PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 803/2011
ze dne 4. srpna 2011,
kterým se na základě přezkumu podle čl. 18 odst. 2 nařízení (ES) č. 597/2009 zrušuje vyrovnávací clo na dovoz určitých širokospektrých antibiotik pocházejících z Indie a ukončuje řízení týkající se tohoto dovozu
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 18 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
V květnu 2005 uložila Rada po kombinovaném přezkumu opatření před pozbytím platnosti a prozatímním přezkumu (dále jen „kombinovaný přezkum“) nařízením (ES) č. 713/2005 (2) konečné vyrovnávací clo z dovozu určitých širokospektrých antibiotik, jmenovitě trihydrátu amoxicilinu, trihydrátu ampicilinu a cefalexinu, které nejsou v odměřených dávkách nebo upravené ve formě nebo v balení pro drobný prodej (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex29411000 a ex29419000, pocházejících z Indie. Opatření měla formu valorického cla v rozmezí od 17,3 % do 32 %. Původní opatření byla uložena nařízením Rady (ES) č. 2164/98 (3).
(2)
Po provedení částečného prozatímního přezkumu změnila Rada nařízením (ES) č. 1176/2008 (4) sazbu vyrovnávacího cla použitelnou na jednoho indického vývozce.
1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(3)
Na základě zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (5) konečných opatření obdržela Komise od dvou výrobců v Unii žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti nařízení (ES) č. 713/2005 podle čl. 18 odst. 2 základního nařízení. Uvedení dva výrobci jsou společnost DSM a společnost Sandoz (dále jen „žadatelé“), které představují podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby určitých širokospektrých antibiotik v Unii.
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání nebo obnovení subvencování a újmy pro výrobní odvětví Unie.
(5)
Před zahájením přezkumu před pozbytím platnosti a v souladu s čl. 10 odst. 9 a čl. 22 odst. 1 základního nařízení upozornila Komise indickou vládu, že obdržela náležitě doloženou žádost o přezkum. Indická vláda byla přizvána ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci s ohledem na obsah žádosti a dospět k oboustranně přijatelnému řešení. Indická vláda odpověděla na tuto výzvu velmi pozdě, a proto k žádným takovým konzultacím nedošlo.
1.3 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Po konzultaci s poradním výborem byl vyvozen závěr, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a Komise dne 12. května 2010 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s článkem 18 základního nařízení.
1.4 Šetření
1.4.1 Období šetření
(7)
Šetření ohledně přetrvávání nebo obnovení subvencování proběhlo v období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
1.4.2 Strany dotčené šetřením
(8)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, dodavatele a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a rovněž indickou vládu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(9)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(10)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců dotčeného výrobku v Indii, kteří byli uvedeni v žádosti, se v souladu s článkem 27 základního nařízení považovalo za vhodné zvážit, zda by se měl provést výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 27 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu. Přihlásili se pouze tři vyvážející výrobci. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi obdržela od tří výrobců v Unii, tří vyvážejících výrobců a od indické vlády. Žádný jiný výrobce neodpověděl na dotazník ani neposkytl žádné informace. Během výběru vzorků se nepřihlásil žádný dovozce a žádný jiný dovozce nedodal Komisi informace ani se nepřihlásil v průběhu šetření.
(12)
Jeden výrobce tvrdil, že při posouzení situace výrobního odvětví Unie by se mělo rovněž přihlédnout k údajům od jiného údajného výrobce v Unii. Jelikož však bylo zjištěno, že uvedená společnost nevyráběla šetřený výrobek, byla tato žádost zamítnuta.
(13)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
Výrobci v Unii:
-
společnost DSM Anti-Infectives B.V., Delft (Nizozemsko), která také odpověděla na dotazník Komise jménem společnosti DSM Anti-Infectives Chemferm S.A., Santa Perpetua de Mogoda (Španělsko). Tyto dvě společnosti jsou dále společně označovány jako „DSM“,
-
společnost Deretil S.A. (původně DSM Anti-Infectives Deretil S.A.), Almeria, Španělsko, dále jen „Deretil“, a
-
společnost Sandoz GmbH, Kundl (Rakousko), která také odpověděla na dotazník Komise jménem společnosti Sandoz Industrial Products S.A., Barcelona (Španělsko). Tyto dvě společnosti jsou dále společně označovány jako „Sandoz“.
b)
Vyvážející výrobci v Indii:
-
Lupin Limited, Mumbaí,
-
M/s Surya Pharmaceuticals Ltd., Chandigarh a Baddi, a
-
Ranbaxy Laboratories Limited, Gurgaon.
c)
Indická vláda
-
ministerstvo obchodu, Dillí.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je totožný s výrobkem, jehož se týkalo nařízení (ES) č. 713/2005, tedy trihydrát amoxicilinu, trihydrát ampicilinu a cefalexin, které nejsou v odměřených dávkách nebo upravené ve formě nebo v balení pro drobný prodej, v současnosti kódů KN ex29411000 a ex29419000, pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“).
(15)
Stejně jako v případě předchozího přezkumného šetření potvrdilo i toto šetření, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na domácím trhu v Indii, stejně jako výrobky vyráběné a prodávané výrobci v Unii na trhu Unie mají tytéž základní fyzické a technické vlastnosti a tatáž použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ SUBVENCOVÁNÍ
3.1 Úvod
(16)
Jak bylo uvedeno v 11. bodě odůvodnění, přihlásili se tři vyvážející výrobci, kteří vyplnili dotazník. Pouze dva z těchto tří vyvážejících výrobců však uvedli, že během období přezkumného šetření prodávali dotčený výrobek do Unie.
