ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 19. března 2010
o harmonizovaných podmínkách využívání rádiového spektra pro mobilní komunikační služby na palubách plavidel (služby MCV) v Evropské unii
(oznámeno pod číslem K(2010) 1644)
(Text s významem pro EHP)
(2010/166/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 676/2002/ES ze dne 7. března 2002 o předpisovém rámci pro politiku rádiového spektra v Evropském společenství (rozhodnutí o rádiovém spektru) (1), a zejména na čl. 4 odst. 3 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Iniciativa i2010 jako strategický rámec pro evropskou informační společnost (2) podporuje otevřené a konkurenceschopné digitální hospodářství v Evropské unii a klade důraz na informační a komunikační technologie jako na hnací sílu podněcující začleňování a kvalitu života. Vývoj dalších prostředků komunikace by mohl být přínosný pro produktivitu práce a pro růst trhu s mobilními telefonními službami.
(2)
Zařízení pro připojení námořních plavidel se používají na palubách nákladních a osobních lodí plovoucích v teritoriálních a mezinárodních vodách v Evropské unii a často mají celoevropský nebo mezistátní charakter. Systémy poskytující mobilní komunikační služby na palubách plavidel („služby MCV“) mají za cíl doplnit možnost stávajícího mobilního připojení při provozu v oblastech teritoriálních vod členských států Evropské unie podle definice Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu, které nejsou pokryty pozemními mobilními sítěmi podléhajícími rozhodnutí Komise 2009/766/ES ze dne 16. října 2009 o harmonizaci kmitočtových pásem 900 MHz a 1 800 MHz pro zemské systémy schopné poskytovat celoevropské služby elektronických komunikací ve Společenství (3). Koordinovaný přístup k regulaci těchto služeb MCV by měl podpořit cíle jednotného trhu a mohl by vést ke zlepšení dostupnosti služeb GSM v Evropské unii.
(3)
Harmonizace pravidel pro využívání rádiového spektra v Evropské unii by měla usnadnit rozvoj a příjem služeb MCV v Evropské unii, kdy hlavním cílem je zamezit škodlivé interferenci s pozemními mobilními sítěmi a zabránit připojení k systémům poskytujícím služby MCV, pokud je možné připojení k pozemním mobilním sítím.
(4)
Na základě čl. 4 odst. 2 rozhodnutí č. 676/2002/ES Evropská komise pověřila (4) Evropskou konferenci správ pošt a telekomunikací (dále jen „CEPT“), aby identifikovala technické a provozní podmínky, které jsou zapotřebí k zajištění vyloučení škodlivé interference systémů GSM používaných na palubách plavidel v kmitočtových pásmech 900 MHz a 1 800 MHz v teritoriálních vodách členských států s provozem stávajících pozemních mobilních sítí, a to i v oblastech těchto teritoriálních vod, kde tyto sítě poskytují služby, a k zajištění toho, aby se pozemní mobilní terminály nepřipojovaly k takovémuto systému v době, kdy je používán v teritoriálních vodách, a aby žádné mobilní terminály nebyly vyloučeny z připojení k pozemním sítím. Toto rozhodnutí vychází z technických studií, které CEPT provedla na základě pověření Evropské komise, jak je uvedeno ve zprávě CEPT 28 (5).
(5)
Systém pro poskytování služeb MCV zvažovaný ve zprávě CEPT se skládá z jedné nebo více pikobuňkových základnových stanic (základnová stanice plavidla) umístěných na palubě plavidla, které zajišťují přístup k páteřní síti GSM pomocí zpětného propojení, např. přes satelit, který využívá jiné části spektra, než jsou kmitočtová pásma 900 MHz a 1 800 MHz. Základnová stanice plavidla v takovémto systému zajišťuje roaming mobilních terminálů GSM převážených cestujícími nebo posádkou plavidla poskytnutím připojení v kmitočtovém pásmu GSM-900 a/nebo GSM-1 800 v době, pokud se plavidlo nachází v mezinárodních vodách nebo v oblastech teritoriálních vod, kde není dostatečné pokrytí pozemní mobilní sítě nebo neexistuje vůbec.
