų laikomi kaip atitinkantys taisykles, susijusias su valstybės pagalba, ypač dėl to, kas yra susiję su parafiskalinių mokesčių netaikymu importuotiems produktams, kas susiję su žinojimu, ar eksportuoti produktai turėjo naudos iš pagalbos priemonės, finansuojamos iš mokesčių, ir ar mokesčiai turėjo įtakos galutinių produktų kainoms, atsižvelgiant į tai, kad jos buvo nustatomos per pasiūlos pokyčius ir laisvosios rinkos paklausą.
3. BELGIJOS PATEIKTOS PASTABOS
(36)
Belgijos pastabos atsakant į Komisijos sprendime dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo išsakytas abejones Komisiją pasiekė 2009 m. vasario 27 d. Jas galima apibendrinti taip:
3.1. GSE tyrimų finansavimo priskyrimas prie valstybės pagalbos
(37)
Pirma, Belgija nesutinka, kad GSE tyrimų finansavimas būtų priskirtas prie valstybės pagalbos, kaip padarė Komisija, dėl to, kad šie tyrimai yra privalomi; Belgija teigia, kad prievolė atlikti GSE tyrimus yra nustatyta 2001 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 999/2001, nustatančiu tam tikrų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisykles (16), siekiant apsaugoti visuomenės sveikatą; kad pagrįstų savo teiginį, ji nurodo du sprendimus (17), kur Teisingumo Teismas nusprendė, kad visuomenės sveikatos apsaugai atliktų tyrimų išlaidos negali būti laikomos kaip kompensacija už paslaugą ir pačios valdžios institucijos turi padengti tokias išlaidas; Belgija pripažįsta, kad šie sprendimai yra susiję su laisvu prekių judėjimu, o ne su valstybės pagalba, tačiau mano, kad samprotavimo logika yra perkeltina į valstybės pagalbos logiką.
(38)
Be to, Belgija nurodo, kad Reglamentu (EB) Nr. 999/2001 nenurodoma, kad kontrolės išlaidos būtų padengtos įmonių, todėl valstybės narės gali nuspręsti dėl „normalios“ GSE tyrimų finansavimo sistemos. Valstybės pagalbai savitas atrankos kriterijus dėl to, pasak Belgijos, turi būti vertinamas atsižvelgiant į šią normalią sistemą (18). Valstybės pagalba tai gali būti tik tuo atveju, kai tam tikri sektoriai ar įmonės turėtų naudos dėl sudarytų palankių sąlygų, palyginti su Belgijos pasirinkta normalia sistema. Belgija nurodo, kad atrodo, jog Komisija laikosi nuostatos, kad norma turi būti tokia, kad išlaidas turi padengti žemdirbiai, bet tai neišplaukia iš galiojančių dokumentų nuostatų. Jei skirtingos GSE tyrimų finansavimo sistemos gali iškreipti konkurenciją, tai turi būti išspręsta, pasak Belgijos, taikant teisės aktų derinimą (19), tačiau tai jokiu būdu nesudaro valstybės pagalbos problemos. Belgija taip pat cituoja Sprendimą GEMO byloje (20), tačiau mano, kad tai nekeičia jos požiūrio šiuo konkrečiu atveju. 2009 m. spalio 16 d. rašte Belgija pakartoja, kad ji nesutinka su tuo, ką Komisija savo sprendime dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo įvardija kaip valstybės pagalbą. Vis dėlto, vadovaudamasi bendradarbiavimo dvasia, Belgija atsižvelgė į Komisijos logiką, kad paaiškintų klausimus, iškeltus sprendime dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo.
3.2. Grąžinimo kvalifikavimas
(39)
Belgija laikosi nuostatos, kad 10,70 EUR atlygis už vieną ištirtą galviją neturi būti laikoma valstybės pagalba.
(40)
Pasak Belgijos, tai jokiu būdu negali būti valstybės pagalba, nebent būtų sukuriama nauda vienai ar daugiau įmonių. Todėl grąžinimo atveju gali būti kalbama apie naudą tik tuo atveju, kai gauta nauda yra didesnė už sumokėtą sumą. Jei dalis GSE tyrimų buvo finansuojama valdžios institucijų, galutinė nauda, kurią gauna žemdirbys, atitinka tyrimo kainą, nuskaičiavus sumokėtą grąžinimą.
(41)
Belgija šį samprotavimą plėtoja dar toliau ir teigia, kad susigrąžinimo atveju tai reikštų reikalauti bendro didesnio mokėjimo iš žemdirbio pusės; iš tikrųjų, jei visa tyrimo kaina turi būti sugrąžinta, tai reikštų, kad galų gale ši kaina prisideda prie grąžinimo dydžio, kuris jau buvo išmokėtas.
(42)
Belgija pabrėžia, kad pagal Teismo praktiką, apie valstybės pagalbą kalbama tik tada, kai mokesčių įplaukos yra naudojamos taip, kad sudaroma konkrečios grupės nauda ir ne visi mokėjusieji mokesčius gauna vienodą naudą (21). Šiuo konkrečiu atveju 10,70 EUR dydžio grąžinimą už vieną ištirtą galviją yra įpareigojami sumokėti ekonomikos dalyviai, susiję su jautienos ar veršienos gamyba; 10,70 EUR, kurie naudojami tyrimui, jiems nesukuria jokios ekonominės naudos ir todėl negali būti laikomi valstybės pagalba SESV 107 straipsnio prasme.
(43)
Pasak Belgijos, Komisija panašios samprotavimo logikos laikėsi savo Sprendime N 9/05 ir N 10/05. Belgija pažymi, kad šiame sprendime 10,70 EUR dydžio grąžinimas nebuvo įvardytas kaip valstybės pagalba (žr. sprendimo 98 konstatuojamąją dalį); panašios samprotavimo logikos laikytasi Sprendime N 21/02, kuriame dalis iš dalies finansuotų GSE tyrimų išlaidų mokesčiais iš sektoriaus nebuvo įvardyti kaip valstybės pagalba.
(44)
2009 m. spalio 16 d. rašte Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad grąžinimai paskirti mokėti žemdirbiams, ir jie buvo taikomi daliai ekonominių išlaidų GSE tyrimams; atsakydama į Komisijos klausimą dėl to, ar grąžinimų dydis atitiko realią ekonominę laboratorijose atliktų darbų kainą, Belgija nurodė, kad grąžinimas sudarė tik dalį GSE tyrimų kainos, kaip nurodyta Sprendime N 9/10 ir N 10/05. Samprotavimo logika, kurios laikėsi Komisija to paties sprendimo 61 ir 66 konstatuojamoje dalyje ir pagal kurią padaryta išvada dėl lygiavertiškumo tarp išlaidų už atliktus darbus ir grąžinimų dydį, buvo susiję su kitais darbais, nei su GSE tyrimais; Belgija pakartojo, kad dėl GSE tyrimų Sprendime N 9/05 ir N 10/05 padaryta išvada, kad paslaugos GSE tyrimų pavidalu iš tiesų buvo valstybės pagalba, tačiau grąžinimo suma (t. y. 10,70 EUR) nebuvo pagalba ir ją reikėjo išskaičiuoti iš tyrimų kainos.
3.3. Perviršinės kompensacijos nebuvimas ir tyrimų kainos atitiktis rinkos kainoms
(45)
Belgija nurodo Bendrijos gairių dėl žemės ūkio ir miškininkystės sektoriaus valstybės pagalbos 2007-2013 m. (22) 132 punktą (toliau - žemės ūkio gairės 2007-2013 m.), kur nurodyta, kad 40 EUR už vieną tyrimą „šiuo metu Bendrijoje yra mažiausia kaina“; nuo 2005 m. liepos mėn. FMGSA siūlomos kainos yra mažesnės už 40 EUR; pasak Belgijos valdžios institucijų, tai rodo, kad Belgijoje taikomos kainos atitinka rinkos kainas; Komisija Sprendime N 9/05 ir N 10/05 pripažino, kad laboratorijos parinktos taikant atviras, skaidrias ir nediskriminacines procedūras, ir negali būti laikoma, kad paslaugų teikėjai (t. y. laboratorijos) gavo valstybės pagalbą; po to laiko padėtis nepasikeitė; be to, už konkurenciją atsakingos Belgijos valdžios institucijos šiuo metu atlieka tyrimą dėl laboratorijų susitarimų dėl GSE tyrimų kainų; Belgijos valdžios institucijų teigimu, tai aiškiai rodo, kad jos jokiu būdu nenorėjo mokėti papildomos kainos laboratorijoms; 2009 m. spalio 16 d. rašte Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad galimas laboratorijų susitarimas dėl kainų bus baudžiamas ir kad šis tyrimas iš principo tyrėtų būti baigtas 2010 m. pirmąjį ketvirtį.
3.4. Eksporto ir importo apmokestinimas
(46)
Belgijos valdžios institucijos nurodo, kad įnašai ir grąžinimai niekada netaikyti importui ir eksportui; tik Belgijoje įsikūrusios įmonės turi mokėti įnašą ir tik Belgijoje paskersti ir vyresni kaip 30 mėn. galvijai gali pretenduoti į 10,70 EUR siekiantį grąžinimą.