(17)
Na základě informací uvedených v žádosti o přezkum a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny tyto režimy, které údajně zahrnují poskytování subvencí:
Celostátní režimy:
a)
režim předběžných povolení („AAS“);
b)
režim Duty Entitlement Passbook („DEPB“);
c)
režim Export Promotion Capital Goods („EPCG“);
d)
režim Focus Market Scheme („FMS“);
e)
povolení bezcelního dovozu;
f)
program jednotek orientovaných na vývoz/program vývozních zpracovatelských zón/program zvláštních ekonomických zón;
g)
program vývozních úvěrů a
h)
režim osvobození od daně z příjmu.
Regionální programy:
i)
program státu Paňdžáb týkající se průmyslových pobídek a
j)
program státu Gudžarát týkající se průmyslových pobídek.
(18)
Režimy uvedené výše v písmenech a) až f) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu (rozvoj a regulace) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení o vývozní a dovozní politice. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Pro období přezkumného šetření, které se vztahuje na tento případ, jsou relevantní dva dokumenty o politice zahraničního obchodu, a sice FTP 04-09 a FTP 09-14. Druhý dokument vstoupil v platnost v srpnu 2009. Indická vláda kromě toho stanoví postupy pro dokumenty FTP 04-09 a FTP 09-14 v Příručce postupů, svazku I („Handbook of Procedures, Volume I“, dále jen „HOP I 04-09“ a „HOP I 09-14“). Příručka postupů je také pravidelně aktualizována.
(19)
Program uvedený v písmeni g) vychází z § 21 a § 35 A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje Indické centrální bance (dále jen „ICB“) dávat pokyny komerčním bankám v oblasti vývozních úvěrů.
(20)
Režim uvedený v písmeni h) vychází ze zákona o daních z příjmu z roku 1961, který je každoročně pozměňován finančním zákonem.
(21)
Program uvedený v písmeni i) je spravován vládou státu Paňdžáb a vychází z kodexu průmyslové politiky a pobídek vlády státu Paňdžáb.
(22)
Program uvedený v písmeni j) je spravován vládou státu Gudžarát a vychází z politiky státu Gudžarát týkající se průmyslových pobídek.
3.2 Režim předběžných povolení
a) Právní základ
(23)
Podrobný popis tohoto režimu je uveden v odstavcích 4.1.1 až 4.1.14 dokumentů FTP 04-09 a FTP 09-14 a v odstavcích 4.1 až 4.30 A příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(24)
Režim předběžných povolení sestává z šesti podprogramů, jak je podrobněji popsáno v 25. bodě odůvodnění. Tyto podprogramy se mimo jiné liší v rozsahu způsobilosti. Vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci, kteří jsou „vázáni“ k pomocným výrobcům, jsou způsobilí pro režim předběžných povolení na fyzický vývoz a pro režim předběžných povolení na roční potřebu. Pro režim předběžných povolení na dodávky meziproduktů jsou způsobilí vyvážející výrobci poskytující dodávky konečnému vývozci. Hlavní dodavatelé dodávající v rámci kategorií „domnělého vývozu“ uvedených v odstavci 8.2 FTP 04-09 a FTP 09-14, např. dodavatelé jednotky orientované na vývoz, jsou způsobilí pro režim předběžných povolení na domnělý vývoz. Dodavatelé meziproduktů vyvážejícím výrobcům jsou způsobilí pro výhody „domnělého vývozu“ v rámci podprogramů předběžného příkazu k uvolnění (Advance Release Order, „ARO“) a tuzemského back-to-back akreditivu.
c) Praktické provádění
(25)
Předběžná povolení mohou být vydávána na:
i)
fyzický vývoz: jedná se o hlavní podprogram. Umožňuje bezcelní dovoz vstupních materiálů potřebných k výrobě určitého výsledného výrobku určeného na vývoz. „Fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek určený na vývoz musí opustit indické území. Bezcelní dovozní množství a vývozní povinnost zahrnující typ výrobku určeného na vývoz jsou uvedeny v předběžném povolení,
ii)
roční potřebu: toto předběžného povolení není spojeno s určitým výrobkem určeným na vývoz, ale se širší skupinou výrobků (např. chemické a příbuzné výrobky). Držitel předběžného povolení může - do určité hodnoty stanovené jeho předchozí vývozní činností - bezcelně dovážet jakýkoli vstup potřebný k výrobě jakéhokoli položky spadající do dané skupiny výrobků. Může vyvážet jakýkoli výsledný výrobek spadající do dané skupiny výrobků, který byl vyroben s použitím takového materiálu osvobozeného od cla,
iii)
dodávky meziproduktů: tento podprogram se vztahuje na případy, kdy dva výrobci chtějí vyrábět jeden výrobek určený na vývoz a rozdělí proces výroby. Vyvážející výrobce, jenž vyrábí meziprodukt, smí bezcelně dovážet vstupní materiál a pro tento účel může získat předběžné povolení na dodávky meziproduktů. Konečný vývozce dokončuje výrobu a je povinen hotový výrobek vyvézt,
iv)
domnělý vývoz: tento podprogram umožňuje hlavnímu dodavateli bezcelně dovážet vstupy potřebné k výrobě zboží, které má být prodáno jako „domnělý vývoz“ kategoriím zákazníků uvedeným v odst. 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) FTP 04-09 a FTP 09-14. Podle indické vlády odkazuje domnělý vývoz na ty transakce, při nichž dodané zboží neopouští zemi. Za domnělý vývoz je považována celá řada kategorií dodávek za předpokladu, že je zboží vyrobeno v Indii, jako např. dodávky zboží pro jednotku orientovanou na vývoz nebo pro společnost, která se nachází ve zvláštní ekonomické zóně,
v)
ARO: držitel předběžného povolení, který si hodlá opatřit vstupy z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost opatřit si je oproti ARO. V takových případech jsou předběžná povolení validována jako ARO a převedena na domácího dodavatele při dodávce v nich uvedených položek. Domácí dodavatel má v případě potvrzení ARO nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 FTP 04-09 a FTP 09-14 (tj. režim předběžných povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně). V rámci mechanismu ARO jsou daně a cla vraceny dodavateli místo konečnému vývozci ve formě vrácení/náhrady cla. Vrácení daní/cla je možné v případě domácích vstupů i v případě dovezených vstupů,
vi)
tuzemský back-to-back akreditiv: tento podprogram se opět týká domácích dodávek pro držitele předběžného povolení. Držitel předběžného povolení může požádat banku o otevření tuzemského akreditivu ve prospěch domácího dodavatele. Na předběžné povolení pro přímý dovoz banka započítává pouze hodnotu a množství položek opatřených z domácích zdrojů místo z dovozu. Domácí dodavatel má nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 FTP 04-09 a FTP 09-14 (tj. režim předběžných povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně).