(6)
Zpráva CEPT dospěla k závěru, že tyto systémy pro poskytování služeb MCV se nemají používat v blízkosti menší než dvě námořní míle od základní linie pobřežního státu. Zpráva vyjmenovává řadu technických a provozních podmínek pro využívání těchto systémů v teritoriálních vodách ve vzdálenosti od 2 do 12 námořních mil od základní linie.
(7)
Zařízení pro služby MCV, na které se vztahuje toto rozhodnutí, spadá do působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/5/ES ze dne 9. března 1999 o rádiových zařízeních a telekomunikačních koncových zařízeních a vzájemném uznávání jejich shody (6). Shoda s příslušnými harmonizovanými normami pro GSM-900 a/nebo GSM-1 800 uvedenými v uvedené směrnici zajišťuje předpoklad shody s požadavky směrnice, čímž umožňuje uvedení takového zařízení na trh.
(8)
Přestože existují harmonizované normy Evropského ústavu pro telekomunikační normy (ETSI), stanovující technické požadavky, které musí zařízení GSM splnit pro povolení uvedení na trh, a přestože systémy poskytující služby MCV mohou používat tato zařízení GSM, je nicméně nutné stanovit specifické provozní hodnoty, jež musí splnit systémy poskytující služby MCV, provozované v teritoriálních vodách, aby se zamezilo škodlivým interferencím s pozemními sítěmi.
(9)
Z tohoto důvodu jsou v příloze tohoto rozhodnutí uvedeny všechny technické a provozní požadavky uvedené ve zprávě CEPT. Předpokládá se, že tyto požadavky, které jsou v rozsahu přizpůsobitelných parametrů norem GSM, zajistí koexistenci mezi systémy pro poskytování služeb MCV a pozemními sítěmi GSM/UMTS v kmitočtových pásmech 900 a 1 800 MHz a rovněž leteckými radionavigačními systémy s krátkým dosahem (systémy RSBN) v kmitočtovém pásmu 862-960 MHz. Tyto požadavky obsahují techniky zmírňující rušení, které vycházejí ze specifických provozních parametrů systémů GSM, nicméně při zajištění stejné úrovně ochrany lze použít i jiné prostředky nebo jiné techniky zmírňující rušení.
(10)
Toto rozhodnutí nelze posuzovat tak, že zavádí povinnosti pro členské státy, které nemají teritoriální vody. Tím není dotčeno povolování služeb MCV, které není v působnosti tohoto rozhodnutí, ale které může vyžadovat opatření členských států ve vztahu k plavidlům jejich státní příslušnosti v souladu s právem EU.
(11)
Členské státy by měly ve svých teritoriálních vodách usilovat o co nejrychlejší zpřístupnění celých kmitočtových pásem 900 MHz a 1 800 MHz pro systémy poskytující služby MCV, na neinterferenčním a nechráněném základě, aby se např. zabránilo diskriminaci mezi oprávněnými subjekty v těchto pásmech. Pokud ale vnitrostátní podmínky brání zpřístupnění celých pásem, mohou členské státy zpřístupnit menší velikost spektra; měly by však zpřístupnit nejméně 2 MHz spektra v odchozím směru a 2 MHz spektra v příchozím směru, protože tato velikost spektra je považována za minimální k provozování služeb MCV.
(12)
Aby podmínky uvedené v tomto rozhodnutí byly i nadále relevantní a vzhledem k rychlým změnám v prostředí rádiového spektra by vnitrostátní správní orgány měly pokud možno monitorovat využívání rádiového spektra zařízeními určenými pro služby MCV, aby bylo toto rozhodnutí podrobeno aktivnímu přezkumu. Tento přezkum by měl zohledňovat technologický vývoj a ověřovat, zda jsou počáteční předpoklady pro provoz služeb MCV stále relevantní.