(47)
Belgija pabrėžia, kad Komisija šias priemones jau nagrinėjo sąsajoje su Sprendimu N 9/05 ir N 10/05, ir padarė išvadą, kad įnašai nebuvo diskriminacinio pobūdžio palyginti su importuotais ar eksportuotais produktais ir nepažeidė Sutarties nuostatų.
3.5. Mechanizmo, pagal kurį skerdyklos perkelia grąžinimą gamintojams ar kitiems rinkos dalyviams, nebuvimas
(48)
Belgijos valdžios institucijos nurodo, kad skerdyklos perkelia grąžinimų kainą savo klientams, kaip ir bet kuri normali įmonė perkelia patirtas išlaidas savo klientams; įprasti rinkos mechanizmai po to užsiima šiuo perkėlimu. Be to, tai, kad grąžinimų kaina perimama kaip atskiras punktas sąskaitose, pateikiamose gamintojams, yra įprasta praktika; Šiuo atžvilgiu Belgija nurodo Sprendimo N 9/05 ir N 10/05 93 ir 95 konstatuojamąsias dalis, kur manoma, kad GSE gairių 25 punkto sąlygų laikomasi.
3.6. Įvardijimas naudos gavėjų kaip esančių mažomis ir vidutinėmis įmonėmis (toliau - MVĮ)
(49)
Belgija nurodo, kad visi Belgijos ūkininkai yra MVĮ, jei ūkiuose dirba mažiau kaip 250 asmenų, metinė apyvarta neviršija 40 mln. EUR arba bendras metų balansas neviršija 27 mln. EUR, o įmonė nėra 25 % ar didesne dalimi kitos įmonės ar įmonių, kurios nėra MVĮ, nuosavybė.
3.7. Pastabos dėl pagalbos per tris sprendime dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo nurodytus laikotarpius (2001-2003 m., 2003-2007 m., po 2007 m.) atitikties
(50)
Dėl 2001 m. sausio 1 d. - 2003 m. sausio 1 d. periodo Belgija ypatingų pastabų nepateikia, nes Komisija pati daro išvadą dėl galimos atitikties sprendimo dėl oficialios tyrimo procedūros 80 konstatuojamajai daliai; ji vis dėlto nurodo, kad pagalba neviršijo 100 % patirtų išlaidų dydžio ir yra pasirengusi, jei prireiks, pateikti daugiau informacijos apie tai.
(51)
Belgija primygtinai tvirtina, kad ši informacija pateikiama tik subsidiariai, atsižvelgiant į jos pradinį požiūrį, kuris yra toks, kad šiuo atveju negali būti kalbama apie valstybės pagalbą, nes Belgija gali pasirinkti, kaip finansuoti GSE tyrimus.
(52)
Belgija nurodo, kad per 2003 m. sausio 1 d. - 2007 m. sausio 1 d. laikotarpį neišmokėta jokia pagalba, kuri būtų viršijusi 100 % tyrimo kainos; Belgija pateikia nuorodą į Sprendimą N 9/05 ir N 10/05, kuriame šis klausimas jau buvo nagrinėtas.
(53)
Dėl laikotarpio, kuris prasideda 2007 m. sausio 1 d., Belgija niekada nesuteikė pagalbos, kuri būtų didesnė už 40 EUR, atsižvelgiant į tai, kad tyrimų kaina buvo mažesnė už 40 EUR.
(54)
Priede prie šių pastabų Belgija pateikia nuodugnią chronologiją priemonių, kurių imtasi dėl GSE tyrimų finansavimu; atsižvelgiant į tai, kad ši informacija didele dalimi pateikiama šio sprendimo aprašomojoje dalyje, šiame skirsnyje chronologija in extenso nepateikiama; vis dėlto tam tikri elementai bus pateikiami toliau.
(55)
GSE tyrimų finansavimo chronologija yra tokia:
-
nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2001 m. gruodžio 31 d. tyrimai visiškai finansuojami iš valstybės iždo,
-
nuo 2002 m. sausio 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d. tyrimų išankstinį finansavimą užtikrina BIRB; BIRB visa išankstinio finansavimo suma sudaro 67 156 527,65 EUR,
-
nuo 2004 m. liepos 1 d. iki 2004 m. lapkričio 30 d. išankstinį finansavimą teikia FMGSA,
-
nuo 2004 m. gruodžio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d. - 10,70 EUR siekiantis grąžinimas už vieną ištirtą galviją pagal 2004 m. spalio 15 d. Karaliaus sprendimą, prisidedantis prie FMFSA finansavimo iš savo rezervų ir iš anksto susigrąžinamų, pateiktų valstybės iždo,
-
nuo 2006 m. sausio 1 d.: finansavimas per 10,70 EUR siekiantį grąžinimą už vieną ištirtą galviją, ir įnašai, kuriais apmokestinami septyni skirtingi sektoriai (23); šie įnašai taip pat naudojami padengti GSE tyrimų išlaidas, kurie buvo iš anksto finansuoti nuo 2002 m. sausio 1 d. Nuo 2008 m. sausio 1 d. grąžinimas indeksuotas ir siekė 11,07 EUR.
(56)
GSE tyrimų kainos yra tokios:
(EUR)
Laikotarpis
Visa tyrimų kaina (24)
Grąžinimo dydis
2001 01 01-2001 01 31
111,81
/
2001 02 01-2001 03 31
89,50
/
2001 04 01-2001 12 31
64,71
/
2002 01 01-2002 03 15
64,74
/
2002 03 16-2003 12 31
63,45
/
2004 01 01-2004 01 15
63,42
/
2004 01 16-2004 06 30
53,88
/
2004 07 01-2004 11 30
43,44
/
2004 12 01-2004 12 31
43,44
10,70
2005 01 01-2005 06 30
43,47
10,70
2005 07 01-2005 12 31
38,62
10,70
2006 01 01-2006 09 30
40,35
10,70
2006 10 01-2006 12 31
39,32
10,70
2007 01 01-2007 12 31
39,35
10,70
2008 01 01-2008 12 31
39,38
11,07
3.8. Atsakymai į papildomus Komisijos klausimus
(57)
2009 m. spalio 16 d. rašte Belgija, atsakydama į Komisijos 2009 m. liepos 24 d. raštą, išsiųstą po to, kai Belgija nurodė savo pastabas, pateikė keletą patikslinimų. Visų pirma, Belgija dar kartą pakartojo savo poziciją, kad valstybė narė nėra įpareigota apsunkinti ekonomikos dalyvius GSE tyrimų išlaidomis. Kalbant apie visuomenės sveikatos apsaugai skirtas išlaidas, išlaidos viešosios valdžios įvestai kontrolei negali būti laikomi atlygiu už paslaugą ir negali būti taikomos ekonomikos dalyviams. Vis dėlto siekdama bendradarbiauti ji nusprendė į Komisijos klausimus atsakyti atsižvelgdama į samprotavimo logiką, išdėstytą sprendime dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo.
(58)
Dėl Bendrijos finansavimo dalies Belgija patvirtino, kad ji buvo įtraukta į anksčiau pateiktus duomenis.
(59)
Be to, Belgija nurodė, kad 2004 m. birželio 30 d.-2005 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu finansavimas buvo teikiamas per FMGSA iš jos turimų finansavimo šaltinių, kuriuos ji perėmė iš ankstesniųjų įstaigų, iš kurių ji buvo suformuota. Per šį laikotarpį parafiskalinių mokesčių taikyta nebuvo.
(60)
Komisija teiravosi dėl 15 237 646 EUR sąsajos su 67 156 527,65 EUR suma, kuri buvo paminėta Belgijos pastabose (žr. 55 konstatuojamąją dalį). Belgija atsakė, kad visa 15 237 646 EUR suma įėjo į 67 156 527,65 EUR sumą. Be to, Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad norėtų atlikti skaičiavimus, kad patikrintų minėtos sumos tikslumą.
(61)
Dėl grąžinimų Belgija nurodė, kad jas mokėti turėjo ūkininkai ir jos negalėjo būti laikomos valstybės pagalba. Šiuo atžvilgiu Belgija nurodė Sprendimą N 9/05 ir N 10/05, kuriame nurodyta, kad tik 33,38 EUR ir 44,08 EUR visos kainos buvo valstybės pagalba. 10,70 EUR suma nebuvo pagalba ir todėl buvo išskaičiuota iš tyrimo kainos, vertinant atitiktį reikalavimui, kad didžiausia vieno tyrimo kaina negali viršyti 40 EUR.
(62)
Belgija pridūrė, kad vienintelis skirtumas su Komisijos Sprendime N 9/05 ir N 10/05 patvirtinta sistema buvo tas, kad grąžinimų dydis buvo indeksuotas ir iš 10,70 EUR išaugo iki 11,07 EUR.