(26)
Během období přezkumného šetření získal jeden ze dvou spolupracujících vývozců úlevy spadající pod režim předběžných povolení. Podprogram, který tato společnost využila, byl podprogram uvedený v bodě i) fyzický vývoz. Není proto nezbytné zjišťovat napadnutelnost zbývajících nevyužívaných podprogramů.
(27)
Dovážený vstupní materiál je nepřenosný a musí být použit k výrobě výsledného výrobku určeného na vývoz. Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě po vydání předběžného povolení. Po kombinovaném přezkumu byla tato lhůta prodloužena na 36 měsíců (24 měsíců s možností dvojího prodloužení, vždy o šest měsíců).
(28)
Pro účely ověření indickými orgány je držitel předběžného povolení ze zákona povinen vést registr skutečné spotřeby („pravdivou a řádnou evidenci“) bezcelně dováženého zboží/zboží nakupovaného z domácích zdrojů v případě každého předběžného povolení ve stanoveném formátu (odstavce 4.26 a 4.30 a dodatek 23 HOP I 04-09 a HOP I 09-14). Tento registr musí ověřit externí autorizovaný účetní/kontrolor nákladů a provedené práce, který vydává potvrzení, že stanovené registry a příslušné záznamy byly zkontrolovány a že informace předávané podle dodatku 23 jsou po všech stránkách pravdivé a správné.
(29)
Pokud jde o režim předběžných povolení využívaný během období šetření pro fyzický vývoz, jsou dovozní množství a vývozní povinnost pevně stanoveny co do množství a hodnoty indickou vládou a jsou zaznamenány v předběžném povolení. Kromě toho musí být v době dovozu a vývozu odpovídající transakce zaznamenány v předběžném povolení vládními úředníky. Objem dovozu povolený v rámci tohoto režimu je určen indickou vládou na základě standardních norem vstupů a výstupů. Standardní normy vstupů a výstupů existují pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku a jsou vydávány indickou vládou. Po kombinovaném přezkumu byly standardní normy vstupů a výstupů sníženy a během období přezkumného šetření byly v případě surovinových vstupů a v závislosti na výrobku a cestě o 2,3 % až 16,1 % nižší než během kombinovaného přezkumu.
(30)
I přes toto snížení standardních norem vstupů a výstupů bylo zjištěno, že u jednoho z dotčených druhů výrobků byla stále skutečná spotřeba nižší než standardní normy vstupů a výstupů. Kromě toho bylo zjištěno, že společnost nevedla povinný registr spotřeby uvedený v 28. bodě odůvodnění („dodatek 23“), což mohl ověřit externí účetní. Přestože tato společnost nedodržela uvedený požadavek, využívala výhod režimu předběžných povolení, které proto vzhledem k zjištěnému nadhodnocení standardních norem vstupů a výstupů přesahovaly právní ustanovení.
d) Připomínky po poskytnutí informací
(31)
Indická vláda a jeden vyvážející výrobce předložili připomínky k režimu předběžných povolení.
(32)
Indická vláda tvrdila, že režim předběžných povolení funguje jako povolený systém vracení nebo vracení u náhradních vstupů, pro který existuje ověřovací systém v souladu s ustanoveními příloh I, II a III základního nařízení, přičemž účelem tohoto ověřovacího systému je monitorování spojitosti mezi bezcelně dováženými vstupy a výslednými výrobky určenými na vývoz. Indická vláda dále tvrdila, že podle základního nařízení lze napadnout pouze prominutí nebo vrácení dovozních poplatků uložených navíc mimo dovozní poplatky uložené na dovážené vstupy, které jsou spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku. Pokud jde o ověřovací systém, indická vláda trvá na tom, že byl zaveden přiměřený ověřovací systém. V této souvislosti odkazuje na řadu ověřovacích prvků, které měla indická vláda pro takové ověřování k dispozici, včetně standardních norem vstupů a výstupů, informací o množství z dovozních a vývozních dokumentů a ověření náhrad po uskutečnění dovozu a vývozu. Indická vláda také upozornila na to, že tento režim v případě existence nevyužitého materiálu předepisuje zaplacení celého cla i s úroky.