(13)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rádiové spektrum,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Účelem tohoto rozhodnutí je harmonizovat technické podmínky pro dostupnost a efektivní využívání kmitočtových pásem 900 MHz a 1 800 MHz pro systémy zajišťující mobilní komunikační služby na palubách plavidel v teritoriálních vodách Evropské unie.
Článek 2
Pro účely tohoto rozhodnutí se:
1)
„mobilními komunikačními službami na palubách plavidel (službami MCV)“ rozumí služby elektronických komunikací definované v čl. 2 písm. c) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES (7), které poskytuje podnik s cílem umožnit osobám na palubách plavidel komunikaci prostřednictvím veřejných komunikačních sítí využívajících systém GSM, aniž by se uskutečňovala přímá spojení s pozemními mobilními sítěmi;
2)
„pásmem 900 MHz“ rozumí pásmo 880-915 MHz pro odchozí komunikaci (vysílání terminálu, příjem základnové stanice) a pásmo 925-960 MHz pro příchozí komunikaci (vysílání základnové stanice, příjem terminálu);
3)
„pásmem 1 800 MHz“ rozumí pásmo 1 710-1 785 MHz pro odchozí komunikaci (vysílání terminálu, příjem základnové stanice) a pásmo 1 805-1 880 MHz pro příchozí komunikaci (vysílání základnové stanice, příjem terminálu);
4)
„systémem GSM“ rozumí síť elektronických komunikací, která splňuje normy GSM vydané Evropským ústavem pro telekomunikační normy, zejména normy EN 301 502 a EN 301 511;
5)
pojmem „na neinterferenčním a nechráněném základě“ rozumí, že žádné radiokomunikační službě nesmí být způsobováno škodlivé rušení a že nelze nárokovat ochranu těchto služeb před škodlivým rušením ze strany jiných radiokomunikačních služeb;
6)
„teritoriální vody“ rozumí ve smyslu Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu;
7)
„základnovou vysílací stanicí plavidla (základnovou stanicí plavidla)“ rozumí mobilní pikobuňka umístěná na plavidle, podporující služby GSM v pásmu 900 MHz a/nebo 1 800 MHz.
Článek 3
Členské státy nejpozději do 12 měsíců od vstupu tohoto rozhodnutí v platnost zpřístupní pro systémy poskytující služby MCV na neinterferenčním a nechráněném základě v jejich teritoriálních vodách nejméně 2 MHz spektra v odchozím směru a 2 MHz odpovídajícího párovaného spektra v příchozím směru v pásmu 900 MHz a/nebo 1 800 MHz a zajistí, aby tyto systémy splňovaly podmínky uvedené v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 4
Členské státy podrobují využívání pásem 900 MHz a 1 800 MHz systémy poskytujícími služby MCV ve svých teritoriálních vodách stálému přezkumu, zejména s ohledem na trvající význam všech podmínek uvedených v článku 3 tohoto rozhodnutí a na případy škodlivé interference.
Článek 5
Členské státy předloží Evropské komisi zprávu o svých zjištěních ohledně přezkumu uvedeného v článku 4 tohoto rozhodnutí. Evropská komise v případě potřeby přistoupí k přezkumu tohoto rozhodnutí.
Článek 6
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 19. března 2010.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2010 m. kovo 19 d.
dėl radijo spektro, skirto judriojo ryšio paslaugoms laivuose (JRL paslaugos) teikti, suderintų naudojimo sąlygų Europos Sąjungoje
(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 1644)
(Tekstas svarbus EEE)
(2010/166/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 676/2002/EB dėl radijo spektro politikos teisinio reguliavimo pagrindų Europos bendrijoje (Sprendimas dėl radijo spektro) (1), ypač į jo 4 straipsnio 3 dalį,
kadangi:
(1)
Įgyvendinant Europos informacinės visuomenės strateginę pagrindų politiką i2010 (2) skatinama atvira ir konkurencinga Europos Sąjungos skaitmeninė ekonomika ir pabrėžiama, kad informacinės ir ryšių technologijos - įtraukties ir gyvenimo kokybės gerinimo veiksnys. Kuriant daugiau naujų ryšio priemonių galima pagerinti darbo našumą ir paskatinti judriojo telefono ryšio rinkos augimą.
