NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1256/2011
ze dne 30. listopadu 2011,
kterým se pro rok 2012 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři a kterým se mění nařízení (EU) č. 1124/2010
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V čl. 43 odst. 3 Smlouvy se stanoví, že Rada přijme na návrh Komise opatření týkající se stanovení a přidělení rybolovných práv.
(2)
Nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1) požaduje, aby opatření, jimiž se řídí přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností, byla stanovena s ohledem na dostupná vědecká doporučení, a zejména na zprávu vypracovanou Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR), jakož i s ohledem na každé doporučení získané od regionálních poradních sborů.
(3)
Je povinností Rady, aby přijala opatření, kterými se stanoví a rozdělují rybolovná práva podle lovišť nebo skupin lovišť, případně včetně některých podmínek, jež jsou s nimi funkčně spojeny. Rybolovná práva by měla být rozdělena mezi jednotlivé členské státy způsobem, který každému členskému státu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností pro každou populaci nebo kategorii rybolovu, a s náležitým ohledem na cíle společné rybářské politiky stanovené v nařízení (ES) č. 2371/2002.
(4)
Celkové přípustné odlovy (TAC) by měly být stanoveny na základě dostupného vědeckého doporučení, s ohledem na biologické a socioekonomické aspekty a na zajištění spravedlivého zacházení pro všechna odvětví rybolovu, jakož i s ohledem na názory vyjádřené v průběhu konzultací se zúčastněnými subjekty, zejména na jednáních s Poradním výborem pro rybolov a akvakulturu a dotyčnými regionálními poradními sbory.
(5)
Pro populace podléhající specifickým víceletým plánům by měla být rybolovná práva určena v souladu s pravidly stanovenými v těchto plánech. Omezení odlovu a intenzity rybolovu pro populace tresky obecné v Baltském moři by tedy měla být stanovena v souladu s pravidly uvedenými v nařízení Rady (ES) č. 1098/2007 ze dne 18. září 2007, kterým se zavádí víceletý plán pro populace tresky obecné v Baltském moři a lov těchto populací (2) (dále jen „plán pro tresku obecnou v Baltském moři“).
(6)
S ohledem na nejnovější vědecká doporučení lze zavést pružnost v řízení intenzity rybolovu v rámci plánu pro tresku obecnou v Baltském moři, aniž by se ohrozily cíle tohoto plánu a aniž by výsledkem bylo zvýšení úmrtnosti způsobené rybolovem. Tato pružnost by umožnila efektivnější řízení intenzity rybolovu v případech, kdy kvóty nejsou mezi loďstvo členského státu rozděleny rovnoměrně, a usnadnila by rychlé reakce na výměny kvót. Členským státům by proto mělo být dovoleno, aby přidělily plavidlům plujícím pod jejich vlajkou dodatečné dny, pokud je stejný počet dnů odejmut jiným plavidlům plujícím pod jejich vlajkou.
(7)
Ve světle nejnovějších vědeckých doporučení je vhodné zavést tuto pružnost v řízení intenzity rybolovu již v rámci plánu pro tresku obecnou v Baltském moři pro rok 2011. Příloha II nařízení Rady (EU) č. 1124/2010 ze dne 29. listopadu 2010, kterým se pro rok 2011 stanoví rybolovná práva pro určité populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moří (3) by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(8)
Na využívání rybolovných práv stanovených v tomto nařízení se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (4), a zejména články 33 a 34 uvedeného nařízení, pokud jde o zaznamenávání úlovků a intenzity rybolovu a oznamování údajů o vyčerpání rybolovných práv. Je proto třeba upřesnit kódy, které mají členské státy používat při předávání údajů týkajících se vykládek populací, na které se vztahuje toto nařízení, Komisi.
(9)
V souladu s článkem 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót (5), je nezbytné určit, na které populace se vztahují různá opatření stanovená v uvedeném nařízení.
(10)
Za účelem zachování nepřetržitosti rybolovných činností a zajištění obživy rybářů v Unii je důležité otevřít tato loviště ode dne 1. ledna 2012. Jelikož se ale nařízení (EU) č. 1124/2010 uplatňuje od 1. ledna 2011, měla by být ustanovení tohoto nařízení umožňující pružnost v řízení intenzity rybolovu populací tresky obecné v Baltském moři použitelná ode dne 1. ledna 2011. Z důvodu naléhavosti by toto nařízení mělo vstoupit v platnost bezprostředně po vyhlášení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři pro rok 2012 se mění nařízení (EU) 1124/2010, pokud jde o řízení intenzity rybolovu populací tresky obecné v Baltském moři.