(33)
Vyvážející výrobce, který využil režimu předběžných povolení pro své prodeje v Unii, neměl žádné připomínky ke zjištěním týkajícím se popisu a praktického provádění, jak bylo shrnuto v oddílech a) až c), ale napadl řadu údajů uvedených ve výpočtu výše subvence. Výpočet byl tedy zkontrolován, nebylo třeba provést žádné opravy a tato otázka byla dotčené společnosti objasněna.
e) Závěr
(34)
Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, tj. finanční příspěvek indické vlády, která poskytla zvýhodnění šetřenému vývozci.
(35)
Navíc režim předběžných povolení na fyzický vývoz jasně právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Bez vývozního závazku nemůže společnost využívat výhod vyplývajících z tohoto programu.
(36)
Tento přezkum před pozbytím platnosti proto potvrdil, že hlavní podprogram využitý v aktuálním případě nelze považovat za povolený systém vracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům stanoveným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Přestože ověřovací systém nebo postup za účelem potvrzení, zda a v jakém množství byly vstupy spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku (příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě programů navracení u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení) existuje, indická vláda jej neuplatňovala účinně. Standardní normy vstupů a výstupů jako takové nelze považovat za systém ověřování skutečné spotřeby, jelikož bylo zjištěno, že jsou příliš velkorysé a že výhody, které byly získány navíc, nebyly indickou vládou požadovány zpět. Mimoto se neprováděla účinná kontrola ze strany indické vlády na základě náležitě vedeného registru skutečné spotřeby. Indická vláda kromě toho neprovedla další přezkoumání na základě skutečných vstupů, ačkoli za normálních okolností by takové přezkoumání bylo vzhledem k absenci účinně uplatňovaného ověřovacího systému potřebné (příloha II část II odst. 5 a příloha III část II odst. 3 základního nařízení). Kromě toho bylo potvrzeno, že zapojení autorizovaných účetních znalců do ověřovacího procesu, které je ze zákona povinné, není v praxi zaručeno.
(37)
Režim předběžných povolení pro fyzický vývoz je proto napadnutelný.
f) Výpočet výše subvence
(38)
Při neexistenci povoleného systému navracení cla nebo systému navracení u náhradních vstupů má napadnutelná výhoda podobu prominutí celkových dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupů. V této souvislosti a vzhledem k tvrzení indické vlády uvedenému v 32. bodě odůvodnění je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze napadnutí „nadměrného“ vrácení cla. Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I písm. i) základního nařízení lze napadnout pouze nadměrné vrácení cla za předpokladu, že jsou splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v tomto případě splněny nebyly. Proto v případě, že bude zjištěno, že neproběhl vhodný monitorovací proces, výše uvedenou výjimku pro programy navracení nelze použít a namísto údajného nadměrného vrácení se použije obvyklé pravidlo napadnutí výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). Jak je uvedeno v příloze II části II a příloze III části II základního nařízení, není výpočet takového nadměrného vrácení povinností vyšetřujícího orgánu. Naopak podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení musí tento orgán pouze získat dostatečné důkazy k vyvrácení vhodnosti údajného ověřovacího systému.
(39)
Výše subvence pro vývozce, který využil režimu předběžných povolení, byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo a zvláštní dodatečné clo) z materiálu dovezeného v rámci podprogramu pro dotčený výrobek během období přezkumného šetření (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence v případě oprávněné žádosti z výše subvence odečteny. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat dotčeného výrobku během období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(40)
Sazba subvence zjištěná pro tento režim během období přezkumného šetření pro jediného spolupracujícího výrobce činí 12,3 %.
3.3 Režim Duty Entitlement Passbook („DEPB“)
a) Právní základ
(41)
Podrobný popis režimu DEPB je uveden v odstavci 4.3 FTP 04-09 a FTP 09-14 a v kapitole 4 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(42)
Pro tento program je způsobilý kterýkoli vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník.
c) Praktické provádění
(43)
Způsobilý vývozce může zažádat o úvěry v rámci režimu DEPB, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby režimu DEPBS byly stanoveny indickými orgány pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Jsou stanoveny na základě standardních norem vstupů a výstupů (viz 29. bod odůvodnění) a daňového zatížení předpokládaného dovozního podílu bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno či nikoli. Sazby DEPB pro dotčený výrobek během období přezkumného šetření v rámci tohoto šetření činily 8 % pro trihydrát amoxicilinu a 7 % pro trihydrát ampicilinu a cefalexin, a proto jsou ve všech případech vyšší než během kombinovaného přezkumu.
(44)
Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. V čase vývozní transakce musí vývozce podat úřadům v Indii prohlášení, že probíhá vývoz v režimu DEPB. Aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během odeslání vývozní přepravní doklad. Ten obsahuje mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPB, který má být poskytnut pro danou vývozní transakci. V tomto okamžiku zná vývozce výši výhody, kterou obdrží. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout úvěr DEPB. Příslušná sazba režimu DEPB pro výpočet výše výhody je sazba, která je použita v okamžiku podání vývozní deklarace. Neexistuje tudíž možnost zpětné úpravy výše výhody.
(45)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry DEPB při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem. Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv volně dováženého zboží, s výjimkou investičního majetku. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje), nebo použito jinak. Úvěry v rámci režimu DEPB jsou volně převoditelné a jsou platné po dobu 24 měsíců od data vydání.