(2)
Jūroje teikiamomis ryšio paslaugomis naudojamasi teritorinėse jūrose ir tarptautiniuose vandenyse Europos Sąjungos plaukiojančiuose krovininiuose ir keleiviniuose laivuose, ir šios paslaugos dažnai yra europinio arba tarpvalstybinio pobūdžio. Sistemomis, kuriomis naudojantis teikiamos judriojo ryšio paslaugos laivuose (toliau - JRL paslaugos), siekiama išplėsti esamas prisijungimo prie judriojo ryšio tinklų galimybes, kai veikla vykdoma tose Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijoje apibrėžtų Europos Sąjungos valstybių narių teritorinių jūrų srityse, kurių neaprėpia sausumos judriojo ryšio tinklai, kuriems taikomas 2009 m. spalio 16 d. Komisijos sprendimas 2009/766/EB dėl 900 ir 1 800 MHz dažnių juostų suderinimo antžeminėms sistemoms, kuriomis galima teikti Europos masto elektroninių ryšių paslaugas Bendrijoje (3). Suderinus tokių JRL paslaugų teikimo reguliavimą būtų lengviau įgyvendinti bendrosios rinkos tikslus ir galbūt padidinti GSM paslaugų prieinamumą Europos Sąjungoje.
(3)
Suderinus radijo spektro naudojimo Europos Sąjungoje taisykles, būtų lengviau Europos Sąjungoje įdiegti ir pradėti teikti JRL paslaugas, o pagrindiniai tokio suderinimo tikslai yra išvengti žalingųjų trukdžių sausumos judriojo ryšio tinklams ir neleisti jungtis prie sistemų, kuriomis naudojantis teikiamos JRL paslaugos, kai galima prisijungti prie sausumoje esančių judriojo ryšio tinklų.
(4)
Pagal Sprendimo Nr. 676/2002/EB 4 straipsnio 2 dalį Europos Komisija suteikė Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferencijai (toliau - CEPT) įgaliojimą (4) nustatyti technines ir veiklos sąlygas, kuriomis būtų užtikrinta, kad būtų išvengta valstybių narių teritorinėse jūrose plaukiojančiuose laivuose 900 MHz ir 1 800 MHz dažnių juostose naudojamų GSM sistemų sukeliamų žalingųjų trukdžių esamų sausumos judriojo ryšio tinklų veikimui, taip pat tose šių teritorinių jūrų srityse, kuriose paslaugos teikiamos naudojantis minėtais tinklais, ir kad sausumoje esantys judriojo ryšio galiniai įrenginiai nebūtų jungiami prie tokios sistemos, kai ji naudojama teritorinėse jūrose, ir kad judriojo ryšio galiniai įrenginiai galėtų prisijungti prie sausumos ryšio tinklų. Šis sprendimas grindžiamas pagal Europos Komisijos įgaliojimą CEPT atliktais techniniais tyrimais, kurie pateikti CEPT 28 ataskaitoje (5).
(5)
CEPT ataskaitoje nagrinėta sistema JRL paslaugoms teikti sudaryta iš vienos arba daugiau laive esančių pikoląstelių bazinių stočių (toliau - laivo BS), kuriomis užtikrinama prieiga prie GSM pagrindinio tinklo panaudojant tarpinę atgalinio ryšio (pvz., palydovinio) liniją, kuriai naudojamos ne 900 MHz ar 1 800 MHz dažnių juostos, o kitos spektro dalys. Tokios sistemos laivo BS teikia tarptinklinį ryšį laivo keleivių ar įgulos GSM judriojo ryšio galiniams įrenginiams GSM 900 MHz ir (arba) 1 800 MHz dažnių juostoje, kai laivas yra tarptautiniuose vandenyse arba tose teritorinių jūrų srityse, kuriose sausumos judriojo ryšio tinklo aprėptis nepakankama arba jos nėra.