(63)
2009 m. gruodžio 1 d. rašte Belgija pataisė anksčiau pateiktus duomenis dėl atliktų tyrimų skaičiaus. Ji nurodė kad šiais duomenimis pakeičiami anksčiau, prieš ir po sprendimo dėl formalios tyrimo procedūros pradėjimo pateikti skaičiai.
(64)
Šie pakeitimai grindžiami tuo, kad anksčiau buvo padaryta klaida dėl mėginių skaičiaus. Mat pirmieji skaičiavimai rėmėsi teoriniu skaičiumi, kuris sudarė 3 mėginius per valandą, bet iš tikrųjų paimta po 12 mėginių per valandą. Dėl šio per valandą atliktų tyrimų skaičiaus padidinimo gauta mažesnė kiekvieno mėginio paėmimo kaina, o tai savo ruožtu turi įtakos bendrai vieno tyrimo kainai, skaičiuojant, kad tyrimų kainą sudaro valandinės kainos dalis, kuri sumažėja dėl didesnio per vieną valandą paimtų mėginių skaičiaus. Dar daugiau, peržiūrėtas ir, palyginti su anksčiau pateiktais skaičiais, sumažintas bendras 2003-2004 m. paskerstų gyvūnų skaičius; 2009 m. gruodžio 1 d. Belgijos rašte pateikti skaičiai yra Komisijai pranešti 2003-2004 m. žmonių vartojimui paskerstų galvijų skaičiai.
(EUR)
2003 m.
Laboratorijos įkainis
Veterinaro įkainis už valandą
Mėginio ėmimo įkainis
Tyrimo komplekto įkainis
Bendras įkainis
Intervencija
40 EUR už tyrimą
sausis
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
vasaris
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
kovas
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
balandis
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
gegužė
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
birželis
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
liepoa
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
rugpjūtis
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
rugsėjis
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
spalis
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
lapkritis
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
gruodis
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
(EUR)
2004 m.
Laboratorijos įkainis
Veterinaro įkainis už valandą
Mėginio ėmimo įkainis
Tyrimo komplekto įkainis
Bendras įkainis
Intervencija
40 EUR už tyrimą
sausio 1-15 d.
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
sausio 16-31 d.
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
vasaris
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
kovas
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
balandis
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
gegužė
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
birželis
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
liepa
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
rugpjūtis
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
rugsėjis
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
spalis
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
lapkritis
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
gruodis
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
(65)
Remdamasi 64 konstatuojamoje dalyje pateikta lentele Belgija daro išvadą, kad nuo 2004 m. liepos 1 d. GSE tyrimų bendras įkainis yra mažesnis už 40 EUR.
(66)
Tuo remdamosi Belgijos valdžios institucijos taip pat pateikė pataisytą prieš oficialios tyrimo procedūros pradėjimą pateiktą lentelę, kuri taip pat buvo pateikta sprendimo dėl procedūros pradėjimo 25 konstatuojamoje dalyje; šie paskutiniai skaičiai pagrįsti realiais skaičiais, o ne apytikriais skaičiavimais, kaip anksčiau. Iš šios informacijos seka, kad bendra iš anksto finansuota suma siekė ne 15 237 789,90 EUR, kaip apytiksliai apskaičiuota anksčiau, bet 6 619 810,74 EUR.
Laikotarpis
Tyrimo kaina (EUR)
Atliktų tyrimų skaičius
Iš viso (EUR)
2003 1 1
2004 1 15
Netiesioginė valstybės pagalba
40,00
373 550
14 942 015,90
Tyrimo kaina 40 EUR
31,08
373 550
5 759 524,54
Iš viso
71,08
373 550
20 701 540,44
2004 1 16
2004 6 30
Netiesioginė valstybės pagalba
40,00
160 551
6 422 043,10
Mokestis
22,02
160 551
860 286,19
Iš viso
62,02
160 551
7 282 329,29
2003 1 1
2004 6 30
Bendra iš anksto finansuota suma, viršijanti didžiausią 40 EUR sumą
6 619 810,74
(67)
Belgija taip pat nurodo, kad jei už konkurenciją atsakingų Belgijos valdžios institucijų tyrimas nustatytų, kad laboratorijų atliktų GSE tyrimų kainos buvo padidintos dėl galimo neteisėto laboratorijų tarpusavio susitarimo, ji įsipareigotų susigrąžinti sumokėtos kainos perviršį, jei reikia, pradėdama teismines procedūras kompetentinguose teismuose.
(68)
2011 m. balandžio 6 d. rašte Belgijos valdžios institucijos dar kartą patvirtino, kad 10,70 EUR siekusį grąžinimą už GSE tyrimą mokėjo naudos gavėjas, kuris ja realiai pasinaudoja tuo momentu; ji nenaudojama grąžinti už anksčiau atliktus GSE tyrimus iš anksto gauto finansavimo grąžinimui.
(69)
Tame pačiame 2011 m. balandžio 6 d. rašte Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad bendra BIRB iš anksto finansuota suma siekė 67 156 527,65 EUR. FMGSA šią sumą iš dalies grąžino taip:
FMGSA grąžino:
2005 m.
4 477 102 EUR
2006 m.
4 477 102 EUR
2007 m.
Nieko negrąžinta (paprašyta pratęsti terminą ir prašymas patenkintas su sąlyga, kad bus mokamos palūkanos)
2008 m.
194 901 EUR (palūkanos už atidėtą grąžinimą)
Nuo 2008 m.
BIRB daugiau nebegrąžinama - 2008/12/22 įstatymas - programa
Lieka grąžinti
58 202 323 EUR
(70)
Belgija nurodė, kad Vyriausybė nusprendė sustabdyti iš anksto sumokėtos sumos grąžinimą BIRB, todėl susigrąžintos sumos bus perkeltos į teigiamą FMGSA likutį. Šį likutį reikia vertinti kaip skolos už GSE tyrimų grąžinimą.
(71)
Dėl gamintojo GSE tyrimų kainos apmokėjimo Belgija dar kartą patvirtino, kad nebuvo konkrečios sistemos, pagal kurią skerdyklos būtų įpareigotos perkelti sumą už GSE tyrimo grąžinimą gamintojui, tačiau tai buvo daroma savaime; Belgija pateikė kelis sąskaitų pavyzdžius, iš kurių aiškiai matyti, kad grąžinimų suma įtraukiama į sąskaitas atskira eilute. Tai gamintojui išrašomas skerdyklos pirkimo lydraštis, kuriame grąžinimų suma išskaičiuojama iš bendros skerdyklos gamintojui nurodytos mokėtinos sumos už gyvulio pirkimą. Belgija nurodo, jog tai įrodo, kad gamintojas yra galutinis FMGSA skolos mokėtojas už GSE tyrimą.
(72)
Paskutiniame 2011 m. gegužės 25 d. rašte Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad pagalbos sumoms galėjo būti bendrai taikoma de minimis pagalba, kaip numatyta 2004 m. spalio 6 d. Komisijos reglamente Nr. 1860/2004 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis valstybės pagalbai žemės ūkio ir žuvininkystės sektoriuose (25), ir 40 EUR už tyrimą teisėta pagalba šio reglamento taikymo laikotarpiu.
4. TREČIŲJŲ ŠALIŲ PATEIKTOS PASTABOS
(73)
Vykdydama šią procedūrą Komisija pastabų iš trečiųjų suinteresuotųjų šalių negavo.
5. PAGALBOS ĮVERTINIMAS
5.1. Pagalbos buvimo įvertinimas
(74)
Iš pradžių Belgija savo pastabose dėl sprendimo dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo nurodė, kad jos manymu, išlaidas GSE tyrimams finansavo valstybės narės dėl šių tyrimų privalomojo pobūdžio ir nebuvo tokių Bendrijos taisyklių, kuriomis būtų reikalaujama, kad kontrolės išlaidas apmokėtų pačios įmonės. Vis dėlto 2007-2013 m. gairės bei Komisijos praktika aiškiai rodo, kad skirtingi tyrimų kainos lygiai gali iškreipti konkurenciją, o dauguma valstybių narių skiria pagalbą padengti šių tyrimų kainą. Dėl to būtina reguliuoti pagalbos intensyvumą, siekiant apriboti šios pagalbos sukeltą konkurencijos iškraipymą. Ypač GSE gairėse aiškiai nurodoma, kad valstybių suteikta pagalba kelia pavojų iškreipti konkurenciją. Antai GSE gairių 24 punkte nurodoma, kad „nuo 2003 m. sausio 1 d., atliekant privalomus GSE tyrimus galvijams, kurie skerdžiami maistui, bendra tiesioginė ir netiesioginė parama, įskaitant Bendrijos mokėjimus, negali būti didesnė kaip 40 eurų už vieną tyrimą. Įsipareigojimas atlikti tyrimus gali būti grindžiamas Bendrijos arba nacionalinės teisės aktais.“ Šios gairės buvo pristatytos valstybėms narėms, kurios buvo pakviestos imtis naudingų priemonių ir savo taikomą tvarką priderinti pagal šias gaires. Taip pat kalbant apie 2007-2013 m. gaires valstybės narės pagalba GSE tyrimams apibrėžta 132f ir tolesniuose punktuose; Be to, svarbu pažymėti, kad Belgijos valdžios institucijos nepasinaudojo Sprendimu N 9/05 ir N 10/05, kuriame dalis GSE tyrimų finansavimo pripažįstama pagalba, o tai netiesiogiai reiškia, kad Belgijos valdžios institucijos priėmė šią valstybės pagalbos GSE tyrimų finansavimui apibrėžtį.
