NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 137/2011
ze dne 16. února 2011,
kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 o hnojivech za účelem přizpůsobení příloh I a IV technickému pokroku
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 ze dne 13. října 2003 o hnojivech (1), a zejména na čl. 31 odst. 1 a 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Článek 3 nařízení (ES) č. 2003/2003 stanoví, že hnojivo, které patří k některému z typů hnojiv uvedených v příloze I daného nařízení a splňuje podmínky stanovené v daném nařízení, může být označeno jako „hnojivo ES“.
(2)
Mravenčan vápenatý (CAS 544-17-2) je hnojivem s druhotnými živinami, které se používá jako listové hnojivo pro pěstování ovoce v jednom členském státě. Látka je neškodná pro životní prostředí a lidské zdraví. Proto by měl být mravenčan vápenatý v zájmu zvýšení jeho dostupnosti pro zemědělce v celé Unii uznán jako typ „hnojiva ES“.
(3)
Měly by být upraveny předpisy týkající se chelátových stopových živin a stopových roztokových hnojiv, aby se umožnilo použití více než jednoho chelatotvorného činidla, zavedly se společné hodnoty pro minimální obsah vodorozpustných stopových živin a zajistilo se, že bude označeno každé chelatotvorné činidlo, které vytváří chelát alespoň z 1 % vodorozpustných stopových živin a které je určeno a kvantifikováno v rámci norem EN. Je nezbytné zajistit dostatečné přechodné období, aby hospodářské subjekty měly možnost vyprodat svoje zásoby hnojiv.
(4)
Práškový oxid zinečnatý (CAS 1314-13-2) je zinkové hnojivo uvedené na seznamu v příloze I nařízení (ES) č. 2003/2003. Oxid zinečnatý ve formě prášku představuje při použití potenciální nebezpečí prášení. Při použití oxidu zinečnatého ve formě stabilní suspenze ve vodě toto nebezpečí nehrozí. Suspenze zinkového hnojiva by proto měla být uznána jako typ „hnojiva ES“, aby se umožnilo bezpečnější používání oxidu zinečnatého. Aby zůstal volný prostor pro formulace, mělo by se v takových suspenzích na bázi vody rovněž povolit používání zinkových solí a jednoho či více typů zinkového chelátu (chelátů).
(5)
Ustanovení čl. 23 odst. 2 nařízení (ES) č. 2003/2003 obsahují pravidla pro složení a označování hnojících směsí na bázi stopových živin, ale takové směsi nejsou ještě uvedeny na seznamu mezi typy hnojiv v příloze I. Hnojící směsi na bázi stopových živin proto nelze prodávat jako „hnojiva ES“. Do přílohy I by proto mělo být uvedeno označení typu hnojiva na bázi stopových živin pro pevná a kapalná hnojiva.
(6)
Imino-di-butandiová kyselina (dále jen „IDHA“) představuje chelatotvorné činidlo, které je povoleno ve dvou členských státech k použití jako listové hnojivo v půdních aplikacích, při hydroponii a fertigaci. IDHA by měla být v zájmu zvýšení její dostupnosti pro zemědělce v celé Unii doplněna na seznam povolených chelatotvorných činidel v příloze I.
(7)
Ustanovení čl. 29 odst. 2 nařízení (ES) č. 2003/2003 požadují kontrolu „hnojiv ES“ metodami popsanými v uvedeném nařízení. Některé metody ale dosud nebyly mezinárodně uznány. Evropský výbor pro normalizaci nyní vyvinul normy EN, které by měly uvedené metody nahradit.
(8)
Validované metody zveřejněné jako normy EN obvykle zahrnují kruhový test (mezilaboratorní zkoušku) k ověření reprodukovatelnosti a opakovatelnosti analytických metod mezi různými laboratořemi. Mělo by se proto rozlišovat mezi validovanými normami EN a nevalidovanými metodami, aby se lépe určily normy EN, které prošly mezilaboratorní zkouškou, a aby byli kontroloři o statistické spolehlivosti norem EN správně informováni.
(9)
V zájmu zjednodušení právních předpisů a usnadnění budoucích revizí je vhodné nahradit úplné znění norem v příloze IV nařízení (ES) č. 2003/2003 odkazy na normy EN, jež mají být zveřejněny Evropským výborem pro normalizaci.
(10)
Nařízení (ES) č. 2003/2003 by proto mělo být příslušným způsobem pozměněno,
(11)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 32 nařízení (ES) č. 2003/2003,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny
1. Příloha I nařízení (ES) č. 2003/2003 se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.
2. Příloha IV nařízení (ES) č. 2003/2003 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.
Článek 2
Přechodná ustanovení
Body a) až e) bodu 2 přílohy I se použijí od 9. října 2012 na hnojiva uváděná na trh před 9. březnem 2011.