(46)
Žádost o úvěry v rámci režimu DEPB se vyplňují elektronicky a mohou se vztahovat na neomezený počet vývozních transakcí. Pro podávání žádostí o úvěry v rámci režimu DEPB v podstatě neexistují jasně dané lhůty. Elektronický systém používaný ke správě režimu DEPB automaticky nevylučuje vývozní transakce mimo lhůty pro podávání uvedené v odstavci 4.47 příručky HOP I 04-09 a HOP I 09-14. Jak je dále stanoveno v odstavci 9.3 příručky HOP I 04-09 a HOP I 09-14, žádosti obdržené po uplynutí lhůt pro podání lze vždy přijmout a přitom uložit drobnou pokutu (např. 10 % nároku).
(47)
Bylo zjištěno, že jeden spolupracující vyvážející výrobce v Indii tento režim během období přezkumného šetření využíval.
d) Připomínky po poskytnutí informací
(48)
Indická vláda tvrdila, že „výhodu vzniklou příjemci“ lze změřit a napadnutelnost subvence lze určit pouze tehdy, pokud jsou licence DEPB prodávány na trhu, jelikož výhodu poskytují pouze tehdy, když jsou prodávány na trhu. Jinými slovy, úvěry v rámci režimu DEPB nejsou napadnutelné, pokud jsou použity pro platbu cla za dovezené zboží, které se použije jako vstup pro výrobu zboží určeného na vývoz.
e) Závěry k režimu DEPB
(49)
Režim DEPB poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr v rámci režimu DEPB je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a sníží tak příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Kromě toho úvěr v rámci režimu DEPB poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu nejen tehdy, když se licence prodává na trhu, jak tvrdila indická vláda, ale i tehdy, když je použit jako platba cla z dováženého zboží.
(50)
Režim DEPB je kromě toho právně závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(51)
Tento režim nelze považovat za povolený systém vracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu výrobku určeného na vývoz, nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok na výhody režimu DEPB bez ohledu na to, zda vůbec nějaký vstupní materiál doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce jednoduše vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tudíž nárok na výhodu vyplývající z režimu DEPB.
f) Výpočet výše subvence
(52)
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhoda je poskytnuta příjemci v okamžiku vývozní transakce podle tohoto programu. V tomto okamžiku se indická vláda musí vzdát cla, což představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.
(53)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je považováno za vhodné stanovit, že výhoda vyplývající z režimu DEPB odpovídá výši úvěrů získaných ze všech vývozních transakcí provedených podle tohoto režimu v období přezkumného šetření.
(54)
V případě, že byla podána oprávněná žádost, byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence.
(55)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(56)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba subvence pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření 6,9 %.
3.4 Režim Export Promotion Capital Goods („EPCG“)
a) Právní základ
(57)
Podrobný popis režimu EPCGS je uveden v kapitole 5 FTP 04-09 a FTP 09-14 a v kapitole 5 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(58)
Pro tento režim jsou způsobilí vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb.
c) Praktické provádění
(59)
Pod podmínkou vývozní povinnosti je společnosti dovoleno dovážet investiční majetek (nový i použitý investiční majetek až 10 let starý) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem vydává indická vláda po požádání a zaplacení poplatku licenci EPCG. Tento režim zajišťuje sníženou sazbu dovozního cla ve výši 5 % použitelnou na veškerý investiční majetek dovezený v rámci tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezený investiční majetek využit k výrobě určitého množství zboží na vývoz v průběhu určitého období. Podle FTP 09-14 může být investiční majetek dovážen v rámci EPCG při sazbě v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší.
(60)
Držitel licence EPCG může také pořídit investiční majetek z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce investičního majetku využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu tohoto investičního majetku. Případně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky investičního majetku držiteli licence EPCG.
(61)
Bylo zjištěno, že oba spolupracující vyvážející výrobci tento režim během období přezkumného šetření využívali.
d) Připomínky po poskytnutí informací
(62)
Po poskytnutí informací zpochybnila indická vláda napadnutelnost EPCG. Zejména tvrdila, že subvence v rámci režimu EPCG týkající se nákupu investičního majetku, u nějž byla vývozní povinnost splněna již před začátkem období přezkumného šetření, by již neměla být považována za závislou na vývozní výkonnosti. Jeden vyvážející výrobce, u nějž bylo zjištěno, že využil subvence v rámci režimu EPCG, tvrdil, že k těmto subvencím se nemělo přihlížet, jelikož nebyly použity k nákupu investičního majetku použitého k výrobě dotčeného výrobku.
e) Závěry k režimu EPCG
(63)
Režim EPCG poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto poskytuje snížení cla vývozci výhodu, protože ušetřením cla při dovozu se zvyšuje likvidita společnosti.
(64)
Tvrzení, že subvence v rámci režimu EPCG týkající se nákupu investičního majetku, u nějž byla vývozní povinnost splněna již před začátkem období přezkumného šetření, by již neměla být považována za závislou na vývozní výkonnosti, bylo třeba odmítnout. Nezpochybňuje se, že režim EPCG právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence EPCG nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Doba, kdy byla vývozní povinnost skutečně splněna, je v tomto ohledu irelevantní. Pokud jde o otázku, zda byl investiční majetek použit k výrobě dotčeného výrobku či nikoli, podle kapitoly 5.2 FTP 09-14 je v rámci režimu EPCG povoleno dovážet investiční majetek pro předvýrobní, výrobní a povýrobní činnosti (včetně výrobků ve zcela rozebraném stavu (CKD)/v polosmontované formě (SKD) a počítačového softwaru). Proto je zřejmé, že i na zboží, které nebylo použito k výrobě dotčeného výrobku, se mohou vztahovat výhody z režimu EPCG. Kromě toho bylo zjištěno, že vývozní povinnost v rámci režimu EPCG byla splněna s použitím vývozu dotčeného výrobku. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(65)
Režim EPCG nelze považovat za povolený režim vracení cla nebo režim vracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Investiční majetek není zahrnut do působnosti takových povolených systémů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebován ve výrobě výrobků určených na vývoz.
f) Výpočet výše subvence
(66)
Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dováženého investičního majetku na dobu odpovídající běžné době amortizace takového investičního majetku v dotčeném výrobním odvětví. K této částce byl připočten úrok, aby byla zohledněna úplná hodnota výhody v čase. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba pro úvěry v místní měně v Indii během období přezkumného šetření.