(75)
Iš šių elementų galima daryti išvadą, kad Belgijos užginčijimas, kad pagalba GSE tyrimų finansavimui yra valstybės pagalba, dėl šių tyrimų privalomo pobūdžio, atsižvelgiant į galiojančius dabar ir ilgus metus galiojančius teisės aktus, yra nepagrįstas.
(76)
Dėl šios priežasties nagrinėjamas priemones Komisija traktuoja remdamasi SESV 107 straipsniu. Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, išskyrus tuos atvejus, kai Sutartys nustato kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.
(77)
Tam, kad priemonė būtų traktuojama pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, turi būti tenkinamos tokios keturios sąlygos: 1) priemonė turi būti finansuojama valstybės arba iš valstybės išteklių ir priskirtina valstybei; 2) ji turi būti taikoma tam tikroms įmonėms arba ekonomikos sektoriams; 3) ją gaunančios įmonės iš tokios priemonės turi turėti ekonominės naudos; 4) ji turi daryti poveikį Sąjungos vidaus prekybai arba gali iškreipti konkurenciją.
(78)
Tolesnėse konstatuojamose dalyse šie keturi kriterijai bus taikomi priemonėms, kurios potencialiai gali būti valstybės pagalba.
(79)
Kaip nurodyta 55 konstatuojamoje dalyje, GSE tyrimų finansavimui pasitelktos kelios finansavimo sistemos. Nagrinėjant kriterijų, ar buvo panaudoti valstybės ištekliai, šiame sprendime pasitelkiama skirtis tarp skirtingų GSE tyrimų finansavimo formų.
5.1.1. Valstybės išteklių panaudojimas
5.1.1.1. Nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2001 m. gruodžio 31 d.
(80)
Nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2001 m. gruodžio 31 d. visa GSE tyrimų kaina buvo finansuojama iš valstybės iždo. Nėra jokių abejonių, kad šiuo atveju tai finansavimas panaudojant valstybės išteklius.
5.1.1.2. Nuo 2002 m. sausio 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d.
(81)
Vėliau, t. y. nuo 2002 m. sausio 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d., laukiant struktūrinio sprendimo dėl tyrimų finansavimo, tyrimai iš anksto finansuoti iš BIRB. BIRB yra viešoji federalinė įstaiga, turinti teisinį subjektiškumą, suformuota performavus buvusią Belgijos ekonomikos ir žemės ūkio tarnybą (pranc. Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture, OBEA) ir atskyrus buvusios Centrinės kvotų ir licencijų tarnybos (pranc. Office Central des Contingents et Licences, OCCL) žemės ūkio skyrių. Tai B kategorijos iš dalies viešoji tarnyba, kurią kontroliuoja Žemės ūkio ir viduriniųjų klasių ministerija (pranc. Ministre de l’Agriculture et des Classes Moyennes); BIRB yra pripažinta mokėjimo agentūra pagal bendrąją žemės ūkio politiką, ji finansuojama iš FEOGA (26); Be to, jis gali būti atsakingas už veiksmus, išplaukiančius iš federalinės Vyriausybės arba regioninių Vyriausybių žemės ūkio politikos; tam, kad galėtų subalansuoti savo administracinį biudžetą, BIRB gali naudotis Vyriausybės lėšomis, įrašytomis į jį federaliniu lygiu kontroliuojančios įstaigos biudžetą (Federalinė viešoji ekonomikos tarnyba) ir kai kuriomis nuosavomis įplaukomis (įplaukos iš tam tikrų grąžinimų ir ribotos investicijos). Atsižvelgiant į tai, kas buvo išdėstyta pirmiau, finansavimas per BIRB yra finansavimas iš valstybės išteklių.
5.1.1.3. Nuo 2004 m. liepos 1 d. iki 2004 m. lapkričio 30 d.
(82)
Nuo 2004 m. liepos 1 d. iki 2004 m. lapkričio 30 d. tyrimai iš anksto buvo finansuojami per FMGSA. Tuo metu galiojusiuose teisės aktuose (t. y. pirmiausia 2000 m. vasario 4 d. įstatyme dėl FMGSA įsteigimo (27)) nurodoma, kad FMGSA finansuojama pirmiausia iš skirtingų įplaukų, tokių kaip įplaukos iš mokesčių, mokesčiai už paslaugas ir grąžinimo, įplaukos už administracines nuobaudas, atsitiktinės įplaukos, dovanojimai, paliktas turtas ir pan. (28). FMGSA yra viešoji įstaiga, turinti teisinį subjektiškumą, pagal 1954 m. kovo 16 d. įstatymą dėl tam tikrų viešojo intereso organizmų kontrolės priskiriama A kategorijai (29). Iš šių svarstymų daroma išvada, kad per FMGSA suteiktas finansavimas yra valstybės ištekliai, o dėl jų skyrimo sprendžia viešosios valdžios institucija, nes FMGSA hierarchiškai pavaldi už visuomenės sveikatą atsakingai kompetentingai institucijai.
5.1.1.4. Nuo 2004 m. gruodžio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.
(83)
Nuo 2004 m. gruodžio 1 d. (nuo 2004 m. spalio 15 d. Karaliaus dekreto įsigaliojimo) iki 2005 m. gruodžio 31 d. (kai įsigaliojo 2005 m. lapkričio 10 d. Karaliaus dekretai) GSE tyrimai buvo finansuojami 10,70 EUR grąžinimu už vieną ištirtą galviją, pridedant šią sumą prie FMGSA finansavimo iš jos rezervų ir iš jai valstybės iždo suteikto susigrąžinamo avanso.
(84)
Dalinis finansavimas iš FMGSA ir atkeliaujantis iš jos pačios lėšų, yra valstybės išteklius (žr. 82 konstatuojamąją dalį).
(85)
Atsakant į klausimą dėl to, ar grąžinimai yra valstybės ištekliai, atsakome, kad tai gali būti valstybės ištekliai, jei paaiškėja, kad grąžinimai nepadengia visų realių išlaidų už paslaugas, už kurias jomis turi būti atlyginta. Iš tikrųjų, jei nėra atitikties tarp suteiktos paslaugos ir grąžinimo, perviršis yra valstybės išteklius, kuria gali naudotis valstybės įstaiga, kuriai grąžinama. Štai kodėl svarbu patikrinti, ar FMGSA sumokėti grąžinimai už GSE tyrimus yra mokėjimai už FMGSA realiai įmonėms suteiktas paslaugas ir ar jos yra paremtos rinkos kaina (žr. sprendimo dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo 54 konstatuojamąją dalį). Šis klausimas nagrinėjamas toliau, nagrinėjant naudos sampratą.
5.1.1.5. Nuo 2006 m. sausio 1 d.
(86)
Kalbant apie laikotarpį, einantį po to, kai įsigaliojo 2005 m. lapkričio 10 d. Karaliaus dekretai, tai yra apie laikotarpį, prasidėjusį 2006 m. sausio 1 d., reikia ištirti, ar šiuose dekretuose nustatyti grąžinimai ir įnašai yra valstybės ištekliai. Šis klausimas jau buvo nagrinėjamas Sprendimo N 9/05 ir N 10/05 atveju. Bendrais bruožais 44 konstatuojamoje dalyje buvo nurodyta, kad įnašai buvo valstybės ištekliai, o grąžinimai galėtų būti valstybės ištekliai, jei paaiškėtų, kad grąžinimai nepadengė visų realių išlaidų už paslaugas, už kurias jais turi būti atlyginta; GSE tyrimų atveju, šie buvo iš dalies finansuoti grąžinimais ir iš dalies įnašais; Sprendime N 9/05 ir N 10/05 buvo padaryta išvada, kad dalis GSE tyrimų išlaidų finansavimas grąžinimais nebuvo valstybės pagalba, o finansavimas įnašais buvo teisėta valstybės pagalba. Kaip nurodyta sprendime dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo 34 konstatuojamoje dalyje, Komisijos sprendimu patvirtintai pagalbai šis sprendimas netaikomas, todėl ši pagalba iš naujo nagrinėjama čia nebus.
(87)
Vis dėlto atsižvelgiant į Belgijos suteiktą informaciją po to, kai pradėta oficiali tyrimo procedūra, paaiškėjo, kad įnašų lėšos 2005 ir 2006 m. buvo iš dalies naudojamos grąžinti iš anksto suteikto finansavimo dalį už GSE tyrimus, viršijusius 40 EUR laikotarpiu nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2004 m. gruodžio 1 d. Tačiau apie tai nebuvo užsiminta Sprendime N 9/05 ir N 10/05. Iš to seka, kad dalis įnašų buvo skirta finansuoti GSE tyrimus, atliktus laikotarpiu nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2004 m. gruodžio 1 d., o tikslas buvo nepaskirai iš ūkininkų susigrąžinti iš anksto finansuotas išlaidas privalomiems GSE tyrimams, viršijusiems 40 EUR.