Článek 2
Oblasti působnosti
Toto nařízení se vztahuje na plavidla EU působící v Baltském moři.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„oblastmi Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES)“ zeměpisné oblasti uvedené v příloze I nařízení Rady (ES) č. 2187/2005 ze dne 21. prosince 2005, kterým se stanoví technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Øresundu (6);
b)
„Baltským mořem“ subdivize ICES 22-32;
c)
„plavidlem EU“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a registrované v Unii;
d)
„celkovým přípustným odlovem“ (dále jen „TAC“) množství, které lze každoročně odlovit z každé populace;
e)
„kvótou“ část TAC přidělená Unii, členskému státu nebo třetí zemi;
f)
„dnem nepřítomnosti v přístavu“ každé nepřetržité období 24 hodin nebo jeho část, během něhož je plavidlo nepřítomno v přístavu.
KAPITOLA II
RYBOLOVNÁ PRÁVA
Článek 4
TAC a rozdělování
Celkové přípustné odlovy, jejich rozdělování mezi členské státy a případně podmínky, které jsou s nimi funkčně spjaty, jsou uvedeny v příloze I.
Článek 5
Zvláštní ustanovení o rozdělování
1. Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v tomto nařízení nejsou dotčeny:
a)
výměny provedené podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002;
b)
přerozdělení podle článku 37 nařízení (ES) č. 1224/2009;
c)
dodatečné vykládky podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96;
d)
množství převedená v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96;
e)
odpočty provedené podle článků 37, 105, 106 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009.
2. Není-li v příloze I tohoto nařízení uvedeno jinak, použije se článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 na populace, na které se vztahuje preventivní TAC, a čl. 3 odst. 2 a 3 a článek 4 uvedeného nařízení se použijí na populace, na které se vztahuje analytický TAC.
Článek 6
Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků
Ryby z populací, pro které jsou stanovena omezení odlovu, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy, pouze pokud
a)
byl odlov proveden plavidly členského státu, jenž má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána; nebo
b)
odlov představuje tu část kvóty Unie, která nebyla rozdělena mezi členské státy formou kvót, a uvedená kvóta Unie není vyčerpána.
Článek 7
Omezení intenzity rybolovu
1. Omezení intenzity rybolovu jsou stanovena v příloze II.
2. Omezení uvedená v odstavci 1 se vztahují rovněž na subdivize ICES 27 a 28.2, pokud Komise nerozhodla v souladu s čl. 29 odst. 2 nařízení (ES) č. 1098/2007 o vynětí těchto subdivizí ICES z omezení podle čl. 8 odst. 1 písm. b), čl. 8 odst. 3, 4 a 5 a článku 13 uvedeného nařízení.
3. Omezení uvedená v odstavci 1 se nevztahují na subdivizi ICES 28.1, pokud Komise nerozhodla v souladu s čl. 29 odst. 4 nařízení (ES) č. 1098/2007 o tom, že se omezení podle čl. 8 odst. 1 písm. b) a čl. 8 odst. 3, 4 a 5 nařízení (ES) č. 1098/2007 vztahují na uvedenou subdivizi.
KAPITOLA III
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 8
Předávání údajů
Zasílají-li členské státy podle článků 33 a 34 nařízení (ES) č. 1224/2009 Komisi údaje týkající se vykládek objemů odlovených populací, použijí kódy populací stanovené v příloze I tohoto nařízení.
Článek 9
Změna nařízení (EU) č. 1124/2010
Příloha II nařízení (ES) č. 1124/2010 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze III tohoto nařízení.
Článek 10
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2012.
Článek 9 se však použije ode dne 1. ledna 2011.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. listopadu 2011.
TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1256/2011
2011 m. lapkričio 30 d.