Článek 3
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. února 2011.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 137/2011
2011 m. vasario 16 d.
kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2003/2003 dėl trąšų, kad jo I ir IV priedai būtų pritaikyti prie technikos pažangos
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2003/2003 dėl trąšų (1), ypač į jo 31 straipsnio 1 ir 3 dalis,
kadangi:
(1)
Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 3 straipsnyje nustatyta, kad trąšos, priklausančios I priede išvardytų trąšų tipui ir atitinkančios tame reglamente nustatytas sąlygas, gali būti vadinamos „EB trąšomis“.
(2)
Kalcio formiatas (CAS 544-17-2) yra antrinės maistinės medžiagos trąša, vienoje valstybėje narėje naudojama kaip per lapus patenkanti trąša vaisiams auginti. Medžiaga nedaro žalos aplinkai ir žmogaus sveikatai. Todėl, siekiant sudaryti geresnes sąlygas Sąjungos ūkininkams naudoti šią medžiagą, kalcio formiatas turėtų būti pripažintas „EB trąša“.
(3)
Su mikroelementų chelatais ir mikroelementų tirpalais susijusios nuostatos turėtų būti priimtos siekiant leisti naudoti daugiau nei vieną kompleksoną, nustatyti bendras mažiausius vandenyje tirpaus mikroelemento kiekius ir užtikrinti, kad nurodomas kiekvienas kompleksonas, sudarantis chelatinius junginius su ne mažiau kaip 1 % vandenyje tirpaus mikroelemento ir atpažįstamas bei išmatuojamas pagal EN standartus. Siekiant sudaryti sąlygas ūkinės veiklos vykdytojams parduoti trąšų atsargas reikia nustatyti pakankamos trukmės pereinamąjį laikotarpį.
(4)
Cinko oksido milteliai (CAS 1314-13-2) yra Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 I priede nurodyta cinko trąša. Naudojant miltelių pavidalo cinko oksidą gali kilti dulkių pavojus. Šio pavojaus išvengiama naudojant stabilią cinko oksido suspensiją vandenyje. Todėl siekiant saugiau naudoti cinko oksidą cinko trąšų suspensija turėtų būti pripažįstama „EB trąšų“ tipu. Siekiant sudaryti lankstesnes trąšų paruošimo sąlygas, tokioms vandens pagrindu sudarytoms suspensijoms turėtų būti leidžiama naudoti cinko druskas ir vieno arba keleto tipų cinko chelatą (-us).
(5)
Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 23 straipsnio 2 dalyje išdėstytos įvairių mikroelementų trąšoms taikomos sudėties ir ženklinimo taisyklės, bet tokie mišiniai dar nėra išvardyti I priede pateiktame trąšų tipų sąraše. Todėl įvairių mikroelementų trąšos negali būti parduodamos kaip EB trąšos. Todėl į I priedą turėtų būti įtraukti įvairių mikroelementų trąšų tipų pavadinimai (kietųjų ir skystųjų trąšų).
(6)
Iminodisukcino rūgštis (toliau - IDHA) yra kompleksonas, kurį dviejose valstybėse narėse leidžiama naudoti lapams purkšti, įterpti į dirvožemį, hidroponikai ir fertigacijai. IDHA turėtų būti įtraukta į I priede pateiktą leistinų kompleksonų sąrašą, sudarant geresnes sąlygas Sąjungos ūkininkams ją naudoti.
(7)
Pagal Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 29 straipsnio 2 dalį reikalaujama, kad EB trąšų kontrolė būtų atliekama pagal tame reglamente aprašytus analizės metodus. Tačiau kai kurie metodai nėra pripažinti tarptautiniu mastu. Šiuo metu Europos standartizacijos komitetas rengia EN standartus, pakeisiančius šiuos metodus.
(8)
Taikant patvirtintus metodus, paskelbtus kaip EN standartai, paprastai atliekamas tarplaboratorinis tyrimas, skirtas patikrinti, ar taikydamos analizės metodus skirtingos laboratorijos gauna atkuriamus ir vienodus rezultatus. Todėl reikėtų atskirti patvirtintus EN standartus nuo nepatvirtintų metodų, kad būtų lengviau išskirti tuos EN standartus, kuriuos rengiant atliktas tarplaboratorinis tyrimas, kad kontrolę atliekantys subjektai būtų tinkamai informuoti apie statistinį EN standartų patikimumą.
(9)
Siekiant supaprastinti teisės aktus ir palengvinti būsimą persvarstymą, tikslinga pakeisti visą Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 IV priedo standartų tekstą Europos standartizacijos komiteto skelbtinų EN standartų nuorodomis.
(10)
Todėl Reglamentą (EB) Nr. 2003/2003 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.
(11)
Šiuo reglamentu numatytos priemonės atitinka Reglamento (EB) Nr. 2003/2006 32 straipsniu įsteigto Komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Pakeitimai
1. Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 I priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento I priedą.
2. Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 IV priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento II priedą.
2 straipsnis
Pereinamojo laikotarpio nuostatos
I priedo 2 dalies a-e punktai taikomi nuo 2012 m. spalio 9 d. trąšoms, kurios tiekiamos rinkai iki 2011 m. kovo 9 d.
3 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2011 m. vasario 16 d.