(88)
Dalies šių įnašų įplaukų skyrimas sumų už iš anksto finansuotus tyrimus grąžinimui nepakeičia valstybės išteklių apibrėžties, kuri taikoma Sprendime N 9/05 ir N 10/05.
5.1.2. Įmonės pasirinktinis palaikymas
(89)
Nagrinėjant naudos buvimą, svarbu išskirti priemones, kurios finansuojamos iš valstybės išteklių (įskaitant įnašus) ir priemones, kurios finansuojamos iš grąžinimų.
(90)
Dėl priemonių, kurios finansuojamos iš valstybės išteklių (įskaitant įnašus), Komisija nuolat laikėsi nuomonės (30), kad jei valstybė finansuoja privalomos kontrolės, kuri yra susijusi su gamyba ar produktų pateikimu į rinką, išlaidas, tai turi būti laikoma kaip įmonių pasirinktinis palaikymas (31); valstybė iš tikrųjų sumažino mokesčius, kurie paprastai yra įtraukiami į įmonės biudžetą. Iš to, kas pasakyta pirmiau, galima daryti išvadą, kad ūkininkai, skerdyklos ir kiti subjektai, kurie produktus iš galvijų, kuriems pagal nagrinėjamu laikotarpiu galiojančius teisės aktus taikomas įpareigojimas atlikti GSE tyrimus, perdirba, jais manipuliuoja, juos parduoda ar teikia į prekybą, užsiima ekonomine veikla ir gavo valstybės pagalbą tuo, kad GSE tyrimus finansavo valstybė, ir tai buvo daroma nuo 2001 m. sausio 1 d.
(91)
Belgijos pateikti argumentai (žr. 37 konstatuojamąją dalį ir tolesnes), pagal kuriuos GSE tyrimų finansavimas taikomas tam, kad būtų apsaugota visuomenės sveikata, ir kad valstybei narei priklauso apsispręsti dėl normalios GSE tyrimų finansavimo tvarkos, negali būti priimti dėl 74 konstatuojamoje dalyje nurodytų priežasčių. Konkretesniu pasirinktinumo vertinimo atveju Belgija tvirtino, kad apie pasirinktinumą kalbėti galima tik tiek, kiek tam tikri sektoriai ar įmonės būtų palankiau vertinamos palyginti su normalia tvarka. Tai, kad skirtingų valstybių narių GSE tyrimų finansavimo tvarka skiriasi, ir kad tai gali iškreipti konkurenciją, Belgijos manymu, yra ne valstybės pagalbos, o teisės aktų derinimo klausimas.
(92)
Tačiau šio argumento priimti negalima. Kaip nurodyta Sprendime N 9/05 ir N 10/05, pasirinkitinumo kriterijus yra patenkintas, kai palaikymas yra skirtas kelioms įmonėms ar vienam veiklos sektoriui. Šiuo konkrečiu atveju, nacionaliniu mastu, dėl valstybės GSE tyrimų finansavimo naudą gauna tik vienas konkretus sektorius, t. y. tas, kuriame auginami gyvūnai, kuriems turi būti atliktas GSE tyrimas. Bendrijos požiūriu Belgijos įmonių naudai valstybės skirtas arba pasitelkiant valstybės išteklius GSE tyrimų finansavimas šioms įmonėms suteikia pranašumą užsienio konkurentų atžvilgiu, kurių privalomų GSE tyrimų valstybė nefinansuoja arba jie nėra finansuojami iš valstybės išteklių; GSE gairių preambulėje (8 ir 9 punktuose) aiškiai nurodyta, kad derinimo procesas, pagal kurį sektorius turėjo pats apmokėti išlaidas, vyko lėtai, todėl Komisija nusprendė išsiaiškinti dėl valstybės pagalbos politikos, susijusios su išlaidomis GSE tyrimams, ir ją iš dalies pakeisti. Savo ruožtu GSE gairių 24 punkte nurodoma, kad pareiga atlikti tyrimus gali būti grindžiama Bendrijos ar nacionaline teise. Šiame punkte aiškiai nurodoma, kad dėl pareigos atlikti tyrimus derinimo Bendrijos lygmeniu nėra, o tai reiškia, kad galimas pasirinktinis tam tikrų konkrečios valstybės narės įmonių palaikymo faktas. Išvada būtų tokia, kad priemonės, finansuojamos iš valstybės išteklių (įskaitant įnašus) reiškia pasirinktinį palaikymą ūkininkų, skerdyklų ir kitų subjektų, kurie perdirba, manipuliuoja, parduoda ar teikia į prekybą iš galvijų, kuriems pagal galiojančius teisės aktus privaloma atlikti GSE tyrimus, pagamintus produktus, tuo, kad taip sumažinamos šiems naudos gavėjams tenkančios išlaidos. Ši ekonominė nauda skiriama ne iš tiesioginių mokėjimų, bet moka valdžios institucijos, kurios tyrimų kainą sumoka tiesiogiai skerdyklų prašymu atliekančioms laboratorijoms, perimdamos GSE tyrimų išlaidas, o išlaidų sąskaitos išrašomos FMGSA.
(93)
Kalbant apie pagalbos priemones, kurios yra finansuojamos iš grąžinimų, svarbu patikrinti, ar šiais grąžinimais yra suteikiama ekonominė nauda. Kaip nurodyta sprendime dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo (61 ir 62 konstatuojamose dalyse), ekonominės naudos nėra, jei šie grąžinimai yra mažesni už tikrąsias FMGSA iš tikrųjų ekonomikos dalyviams suteiktų paslaugų sąnaudas. Taip pat svarbu patikrinti, ar mokesčiuose atsispindi mokėjimai už FMGSA iš tikrųjų įmonėms suteiktas paslaugas. Kalbant dar konkrečiau, svarbu žinoti, ar ekonominė nauda buvo suteikta skerdykloms ir gamintojams, kurie mokėjo 10,70 EUR už vieną ištirtą galviją siekusį grąžinimą laikotarpiu nuo 2004 m. gruodžio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d., ir ar jiems tikrai buvo suteiktos FMGSA paslaugos.
(94)
Belgijos valdžios institucijos, atsakydamos į sprendimą dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo, nurodė, kad 10,70 EUR už vieną ištirtą galviją siekęs grąžinimas buvo vienintelis FMGSA finansavimo šaltinis padengti GSE tyrimų išlaidas, neskaitant FMGSA rezervų ir susigrąžinamo valstybės iždo avanso. Grąžinimus atliko (mokėjo) skerdyklos. Belgijos skerdyklos minėjo, kad skerdyklos neturėjo teisinės prievolės į sąskaitas savo klientams įtraukti grąžinimo sumą, tačiau skerdyklos paprastai gamintojams atskirai į sąskaitą įtraukia grąžinimo sumą. Belgija tai įrodė pateikdama sąskaitų pavyzdžius, kuriose aiškiai matyti, kad skerdyklos į sąskaitas gamintojams atskirai įtraukia grąžinimo sumą. Belgija mano, kad nereikia griežtai reglamentuoti to, kaip skerdyklos gamintojams ar kitiems galimiems paslaugų gavėjams perkelia savo mokamą grąžinimą, turint omenyje tai, kad ši išlaidų forma gamintojams įtraukiama panašiai kaip ir kitos su skerdimu susijusios išlaidos, įtraukiamos į gamintojams išrašomas sąskaitas.
(95)
Todėl iš to, kas pasakyta pirmiau, galima daryti išvadą, kad pradedant oficialią tyrimo procedūrą 44 konstatuojamoje dalyje, kurioje nurodyta, kad mokestis skerdykloms buvo gerokai didesnis negu kitiems paslaugos gavėjams, iškilusias abejones pašalino Belgijos pateikta informacija apie šių grąžinimų įtraukimą į gamintojams išrašomas sąskaitas.
(96)
Dėl to, ar GSE tyrimų kaina yra rinkos kaina, Belgija pirmiausia Komisijai nurodė, kad nuo 2005 m. liepos mėn. FMGSA siūlytos kainos yra mažesnės nei 40 EUR, nors 2007-2013 m. žemės ūkio gairėse nurodoma, kad 40 EUR tuo metu Bendrijoje buvo mažiausia kaina. Tai rodo, kad kainos atitinka kitose Europos šalyse konkrečiu laikotarpiu taikomas kainas. Antra, Belgija atsakydama į sprendimą dėl oficialios tyrimo procedūros nurodė, kad padėtis buvo tapati nagrinėtai padėčiai Sprendime N 9/05 ir N 10/05, kuriame padaryta išvada, kad paslaugos teikėjas parinktas laikantis atvirų ir nediskriminacinių procedūrų (žr. Sprendimo N 9/05 ir N 10/05 82 konstatuojamąją dalį). Trečia, Komisija atkreipia dėmesį į Belgijos parodytas pastangas imtis visų galimų teisinių priemonių susigrąžinti tai, kas buvo sumokėta daugiau nei tyrimų kaina, tuo atveju, jei už konkurenciją atsakinga Belgijos valdžios institucija padarytų išvadą, kad būta neteisėto laboratorijų tarpusavio susitarimo, kuris būtų galėjęs padidinti tyrimų kainą; remdamasi šiais samprotavimais Komisija daro išvadą, kad grąžinimų negalima laikyti valstybės ištekliais, nes FMGSA mokami grąžinimai už GSE tyrimus yra mokėjimai už realiai FMGSA įmonėms suteiktas paslaugas ir yra paremti rinkos kaina.