(67)
V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat během období přezkumného šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti.
(68)
Sazba subvence pro spolupracující vyvážející výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí 0,1 %-0,5 %.
3.5 Režim Focus Market Scheme („FMS“)
a) Právní základ
(69)
Podrobný popis režimu FMS je uveden v odstavcích 3.9.1 až 3.9.2.2 FTP 04-09 a v odstavcích 3.14.1 až 3.14.3 FTP 09-14 a v odstavcích 3.20 až 3.20.3 HOP I 04-09 a v odstavcích 3.8 až 3.8.2 HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(70)
Pro tento režim je způsobilý kterýkoli vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník.
c) Praktické provádění
(71)
Vývoz všech výrobků v rámci tohoto režimu do zemí uvedených v dodatku 37 C) HOP I 04-09 a HOP I 09-14 má nárok na úvěry na clo rovnající se 2,5 % hodnoty FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto programu. Na určitý typ vývozních činností, např. na vývoz dováženého či překládaného zboží, domnělý vývoz, vývoz služeb a vývozní obrat jednotek působících v rámci zvláštních ekonomických zón/jednotek orientovaných na vývoz, se tento program nevztahuje. Nevztahuje se ani na určité typy výrobků, např. na diamanty, vzácné kovy, rudy, obilí, cukr a ropné produkty.
(72)
Úvěry na clo v rámci FMS jsou volně převoditelné a platné po dobu 24 měsíců ode dne vydání příslušného osvědčení o nároku na úvěr. Mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupního materiálu nebo zboží včetně investičního majetku.
(73)
Osvědčení o nároku na úvěr se vydává v přístavu, ze kterého se vývoz realizuje, po uskutečnění vývozu nebo po odeslání zboží. Pokud žadatel předloží orgánům kopie všech příslušných vývozních dokumentů (např. příkazu k vývozu, faktur, přepravních dokladů, potvrzení banky o uskutečnění vývozu), nemůže indická vláda poskytnutí úvěrů na clo nikterak ovlivnit.
d) Připomínky po poskytnutí informací
(74)
Po poskytnutí informací indická vláda tvrdila, že dokud osvědčení o nároku na úvěr není prodáno na trhu, nepředstavuje pro příjemce žádný prospěch, a proto není napadnutelné. Tvrdila, že úvěry na clo v rámci FMS nejsou napadnutelné, pokud jsou použity pro platbu cla za dovezené zboží, které se použije jako vstup pro výrobu zboží určeného na vývoz. Spolupracující vyvážející výrobce, který využil výhod v rámci FMS, tvrdil, že tento režim se z geografického hlediska týká pouze jiných zemí, a proto jej Unie nemůže napadnout.
e) Závěry k režimu FMS
(75)
FMS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr na clo v rámci FMS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit k vyrovnání dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Kromě toho bez ohledu na to, zda se osvědčení o nároku na úvěr použije k vyrovnání dovozního cla, nebo je prodáno na trhu, úvěr na clo v rámci FMS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.
(76)
Kromě toho FMS právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Skutečnost, že se FMS nevztahuje na země Unie, není v rozporu ani s praktickým prováděním tohoto režimu, ani se způsobem, jakým jsou využívány výhody FMS, jak je uvedeno v 72. až 74. bodě odůvodnění. Toto tvrzení tedy bylo nutné odmítnout.
(77)
Tento režim nelze považovat za povolený systém navracení nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Neexistuje systém nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu výrobku určeného na vývoz, nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Vývozce má nárok na výhody FMS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce jednoduše vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají nárok na výhodu z FMS. Kromě toho může vývozce využít úvěry na clo v rámci FMS k dovozu investičního majetku, ačkoliv investiční majetek nespadá do působnosti povolených systémů navracení cla, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebováno při výrobě vyvážených výrobků.
f) Výpočet výše subvence
(78)
Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a u které bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření byla zaúčtována spolupracujícím vyvážejícím výrobcem, který tento program využívá, na základě časového rozlišení jako příjem ve stadiu vývozní transakce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na vývozní obrat během období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(79)
Míra subvence zjištěná s ohledem na tento režim během období přezkumného šetření u spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který tento program využívá, činí 0,1 %.