kuriuo nustatomos 2012 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1124/2010
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
kadangi:
(1)
Sutarties 43 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, turi patvirtinti priemones dėl žvejybos galimybių nustatymo ir skyrimo;
(2)
2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (1) reikalaujama atsižvelgiant į turimas mokslines, technines ir ekonomines rekomendacijas, o konkrečiai - į Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) parengtą ataskaitą, taip pat į rekomendacijas, gautas iš Regioninių konsultacinių tarybų, nustatyti priemones, kuriomis būtų reglamentuojama galimybė naudotis vandenimis bei ištekliais ir vykdyti tausią žvejybos veiklą;
(3)
Taryba privalo patvirtinti žvejybos galimybių nustatymo ir skyrimo pagal žvejybos rajoną arba žvejybos rajonų grupę priemones, atitinkamais atvejais įskaitant tam tikras su jomis funkciškai susietas sąlygas. Žvejybos galimybės valstybėms narėms turėtų būti paskirstytos taip, kad kiekvienai valstybei narei būtų užtikrintas sąlyginis kiekvienos rūšies išteklių žvejybos arba žvejybos kiekviename rajone stabilumas, tinkamai atsižvelgiant į Bendrosios žuvininkystės politikos tikslus, nustatytus Reglamente (EB) Nr. 2371/2002;
(4)
bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (toliau - BLSK) turėtų būti nustatytas remiantis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis ir atsižvelgiant į biologinius bei socialinius ekonominius aspektus, kartu užtikrinant vienodas veiklos sąlygas visiems žvejybos sektoriams, taip pat atsižvelgiant į nuomones, pareikštas konsultacijose su suinteresuotaisiais subjektais, ypač susitikimuose su Žuvininkystės ir akvakultūros patariamojo komiteto ir atitinkamų regioninių patariamųjų tarybų atstovais;
(5)
išteklių, kuriems valdyti parengti specialūs daugiamečiai planai, žvejybos galimybės turėtų būti nustatytos pagal tuose planuose nustatytas taisykles. Todėl Baltijos jūros menkių išteklių leidžiamo sužvejoti kiekio apribojimai ir žvejybos pastangų apribojimai turėtų būti nustatyti pagal 2007 m. rugsėjo 18 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1098/2007, nustatančiame Baltijos jūros menkių išteklių ir jų žvejybos būdų daugiametį planą (2) (toliau - Baltijos jūros menkių planas), nustatytas taisykles;
(6)
atsižvelgiant į naujausias mokslines rekomendacijas, gali būti nustatytas lankstesnis Baltijos jūros menkių išteklių žvejybos pastangų valdymas, nepakenkiant Baltijos jūros menkių plano tikslams ir nepadidinant žuvų mirtingumo. Naudojant tokį lankstumą būtų galima veiksmingiau valdyti žvejybos pastangas tais atvejais, kai kvotos valstybės narės laivynui nėra paskirstomos vienodai, taip pat tai sudarytų palankesnes sąlygas greitai reaguoti į pasikeitimus kvotomis. Todėl valstybei narei turėtų būti leidžiama su jos vėliava plaukiojantiems laivams skirti papildomų nebuvimo uoste dienų, kai tiek pat nebuvimo uoste dienų yra išskaičiuojama iš kitų su tos valstybės narės vėliava plaukiojančių laivų;
(7)
atsižvelgiant į naujausias mokslines rekomendacijas, jau 2011 m. reikėtų nustatyti tokį lankstesnį Baltijos jūros menkių išteklių žvejybos pastangų valdymą. Todėl 2010 m. lapkričio 29 d. Tarybos reglamento (ES) Nr. 1124/2010, kuriuo nustatomos 2011 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės (3), II priedą reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti;
(8)
šiame reglamente nustatytos žvejybos galimybės turėtų būti naudojamos pagal 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (4), ypač jo 33 ir 34 straipsnius, susijusius atitinkamai su sužvejoto kiekio ir žvejybos pastangų registravimu ir informavimu apie duomenis apie žvejybos galimybių išnaudojimą. Todėl būtina nurodyti kodus, susijusius su iškraunamų žuvų išteklių, kuriems taikomas šis reglamentas, kiekiais, kuriuos turi naudoti valstybės narės, siųsdamos Komisijai duomenis;
(9)
pagal 1996 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96, nustatančio bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas (5), 2 straipsnį turi būti nustatyta, kuriems ištekliams taikomos įvairios tame reglamente nurodytos priemonės;
(10)
siekiant išvengti žvejybos veiklos nutraukimo ir užtikrinti pragyvenimo šaltinį Sąjungos žvejams, svarbu, kad tą žvejybą būtų galima pradėti 2012 m. sausio 1 d. Tačiau kadangi Reglamentas (ES) Nr. 1124/2010 taikomas nuo 2011 m. sausio 1 d., šio reglamento nuostatos, leidžiančios Baltijos jūros menkių išteklių žvejybos pastangų valdymo lankstumą, turėtų būti taikomos nuo 2011 m. sausio 1 d. Dėl skubos priežasčių šis reglamentas turėtų įsigalioti nedelsiant jį paskelbus,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I SKYRIUS
TAIKYMO SRITIS IR TERMINŲ APIBRĖŽTYS
1 straipsnis
Dalykas
Šiuo reglamentu nustatomos 2012 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės ir iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1124/2010 nuostatos dėl Baltijos jūros menkių išteklių žvejybos galimybių valdymo.