(97)
Galima daryti išvadą, neprieštaraujant Sprendimo N 9/05 ir N 10/05 nuostatoms, kad grąžinimais nebuvo suteikta jokios ekonominės naudos skerdykloms ar gamintojams, nes grąžinimas - apmokama paslauga, kurią gavo grąžinimų mokėtojas, o tyrimo kaina yra paremta rinkos kaina. Ši išvada taip pat leidžia spręsti apie tai, kad finansavimo iš valstybės išteklių nebuvo, nes tyrimo kaina atitinka rinkos kainą.
5.1.3. Konkurencijos iškreipimas ir poveikis prekybai Sąjungoje
(98)
Dėl kitų sąlygų, susijusių su SESV 107 straipsnio 1 dalies taikymu, priemonė iš tikrųjų gali turėti įtakos Belgijos padėčiai šiame sektoriuje (32).. Kadangi Belgijos įmonės veikia ypač konkurencingoje tarptautinėje rinkoje, priemonė iškreipia ar gali iškreipti konkurenciją (33) ir turi įtakos valstybių narių tarpusavio prekybai.
5.1.4. Išvados dėl pagalbos pobūdžio pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį
(99)
Atsižvelgdama į tai, kad išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad GSE tyrimų finansavimas iš įnašų ir kitų pirmiau nurodytų valstybės išteklių yra ekonominė nauda, kuriai suteiktas finansavimas iš valstybės išteklių. Ši ekonominė nauda iškreipia ar gali iškreipti konkurenciją, nes taip paremiamos tam tikros įmonės bei tam tikri produktai ir gali būti daroma įtaka valstybių narių tarpusavio prekybai; Ekonominė nauda yra suteikta ūkininkams, skerdykloms ir kitiems subjektams, kurie perdirba, manipuliuoja, parduoda ar teikia į prekybą iš galvijų, kuriems pagal galiojančius teisės aktus privaloma atlikti GSE tyrimus, pagamintus produktus; todėl Komisija daro išvadą, kad šioms priemonėms taikoma SESV 107 straipsnio 1 dalis; tačiau dalis GSE tyrimų, kurie buvo finansuojami iš grąžinimų, nėra pagalba, nes grąžinimo mokėtojai suteiktos paslaugos rinkos kaina.
5.2. Pagalbos neteisėtumas
(100)
Nuo 2001 m. sausio 1 d. Belgijos valdžios institucijos Komisijos neinformavo, kaip nurodyta SESV 108 straipsnio 3 dalyje, apie pagalbos priemones - GSE tyrimų finansavimą. Pagalbai, kuriai taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1/2004, negalioja pranešimo reikalavimas, jei ji atitinka šiame reglamente numatytas sąlygas. Jei šių sąlygų nesilaikoma, pagalba yra neteisėta.
5.3. Pagalbos finansavimas
(101)
Jei valstybės pagalba iš dalies finansuojama parafiskaliniais mokesčiais, t. y. įnašais, šia pagalba finansuojamus veiksmus, taip pat pačios pagalbos finansavimą turi išnagrinėti Komisija. Iš tikrųjų, galima valstybės pagalbos finansavimo neatitiktis vidaus rinkai taip pat pačią pagalbą padarytų neteisėtą, net tuo atveju, kai pagalba būtų skiriama laikantis galiojančių konkurencijos taisyklių.
(102)
Laikantis nusistovėjusios teismo praktikos, mokesčiai neįeina į SESV nuostatų dėl valstybės pagalbos taikymo sritį, nebent jos būtų kokios nors pagalbos priemonės finansavimo būdas, taip, kad jos būtų neatskiriama šios priemonės dalis (34). Tam, kad būtų galima mokestį ar jo dalį laikyti neatskiriama pagalbos priemonės dalimi, būtinas privalomas pagal atitinkamus nacionalinius teisės aktus paskirties ryšys tarp mokesčio ir pagalbos, taip, kad pajamos iš mokesčio būtų būtinai susijusios su pagalbos finansavimu (35). Jei toks ryšys yra, pajamos iš mokesčio turi tiesioginę įtaką pagalbos dydžiui (36) ir todėl - šios pagalbos atitikties vidaus rinkai vertinimui (37).
(103)
Todėl derėtų ištirti, ar po 2004 m. liepos 1 d. surinkti įnašai atitinka 102 konstatuojamoje dalyje išdėstytus kriterijus ir juos išskirti vadovaujantis skirtingais laikotarpiais galiojusiomis teisinėmis priemonėmis. Finansuotai pagalbai daroma išimtis, tačiau ši išimtis netaikoma pagalbos finansavimo sistemai, todėl reikia patikrinti finansavimo sistemos teisėtumą visu nagrinėjamu laikotarpiu.
5.3.1. Nuo 2004 m. liepos 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.
(104)
Per šį laikotarpį pagalba buvo iš anksto finansuojama per FMGSA ir iš grąžinimų, vadovaujantis 2004 m. spalio 15 d. Karaliaus dekretu (tačiau apie grąžinimus šiame skirsnyje nekalbama, nes tai nėra pagalba - žr. 97 konstatuojamąją dalį)). Svarbu patikrinti, ar finansavimo sistema yra neatskiriama pagalbos priemonės dalis. Iš galiojančių teisės aktų neseka, kad būtų privalomas paskirties ryšys tarp FMGSA finansavimo ir GSE tyrimų finansavimo, nei tai, kad pajamos iš mokesčių būtinai skiriamos pagalbos finansavimui; Iš tikrųjų 2000 m. vasario 4 d. įstatyme dėl FMGSA įsteigimo numatomi skirtingi FMGSA finansavimo šaltiniai (žr. 82 konstatuojamąją dalį). Be to, atsižvelgiant į tai, kad tyrimai finansuojami ir iš grąžinimų, ir iš FMGSA, negalima daryti išvados, kad pajamos iš mokesčio turi tiesioginę įtaką pagalbos dydžiui; todėl FMGSA sumokėtos pagalbos dydis skiriasi priklausomai nuo tyrimų kainos, o ne nuo FMGSA sumokėtų įnašų; Iš to daroma išvada, kad nėra privalomo paskirties ryšio tarp pajamų iš įnašų ir išankstinio finansavimo grąžinimo.
5.3.2. Nuo 2006 m. sausio 1 d.
(105)
Nuo šios datos įnašai reglamentuojami pagal Karaliaus dekretą dėl įnašų FMGSA finansavimui; Sprendime N 9/05 ir N 10/05 buvo nagrinėjama finansavimo iš įnašų sistema ir padaryta išvada, kad dalies išlaidų, susijusių su GSE tyrimais, finansavimo metodas nereiškia įvežamų ar išvežamų produktų ir neprieštarauja Sutarties nuostatoms (38); Kaip nurodyta 31 konstatuojamoje dalyje, šiame sprendime nenagrinėjamos anksčiau patvirtintos priemonės; Vis dėlto, atsižvelgiant į tai, kad Belgija nurodė, kad nuo 2006 m. sausio 1 d. dalis įnašų buvo naudojami grąžinti iš anksto finansuotas ankstesnių GSE tyrimų išlaidų sumas, Komisija turi teisę nagrinėti finansavimo sistemą tuo atžvilgiu, kiek šiais įnašais buvo finansuojama iš anksto sumokėtų GSE tyrimų išlaidų padengimas.
(106)
Belgija nurodė, kad, neskaitant grąžinimų indeksavimo, finansavimo sistema liko nepakitusi Vienintelis pakeistas elementas - pajamų iš įnašų panaudojimas 2006 m. grąžinti iš anksto finansuotų GSE tyrimų išmokas.
(107)
Dėl to, ar toks finansavimas yra neatsiejama pagalbos priemonės dalis, linkstama daryti neigiamą išvadą. Po 2006 m. įnašų paskirtis padengti išankstinį tyrimų finansavimą neturėjo įtakos suteiktos pagalbos dydžiui; Be to, Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad susigrąžinimo sistema buvo solidari, kai kiekvienas dalyvis moka įmokas FMGSA, o dalis šių įmokų yra skiriama padengti ankstesnes išlaidas, susijusias su išankstiniu GSE tyrimų finansavimu. Visi veikiantys ūkinės veiklos vykdytojai, kurie turėjo galvijų aptariamu laikotarpiu, taip pat dalyvauja šioje sistemoje, tačiau įmokas moka ne jie vieni. Iš to Komisija daro išvadą, kad pagalbos finansavimas nėra neatsiejama nagrinėjamos pagalbos priemonės dalis.