3.6 Povolení bezcelního dovozu
(80)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že spolupracující indičtí výrobci v průběhu období přezkumného šetření režim povolení bezcelního dovozu nevyužívali. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
3.7 Program jednotek orientovaných na vývoz/program vývozních zpracovatelských zón/program zvláštních ekonomických zón
(81)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že spolupracující indičtí výrobci v průběhu období přezkumného šetření tyto programy nevyužívali. Proto nebylo nutné tyto programy v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
3.8 Program vývozních úvěrů („PVÚ“)
a) Právní základ
(82)
Podrobnosti tohoto programu jsou uvedeny v rámcovém oběžníku DBOD č. DIR.(Exp). BC 07/04.02.02/2009-10 (vývozní úvěr v cizí měně a rupiích a služby pro vývozce) ICB, který je určen všem komerčním bankám v Indii.
b) Způsobilost
(83)
Pro tento program jsou způsobilí vyrábějící vývozci a obchodující vývozci.
c) Praktické provádění
(84)
Podle tohoto programu nastavuje ICB povinně maximální úrokové sazby použitelné pro vývozní úvěry, jak v indických rupiích, tak v cizí měně, které mohou komerční banky účtovat vývozci. PVÚ se skládá ze dvou podprogramů, programu vývozních úvěrů před odesláním („balicí úvěr“), který pokrývá úvěry poskytované vývozci na financování nákupu, zpracování, výroby, balení a/nebo odeslání zboží před vývozem, a program vývozních úvěrů po odeslání, který zajišťuje provozní úvěry za účelem financování vývozních pohledávek. ICB také vydává bankám pokyny, aby poskytly určitou částku svého čistého bankovního úvěru ve prospěch financování vývozu.
(85)
Na základě rámcového oběžníku ICB mohou vývozci obdržet vývozní úvěry za preferenční úrokové sazby ve srovnání s úrokovými sazbami běžných komerčních úvěrů (hotovostní úvěry), které jsou stanoveny čistě za tržních podmínek. Rozdíl v sazbách se může pro společnosti s dobrým úvěrovým hodnocením snížit. Společnosti s vysokým hodnocením mohou ve skutečnosti získat vývozní úvěry a hotovostní úvěry za stejných podmínek.
d) Závěry k programu PVÚ
(86)
Preferenční úrokové sazby úvěru PVÚ stanovené rámcovým oběžníkem ICB uvedeným v 85. bodě odůvodnění mohou snížit úrokové náklady vývozce ve srovnání s úrokovými náklady stanovenými čistě tržními podmínkami a poskytují v tomto případě takovému vývozci výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Financování vývozu není samo o sobě bezpečnější než tuzemské financování. Obvykle je ve skutečnosti vnímáno jako rizikovější a rozsah požadovaných záruk pro určitý úvěr bez ohledu na předmět financování je čistě komerčním rozhodnutím dané komerční banky. Rozdíly v sazbách s ohledem na různé banky jsou výsledkem metodiky ICB spočívající ve stanovení maximální úvěrové sazby pro každou komerční banku individuálně. Kromě toho by komerční banky nemusely poskytovat půjčovatelům vývozního financování výhodnější úrokové sazby pro vývozní úvěry v cizí měně.
(87)
Bez ohledu na skutečnost, že jsou preferenční úvěry v rámci programu vývozních úvěrů poskytovány komerčními bankami, je tato výhoda finančním příspěvkem vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení. V této souvislosti je třeba poznamenat, že ani čl. 3 odst. 1 písm. a) bod iv) základního nařízení, ani DSVO nevyžaduje pro zjištění subvence výdej veřejných finančních prostředků, např. odškodnění komerčních bank ze strany indické vlády, ale pouze pokyn vlády vykonávat funkce uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodech i), ii) nebo iii) základního nařízení. ICB je veřejnoprávním subjektem, a spadá tedy pod definici „vláda“, jak je uvedeno v čl. 2 písm. b) základního nařízení. Je to subjekt ve 100 % vlastnictví státu, realizuje cíle veřejné politiky, např. měnovou politiku, a její vedení je jmenováno indickou vládou. ICB dává pokyny soukromým subjektům ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu vi) druhé odrážky základního nařízení, protože komerční banky jsou vázány uvedenými podmínkami, mimo jiné maximálními stropy úrokových sazeb pro úroky z vývozních úvěrů stanovenými v rámcovém oběžníku ICB a ustanoveními ICB, že komerční banky musí poskytnout určitou částku svých čistých bankovních úvěrů ve prospěch financování vývozu. Tato povinnost zavazuje komerční banky k tomu, aby vykonávaly funkce zmíněné v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodě i) základního nařízení, v tomto případě poskytovaly půjčky ve formě preferenčního financování vývozu. Takový přímý převod peněžních prostředků ve formě půjček za určitých podmínek by jinak byl svěřen vládě a výkon této funkce se v žádném smyslu neliší od jednání obvykle prováděného vládou v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem iv) základního nařízení. Tato subvence je považována za specifickou a napadnutelnou, protože preferenční úrokové sazby jsou k dispozici pouze ve vztahu k financování vývozních transakcí, a proto jsou závislé na vývozní výkonnosti podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení.
e) Výpočet výše subvence
(88)
Výše subvence byla vypočtena na základě rozdílu mezi úrokem placeným za vývozní úvěry využité během období přezkumného šetření a úrokovou sazbou, která by byla splatná za běžné komerční úvěry využité jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem, který tento program využívá. Tato výše subvence (čitatel) byla přepočtena na celkový vývozní obrat během období přezkumného šetření (jmenovatel) v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení, neboť subvence je závislá na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(89)
Míra subvence zjištěná s ohledem na tento program během období přezkumného šetření u spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který tento program využívá, byla zanedbatelná.
3.9 Režim osvobození od daně z příjmu
(90)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že spolupracující indičtí výrobci během období přezkumného šetření režim osvobození od daně z příjmu nevyužívali. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
3.10 Program státu Paňdžáb týkající se průmyslových pobídek
(91)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že spolupracující indičtí výrobci v průběhu období přezkumného šetření program státu Paňdžáb týkající se průmyslových pobídek nevyužívali. Proto nebylo nutné tento program v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
3.11 Program státu Gudžarát týkající se průmyslových pobídek
(92)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že spolupracující indičtí výrobci v průběhu období přezkumného šetření program státu Gudžarát týkající se průmyslových pobídek nevyužívali. Proto nebylo nutné tento program v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
3.12 Výše napadnutelných subvencí
(93)
Výše napadnutelných subvencí určená v souladu s ustanoveními základního nařízení vyjádřená valoricky se u šetřených vyvážejících výrobců pohybovala v rozmezí 7,5 % až 12,4 %. Tato výše subvencí je vyšší než nepatrná podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení.