(6)
CEPT ataskaitoje daroma išvada, kad sistemos, kuriomis naudojantis teikiamos JRL paslaugos, neturėtų būti naudojamos arčiau kaip dviejų jūrmylių atstumu nuo pakrantės valstybės bazinės kranto linijos. Šioje ataskaitoje išvardyta tokių sistemų naudojimo teritorinėse jūrose nuo dviejų iki dvylikos jūrmylių atstumu nuo bazinės kranto linijos techninių ir veikimo sąlygų.
(7)
JRL paslaugų teikimo įranga, kuriai taikomas šis sprendimas, turi atitikti 1999 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 1999/5/EB dėl radijo ryšio įrenginių ir telekomunikacijų galinių įrenginių bei abipusio jų atitikties pripažinimo (6) reikalavimus. Jei įrenginiai atitinka taikomus toje direktyvoje nurodytus GSM-900 ir (arba) GSM-1 800 darniuosius standartus, laikoma, kad tai suteikia pagrindą šių įrenginių atitikčiai direktyvos reikalavimams patvirtinti, taigi tokius įrenginius leidžiama teikti rinkai.
(8)
Nors yra Europos telekomunikacijų standartų instituto darnieji standartai, kuriais nustatomi rinkai teikiamų GSM įrenginių techniniai reikalavimai, ir nors tokius GSM įrenginius galima naudoti sistemose, kuriomis naudojantis teikiamos JRL paslaugos, vis dėlto reikia nustatyti konkrečias eksploatacines vertes, kurias turėtų atitikti tokios teritorinėse jūrose veikiančios sistemos, kad būtų išvengta žalingųjų trukdžių sausumos ryšio tinklams.
(9)
Taigi šio sprendimo priede pateikti visi CEPT ataskaitoje išvardyti techniniai ir eksploataciniai reikalavimai. Šiais reikalavimais, atitinkančiais GSM standartais nustatytus pritaikomųjų parametrų diapazonus, turėtų būti užtikrintas sistemų, kuriomis naudojantis teikiamos JRL paslaugos, ir 900 ir 1 800 MHz juostose veikiančių sausumos GSM ir (arba) UMTS ryšio tinklų, taip pat oreivystės artimosios radionavigacijos sistemų (angl. RSBN), veikiančių 862-960 MHz dažnių juostoje, sambūvis. Šie reikalavimai apima tam tikrais eksploataciniais GSM sistemos parametrais pagrįstus trukdžių mažinimo būdus, bet gali būti naudojami ir kiti būdai, jei jais užtikrinama lygiavertė apsauga.
(10)
Šiuo sprendimu nenustatoma įpareigojimų valstybėms narėms, kurios neturi teritorinės jūros. Ši nuostata taikoma nepažeidžiant leidimų teikti JRL paslaugas išdavimo tvarkos, ir ta tvarka neįeina į šio sprendimo taikymo sritį, tačiau jos laikantis valstybėms narėms gali reikėti imtis ES teisės aktuose numatytų veiksmų, susijusių su tose valstybėse registruotais laivais.
(11)
Valstybės narės turėtų stengtis kuo anksčiau suteikti galimybę savo teritorinėse jūrose neinterferencine teise naudoti visas 900 MHz ir 1 800 MHz dažnių juostas sistemoms, kuriomis naudojantis teikiamos JRL paslaugos, ir taip išvengti, pvz., teisių šiose juostose turėtojų diskriminavimo. Tačiau, jei dėl nacionalinių aplinkybių negalima suteikti visos dažnių juostos, valstybės narės gali suteikti mažesnę spektro dalį, bet ne mažiau kaip 2 MHz spektro aukštynkryptei linijai ir atitinkamai 2 MHz spektro žemynkryptei linijai, kadangi tai yra mažiausias JRL paslaugoms teikti reikalingas spektro plotis.