2 straipsnis
Taikymo sritis
Šis reglamentas taikomas ES laivams, vykdantiems veiklą Baltijos jūroje.
3 straipsnis
Terminų apibrėžtys
Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:
a) Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (ICES) zonos- geografiniai rajonai, apibrėžti 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2187/2005 dėl žuvų išteklių apsaugos techninėmis priemonėmis Baltijos jūroje, Beltų ir Zundo sąsiauriuose (6) I priede;
b) Baltijos jūra- ICES 22-32 pakvadračiai;
c) ES laivas- su valstybės narės vėliava plaukiojantis ir Sąjungoje įregistruotas žvejybos laivas;
d) bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK)- kasmet leidžiamas sužvejoti kiekvieno ištekliaus kiekis;
e) kvota- Sąjungai, valstybei narei arba trečiajai šaliai skirta BLSK dalis;
f) nebuvimo uoste diena- nepertraukiamas 24 valandų laikotarpis, kuriuo laivas nebūna uoste, arba šio laikotarpio dalis.
II SKYRIUS
ŽVEJYBOS GALIMYBĖS
4 straipsnis
BLSK ir jų paskirstymas
BLSK, tokių BLSK paskirstymas valstybėms narėms ir atitinkamais atvejais funkciškai su jais susietos sąlygos išdėstytos I priede.
5 straipsnis
Specialios nuostatos dėl paskirstymo
1. Šiame reglamente nustatytos žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos nedarant poveikio:
a)
žvejybos galimybėms, kuriomis pasikeista pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį;
b)
perskirstymui pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37 straipsnį;
c)
papildomam kiekiui, kurį leidžiama iškrauti pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį;
d)
neišnaudotai kvotos daliai pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį;
e)
išskaitymams, atliekamiems pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37, 105, 106 ir 107 straipsnius.
2. Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis taikomas ištekliams, kuriems galioja mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas BLSK, o to reglamento 3 straipsnio 2 ir 3 dalys ir 4 straipsnis taikomi ištekliams, kuriems galioja mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK, išskyrus atvejus, kai šio reglamento I priede nurodyta kitaip.
6 straipsnis
Sužvejotų žuvų ir priegaudos iškrovimo sąlygos
1. Išteklių, kuriems nustatyti leidžiamo sužvejoti kiekio apribojimai, žuvis galima laikyti laive arba iškrauti tik tuo atveju, jeigu:
a)
tas žuvis sužvejojo kvotą turinčios valstybės narės laivai ir ta kvota nėra išnaudota arba
b)
sužvejotą kiekį sudaro Sąjungos kvotos dalis, kuri nebuvo paskirstyta valstybėms narėms kvotomis, ir ta Sąjungos kvota neišnaudota.
7 straipsnis
Žvejybos pastangų apribojimai
1. Žvejybos pastangų apribojimai nustatyti II priede.
2. 1 dalyje nurodyti apribojimai taip pat taikomi ICES 27 ir 28.2 pakvadračiams, nebent Komisija yra priėmusi sprendimą pagal Reglamento (EB) Nr. 1098/2007 29 straipsnio 2 dalį tiems pakvadračiams netaikyti to reglamento 8 straipsnio 1 dalies b punkte, 3, 4 bei 5 dalyse ir 13 straipsnyje nustatytų apribojimų.
3. 1 dalyje nurodyti apribojimai netaikomi ICES 28.1 pakvadračiui, nebent Komisija yra priėmusi sprendimą pagal Reglamento (EB) Nr. 1098/2007 29 straipsnio 4 dalį, kad tam pakvadračiui taikomi Reglamento (EB) Nr. 1098/2007 8 straipsnio 1 dalies b punkte ir 3, 4 bei 5 dalyse nustatyti apribojimai.
III SKYRIUS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
8 straipsnis
Duomenų perdavimas
Valstybės narės, pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 33 ir 34 straipsnius Komisijai siųsdamos duomenis apie iškrautą sužvejotų žuvų išteklių kiekį, naudoja šio reglamento I priede nustatytus išteklių kodus.
9 straipsnis
Reglamento (ES) Nr. 1124/2010 pakeitimas
Reglamento (ES) Nr. 1124/2010 II priedas pakeičiamas šio reglamento III priede pateiktu tekstu.
10 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2012 m. sausio 1 d.
Tačiau 9 straipsnis taikomas nuo 2011 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2011 m. lapkričio 30 d.