5.4. Pagalbos priemonių teisėtumo įvertinimas
(108)
Kai pagalba priskiriama prie valstybės pagalbos ir jai taikomas SESV 107 straipsnio 1 dalis, reikia ištirti, ar ją galima laikyti suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 2 ir 3 dalis.
(109)
Atsižvelgiant į nagrinėjamą priemonę, gali būti taikomas tik SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktas, kuriame nurodyta, kad pagalba, skirta padėti tam tikros veiklos ar tam tikrų ekonomikos regionų plėtrai, gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, jei ji neiškreipia prekybos sąlygų taip, kad tai pakenktų bendram interesui.
(110)
Vadovaujantis Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos žemės ūkio sektoriui 2000-2006 m. (39) 23.3 punktu (toliau - Žemės ūkio gairės 2000-2006 m.) ir Komisijos komunikatu dėl taisyklių, taikytinų neteisėtos valstybės pagalbos įvertinimui, nustatymo (40), visa neteisėta pagalba pagal 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (41) 1 straipsnio f punktą turi būti įvertinta pagal tuo metu, kai pagalba buvo skiriama, galiojusias taisykles ir gaires. 2002 m. Komisija priėmė GSE gaires. Šios gairės galiojo nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2006 m. gruodžio 31 d. (42). GSE gairių 44 punkte yra numatyta, kad neskaitant sąlyginių atvejų (konkrečiai - GSE tyrimų), neteisėta pagalba pagal reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio f punktą, tiriama atsižvelgiant į vadovaujantis taisyklėmis ir gairėmis, galiojusiomis pagalbos skyrimo momentu. Kadangi pagalba buvo suteikta tarp 2001 m. sausio 1 d. ir 2005 m. gruodžio 31 d., šios pagalbos tyrimui galima vadovautis GSE gairėmis.
(111)
Pagal 2007-2013 m. žemės ūkio gairių 194 punkto c) dalį, nuo 2007 m. sausio 1 d. Komisija GSE gaires taikys tik neteisėtai pagalbai, nurodytai GSE gairių 43 ir tolesniuose punktuose.
(112)
Priklausomai nuo skirtingų teisinių nuostatų galiojimo, gali būti išskirti du laikotarpiai.
5.4.1. Laikotarpis nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2002 m. gruodžio 31 d.: 2000-2006 m. žemės ūkio gairių 11.4 punkto, į kurį pateikiama nuoroda GSE gairių 45 punkte, galiojimas
(113)
GSE gairių 45 punkte numatoma, kad dėl neteisėtos valstybės pagalbos, skirtos padengti su GSE tyrimais susijusias išlaidas, skirtas prieš pradedant galioti GSE gairėms (t. y.2003 m. sausio 1 d.), Komisija įvertins tokios pagalbos teisėtumą vadovaudamasi 2000-2006 m. žemės ūkio gairėmis ir savo nuo 2001 m. taikoma praktika patvirtinti tokią pagalbą, galinčią siekti iki 100 %.
(114)
Pagal 2000-2006 m. žemės ūkio gairių 11.4 punktą, kad būtų laikoma teisėta,
-
priemonė turi būti dalis atitinkamos programos, nustatytos Bendrijos, nacionaliniu ar regioniniu lygiu, kad apsaugotų nuo nagrinėjamos ligos, ją stebėtų ar pašalintų (11.4.2 punktas),
-
priemone turi būti siekiama užtikrinti prevenciją ar kompensuoti, arba abiejų šių tikslų (11.4.3 punktas),
-
priemonė turi atitikti tiek tikslus, tiek konkrečias nuostatas, įtvirtintas Bendrijos veterinarijos ir fitosanitarijos srities teisės aktuose,
-
pagalbos dydis neturi viršyti 100 % reikalavimus atitinkančių išlaidų (11.4.5 punktas).
Kai pagalba skiriama pagal Bendrijos ir (arba) nacionalinės ir (arba) regioninės pagalbos modelį, Komisija reikalauja pateikti įrodymą, kad nėra perviršinio kompensavimo pavojaus dėl to, kad gali būti vienu metu pasinaudota pagal įvairius modelius numatytomis priemonėmis; Patvirtinus Bendrijos pagalbą, turi būti nurodyta atitinkamo Komisijos sprendimo data bei nuoroda.
(115)
Dėl pirmųjų trijų sąlygų sprendime dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo jau buvo padaryta išvada, kad jos buvo patenkintos (žr. šio sprendimo dėl pradėjimo 80 konstatuojamąją dalį); be to, Belgijos valdžios institucijos patvirtino šį požiūrį savo pastabose dėl sprendimo dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo. Iš tikrųjų GSE yra užkrečiama liga ir kelia pavojų žmonių sveikatai. Tai gyvūnų liga, apie kurio pirminį židinį turi būti tiesiogiai pranešta Komisijai ir kitoms valstybėms narėms (43). Pagalbos priemonės tikslas - kovoti su GSE atliekant paskerstų ir rastų negyvų gyvūnų tyrimus. Ūkininkų patirtų išlaidų kompensacija turi būti užtikrinta, kad priemonės būtų iš tikrųjų įgyvendintos. Visos priemonės taikomos vadovaujantis Bendrijos teise arba pagal jos rekomendacijas (44).
(116)
Dėl ketvirtosios sąlygos, Belgijos pateikta informacija rodo, kad šiuo laikotarpiu GSE tyrimų kainos svyravo tarp 111,81 EUR ir 63,45 EUR (žr. - konstatuojamąją dalį); į šias išlaidas įėjo analizė laboratorijoje, veterinaro atliekamo mėginio ėmimo ir tyrimo komplekto kaina; Komisija mano, kad šios išlaidos atitinka 2000-2006 m. žemės ūkio gairių 11.4.5 punkte, kuriame, be kita ko, kaip realios išlaidos minima sanitarinė kontrolė, tyrimai ir kitos tikrinimo priemonės, nurodytas išlaidas.
(117)
Galima daryti išvadą, kad laikotarpiu nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2002 m. gruodžio 31 d. suteikta pagalba yra teisėta.
5.4.2. Laikotarpis nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.: GSE gairių 21 ir tolesnių punktų taikomumas
(118)
Vadovaudamasi GSE gairių 23 punktu Komisija nusprendė toliau leisti pagalbą, padengiančią iki 100 % išlaidų, susijusių su GSE tyrimais, remiantis 2000-2006 m. žemės ūkio gairių 11.4 punkte išdėstytais principais (žr. 114 konstatuojamąją dalį).
(119)
Be to, vadovaujantis GSE gairėmis, taip pat turi būti patenkintos toliau išdėstytos sąlygos:
-
nuo 2003 m. sausio 1 d., dėl to, kas yra susiję su privalomais maistui paskerstų galvijų GSE tyrimais, pagalba, įskaitant Bendrijos mokėjimus, negali būti didesnė kaip 40 EUR už vieną tyrimą (žr. GSE gairių 24 punktą),
-
valstybės pagalba, kuria siekiama padengti su GSE tyrimais susijusias išlaidas, mokama ūkinės veiklos vykdytojui, kurio teritorijoje turi būti paimti mėginiai tyrimui. Jei pagalba mokama laboratorijoms, turi būti įrodyta, kad visa pagalbos suma perduota ūkinės veiklos vykdytojui (GSE gairių 25 punktas).
(120)
Kaip nurodyta 115 ir 116 konstatuojamose dalyse, 2000-2006 m. žemės ūkio gairėse nurodytos sąlygos yra patenkintos.
(121)
Kalbant apie sąlygą dėl didžiausios 40 EUR už vieną testą sumos, Komisija pažymi, kad ši didžiausia suma viršyta laikotarpiu nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d. Remiantis Belgijos pateikta informacija, bendra šio perviršio suma per šį laikotarpį siekė 6 619 810,74 EUR. Nuo 2004 m. liepos 1 d. bendra tyrimo kaina viršija 40 EUR (žr. 64 konstatuojamąją dalį). Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad šios sumos apėmė nacionalinius ir Bendrijos mokėjimus (žr. 58 konstatuojamąją dalį).
(122)
Kalbant apie sąlygą, pagal kurią pagalba turi būti mokama ūkinės veiklos vykdytojui, kurio teritorijoje paimti mėginiai tyrimui, ir kad jei pagalba pervesta laboratorijoms, turi būti įrodyta, kad visa valstybės suma yra pervesta ūkinės veiklos vykdytojui (GSE gairių 25 punktas), Komisija daro išvadą, kad ši sąlyga yra patenkinta.