(12)
Siekiant užtikrinti, kad šiame sprendime apibrėžtos sąlygos išliktų aktualios, ir atsižvelgiant į sparčią radijo dažnių spektro aplinkos kaitą, nacionalinė administracija, jei įmanoma, turėtų tikrinti, kaip įranga, kuria naudojantis teikiamos JRL paslaugos, naudojamas radijo dažnių spektras, kad šį sprendimą būtų galima laiku persvarstyti. Persvarstant sprendimą reikėtų atsižvelgti į technologijos pažangą ir patikrinti, ar pradinės prielaidos dėl JRL paslaugų teikimo vis dar aktualios.
(13)
Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Radijo spektro komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Šiuo sprendimu siekiama Europos Sąjungoje suderinti 900 MHz ir 1 800 MHz juostų prieinamumo sistemoms, kuriomis naudojantis teritorinėse jūrose teikiamos judriojo ryšio paslaugos laivuose, ir veiksmingo tų juostų naudojimo technines sąlygas.
2 straipsnis
Šiame sprendime:
1)
judriojo ryšio paslaugos laivuose (JRL paslaugos) - Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/21/EB (7) 2 straipsnio c dalyje apibrėžtos elektroninių ryšių paslaugos, kurias teikia įmonė, kad sudarytų galimybę laive esantiems asmenims naudotis viešaisiais GSM sistemos ryšių tinklais tiesiogiai nesijungiant prie sausumoje esančių judriojo ryšio tinklų;
2)
900 MHz juosta - 880-915 MHz dažnių juosta aukštynkryptės linijos atveju (galinis įrenginys siunčia, o bazinė stotis priima signalus) ir 925-960 MHz dažnių juosta žemynkryptės linijos atveju (bazinė stotis siunčia, o galinis įrenginys priima signalus);
3)
1 800 MHz juosta - 1 710-1 785 MHz dažnių juosta aukštynkryptės linijos atveju (galinis įrenginys siunčia, o bazinė stotis priima signalus) ir 1 805-1 880 MHz dažnių juosta žemynkryptės linijos atveju (bazinė stotis siunčia, o galinis įrenginys priima signalus);
4)
GSM sistema - elektroninių ryšių tinklas, atitinkantis Europos telekomunikacijų standartų instituto paskelbtus GSM standartus, visų pirma EN 301 502 ir EN 301 511;
5)
neinterferencine teise - negalima kelti žalingųjų trukdžių jokioms radijo ryšio tarnyboms ir negali būti reikalaujama teikiamų paslaugų apsaugos nuo žalingųjų trukdžių, kuriuos gali kelti kitos radijo ryšio tarnybos;
6)
teritorinė jūra - suprantama taip, kaip apibrėžta Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijoje;
7)
laivo bazinė siuntimo ir priėmimo stotis (laivo BS) - laive esanti judriojo ryšio pikoląstelės stotis, kuria naudojantis galima teikti GSM paslaugas 900 MHz ir (arba) 1 800 MHz juostoje.
3 straipsnis
Ne vėliau kaip per dvylika mėnesių nuo šio sprendimo įsigaliojimo valstybės narės suteikia galimybę savo teritorinėse jūrose neinterferencine teise naudoti ne mažiau kaip 2 MHz spektro aukštynkryptei linijai ir 2 MHz atitinkamai poruoto spektro žemynkryptei linijai 900 MHz ir (arba) 1 800 MHz juostose sistemoms, kuriomis naudojantis teikiamos JRL paslaugos, ir užtikrina, kad tos sistemos atitiktų šio sprendimo priede nustatytas sąlygas.
4 straipsnis
Valstybės narės tikrina, kaip sistemos, kuriomis naudojantis šių valstybių teritorinėse jūrose teikiamos JRL paslaugos, veikia 900 MHz ir 1 800 MHz juostose, ypač ar laikomasi visų šio sprendimo 3 straipsnyje nustatytų sąlygų ir ar nesukeliama žalingųjų trukdžių.
5 straipsnis
Valstybės narės Europos Komisijai pateikia atliekant šio sprendimo 4 straipsnyje nurodytą tikrinimą nustatytų faktų ataskaitą. Prireikus Europos Komisija peržiūri šį sprendimą.
6 straipsnis
Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.
Parengta Briuselyje 2010 m. kovo 19 d.