(123)
Kaip nurodyta sprendime dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo, Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad GSE tyrimų išlaidos mokamos tiesiogiai laboratorijoms. Už galvijams atliekamus GSE tyrimus ūkinės veiklos vykdytojams nieko nereikia mokėti. Šis vertinimas atitinka tai, kas buvo nuspręsta dėl panašios sistemos Sprendimo N 9/05 ir N 10/05 95 konstatuojamoje dalyje. Kaip buvo nurodyta pirmiau, vienintelės gamintojų patiriamos išlaidos yra grąžinimas (žr. 93 konstatuojamąją dalį ir tolesnes), tačiau ši GSE tyrimų finansavimo dalis nėra laikoma pagalba. Iš to seka, kad visa pagalbos suma yra perduota ūkinės veiklos vykdytojui.
5.4.3. Nuo 2006 m. sausio 1 d.
(124)
Dėl laikotarpio po 2006 m. sausio 1 d., Komisija daro nuorodą į Sprendimą N 9/05 ir N 10/05, kadangi šiame sprendime iš naujo neaptariama tame sprendime patvirtinta pagalba.
5.4.4. Išvada
(125)
Galima daryti išvadą, kad GSE testų finansavimui suteikta pagalba, viršijanti 40 EUR sumą už vieną tyrimą per laikotarpį, ėjusį nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d., ir kuri visa siekė 6 619 810,74 EUR, yra nesuderinama su vidaus rinka.
5.5. Iš anksto finansuotos sumos grąžinimas
(126)
Kaip buvo nurodyta pirmiau, tyrimai buvo finansuojami iš valstybės pagalbos, sumokant sumas, viršijusias didžiausią 40 EUR siekusią sumą už vieną tyrimą laikotarpiu, ėjusiu nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d.
(127)
Belgija nusprendė grąžinti šį perviršį iš FMGSA finansuoti surinktų įmokų nuo 2006 m. sausio 1 d., iš pradžių paskirstytą 15 metų laikotarpiui, tačiau vėliau to buvo atsisakyta; Belgijos valdžios institucijų manymu, dėl šio bendro požiūrio buvo praktiškai sudėtinga vykdyti individualų grąžinimą, nes kai kurie ūkinės veiklos vykdytojai jau buvo mirę ar nutraukę savo veiklą.
(128)
Vėlesniame 2011 m. balandžio 6 d. rašte Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad 2005-2006 m. FMGSA pradėjo grąžinimą iš FMGSA lėšų.
(129)
Vis dėlto pasiūlyta susigrąžinimo sistema neatitinka reikalavimų, taikomų neteisėtos ir nesuderinamos pagalbos susigrąžinimui. Iš tikrųjų, vadovaujantis Teismo praktika, susigrąžinimu siekiama atkurti padėtį, egzistavusią rinkoje prieš tai, kai buvo suteikta aptariama pagalba. Tikslas atkurti buvusią padėtį pasiekiamas, kai gavėjas grąžina neteisėtą ir su vidaus rinka nesuderinamą pagalbą ir jis netenka ekonominės naudos, kurią jis turėjo rinkoje savo konkurentų atžvilgiu, o tuo atveju padėtis, buvusi prieš pagalbos sumokėjimą, yra atkuriama (45). Susigrąžintina pagalba apima palūkanas Komisijos su nustatyta atitinkama norma, taikoma nuo datos, kai neteisėta pagalba buvo suteikta jos gavėjui, iki jo sugrąžinimo datos (46). Remiantis 2004 m. balandžio 21 d. reglamentu (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinančiu Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (47), palūkanos turi būti apskaičiuojamos pagrindinei sumai ir susikaupusioms palūkanoms, o taip nėra šiuo atveju. Be to, Reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnyje numatyta, kad valstybė narė turi imtis visų priemonių, kad Komisijos sprendimas būtų vykdomas iš karto ir veiksmingai. Belgijos siūlomas ir iš dalies įgyvendinamas susigrąžinimas neatitinka pirmiau nurodytų sąlygų ir negali būti laikomas kaip susigrąžinimas, numatytas pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnį.
6. IŠVADOS
(130)
Komisija daro išvadą, kad GSE finansavimas iš grąžinimų nėra pagalba.
(131)
Komisija daro išvadą, kad GSE tyrimų finansavimas iš valstybės išteklių yra pagalba ūkininkams, skerdykloms ir kitiems subjektams, kurie perdirba, manipuliuoja, parduoda ar teikia į prekybą iš galvijų, kuriems pagal galiojančius teisės aktus privaloma atlikti GSE tyrimus, pagamintus produktus. Ši pagalba yra teisėta laikotarpiu nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2002 m. gruodžio 31 d. ir nuo 2004 m. liepos 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d. Ji yra neteisėta laikotarpiu nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d. Pagalba yra neteisėta dėl sumos, viršijusios 40 EUR vienam tyrimui, kuri, Belgijos vertinimu, siekia 6 619 810,74 EUR.
(132)
Komisija konstatuoja, kad Belgija neteisėtai ėmė teikti paramą GSE tyrimų finansavimui, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį, laikotarpiu nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d. Nuo 2003 m. sausio 1 d. pagalbai taikytas išimties reglamentas, tačiau šio išimties reglamento sąlygų nebuvo laikomasi, todėl pagalba yra neteisėta.
(133)
Neteisėta ir nesuderinama pagalba, viršijanti didžiausią 40 EUR už vieną tyrimą sumą, turi būti susigrąžinta, išskyrus pagalbą, suteiktą specifiniams projektams, kurie šios pagalbos suteikimo metu atitiko visas galiojančiame de minimis reglamente nustatytas sąlygas,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
1. Priemonės, finansuojamos iš grąžinimų, nėra pagalba.
2. Nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2002 gruodžio 31 d. ir nuo 2004 m. liepos 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d., GSE tyrimų finansavimas iš valstybės išteklių yra suderinama su vidaus rinka pagalba ūkininkams, skerdykloms ir kitiems subjektams, kurie perdirba, manipuliuoja, parduoda ar teikia į prekybą iš galvijų, kuriems privaloma atlikti GSE tyrimus, pagamintus produktus.
3. GSE tyrimų finansavimas iš valstybės išteklių nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d. yra suderinama su vidaus rinka pagalba ūkininkams, skerdykloms ir kitiems subjektams, kurie perdirba, manipuliuoja, parduoda ar teikia į prekybą iš galvijų, kuriems privaloma atlikti GSE tyrimus, pagamintus produktus, jei suma už vieną tyrimą yra mažesnė kaip 40 EUR. Sumos, viršijančios 40 EUR už vieną tyrimą yra nesuderinamos su vidaus rinka ir turi būti grąžintos, išskyrus pagalbą, suteiktą specifiniams projektams, kurie šios pagalbos suteikimo metu atitiko visas galiojančiame de minimis reglamente nustatytas sąlygas.
4. Nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d. Belgija neteisėtai teikė finansavimą GSE tyrimams, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį.
2 straipsnis
1. Belgija imasi reikalingų priemonių susigrąžinti iš gavėjų neteisėtą ir nesuderinamą pagalbą, nurodytą 1 straipsnio 3 ir 4 dalyse.
2. Į grąžintiną pagalbą įskaičiuojamos palūkanos, apskaičiuojamos nuo datos, kada pagalba buvo suteikta gavėjams iki jos susigrąžinimo datos.
3. Palūkanos apskaičiuojamos pagrindinei sumai ir susikaupusioms palūkanoms, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 794/2004 V skyriumi.
4. Susigrąžinama iš karto, laikantis nacionalinėje teisėje numatytų procedūrų, jei jos leidžia iš karto ir veiksmingai įgyvendinti šį sprendimą.
3 straipsnis
1 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodyta suma susigrąžinama iš karto ir veiksmingai.
Belgija stebi, kad šis sprendimas būtų įgyvendintas per keturis mėnesius nuo pranešimo jai datos.
4 straipsnis
1. Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą Belgija Komisijai pateikią šią informaciją:
a)
gavėjų, gavusių 1 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytą pagalbą, sąrašą ir kiekvieno iš jų gautos pagalbos dydį;
b)
visą sumą (pagrindinę ir susigrąžinimo palūkanas), kurią reikia susigrąžinti iš gavėjų;
c)
išsamų priemonių, kurių jau buvo imtasi ar kurios numatomos, kad būtų pradėta laikytis šio sprendimo, aprašymą;
d)
dokumentus, patvirtinančius, kad gavėjai yra įpareigoti sugrąžinti pagalbą.
2. Belgija informuoja Komisiją apie padarytą pažangą pritaikius nacionalines priemones, priimtas siekiant įgyvendinti šį sprendimą. Tai daroma tol, kol bus grąžinta visa 1 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodyta pagalba.
3. Po 1 dalyje nurodyto dviejų mėnesių laikotarpio Belgija, Komisijai paprašius, pateikia ataskaitą apie priemones, kurių jau buvo imtasi ar kurios numatomos, kad būtų laikomasi šio sprendimo. Šioje ataskaitoje taip pat pateikiama išsami informacija apie jau iš gavėjų susigrąžintos pagalbos dydį ir susigrąžinimo palūkanas.
5 straipsnis
Šis sprendimas skiriamas Belgijai.
Priimta Briuselyje 2011 m. liepos 27 d.