(94)
Má se tudíž za to, že podle článku 18 základního nařízení byly v období přezkumného šetření nadále poskytovány subvence.
3.13 Závěry ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování
(95)
V souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že subvence přetrvají nebo se obnoví, pokud stávající opatření pozbudou platnosti.
(96)
V této souvislosti je třeba připomenout, že spolupracovali pouze dva známí vyvážející výrobci dotčeného výrobku. Na základě dostupných statistických informací Indie a Unie nelze stanovit podíl těchto vývozců na celkovém prodeji indických vyvážejících výrobců dotčeného výrobku v Unii. Uvedené statistické údaje však naznačují, že existují další výrobci, kteří možná prodávají dotčený výrobek do Unie.
(97)
Bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření spolupracující vyvážející výrobci nadále získávali výhody z napadnutelného subvencování ze strany indické vlády. Výše analyzované subvenční režimy poskytují opakované výhody a nic nenasvědčuje tomu, že by tyto režimy měly být v dohledné budoucnosti ukončeny nebo upraveny nebo že by spolupracující vyvážející výrobci přestali čerpat výhody v rámci těchto režimů.
(98)
Nejsou k dispozici žádné informace, které by naznačovaly, že ostatní vyvážející výrobci dále nevyužívají výše analyzované subvenční režimy. Byl proto učiněn závěr, že subvencování na úrovni celé země pokračuje.
(99)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním byl učiněn závěr, že subvencování pokračovalo i v období přezkumného šetření a že je pravděpodobné, že bude pokračovat i v budoucnu.
4. VÝROBA V UNII
(100)
Během období přezkumného šetření vyráběli obdobný výrobek v Unii tito výrobci v Unii: Sandoz, DSM, Deretil, ACS Dobfar SpA a Antibioticos S.A. Žadatelé požadovali přezkum platných antisubvenčních opatření před pozbytím platnosti. K zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v žádosti a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a poté. Na tomto základě činila odhadovaná celková výroba v Unii během období přezkumného šetření 7 093 tun.
(101)
Výrobci v Unii představující celkovou výrobu v Unii proto představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení, a jsou proto dále označováni jako „výrobní odvětví Unie“. Jelikož obdobný výrobek vyráběný třemi výrobci v Unii, kteří poskytli odpovědi na dotazník během období přezkumného šetření, představuje až 95 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii, považují se údaje o těchto výrobcích za reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie.
5. SITUACE NA TRHU UNIE
5.1 Předběžná poznámka
(102)
Za účelem analýzy objemu dovozu a cenových trendů byly použity statistiky Eurostatu pro kódy TARIC 2941101010, 2941102010 a 2941900030 za rok 2007 a 2008 a kódy TARIC 2941100010 a 2941900030 za rok 2009 a dále, platné během posuzovaného období.
(103)
S přihlédnutím k počtu výrobců v Unii a ke skutečnosti, že jeden výrobce v Unii vyráběl obdobný výrobek na základě dohody o poplatcích s jiným výrobcem, jsou informace o výrobním odvětví Unie v případě nutnosti uvedeny pouze ve formě indexů nebo rozpětí, aby byla chráněna důvěrnost údajů.
5.2 Spotřeba na trhu Unie
(104)
Výrobní odvětví Unie prodává obdobný výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a ten je dále prodáván/převáděn společnostem ve spojení pro další následné zpracování.
(105)
Prodeje nezávislým subjektům byly považovány za „volný trh“. Prodeje/převody subjektům ve spojení byly považovány za „vlastní spotřebu“.
(106)
Při výpočtu zřejmé spotřeby dotčeného výrobku a obdobného výrobku v Unii Komise sečetla:
-
objem celkového dovozu šetřeného výrobku do Unie podle údajů Eurostatu,
-
objem prodeje obdobného výrobku v Unii vyráběného výrobním odvětvím Unie,
-
objem vlastní spotřeby obdobného výrobku ve výrobním odvětví Unie a
-
odhadovaný objem prodeje obdobného výrobku v Unii jinými známými výrobci v Unii.
(107)
Je třeba uvést, že aby se zabránilo dvojímu započtení objemů prodeje, byly z tohoto výpočtu vyloučeny prodeje, ke kterým došlo na základě dohody o poplatcích mezi dvěma výrobci v Unii.
(108)
Na základě výše uvedených skutečností se spotřeba dotčeného výrobku a obdobného výrobku v Unii během posuzovaného období postupně zvýšila o 28 %.
Spotřeba (v tunách)
2007
2008
2009
OPŠ
Dotčený výrobek a obdobný výrobek
6 601
7 021
7 783
8 423
Index
100
106
118
128
5.3 Dovoz z Indie
5.3.1 Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Indie
Dovoz (v tunách)
2007
2008
2009
OPŠ
Dovoz dotčeného výrobku pro volný oběh
32,6
16,1
1,9
1,4
Index
100
49
6
4
Dovoz dotčeného výrobku v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku
45,5
3,7
15,5
14,5
Index
100
8
34
32
(109)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku z Indie pro volný oběh v posuzovaném období snížil o 96 %. K významnému snížení o 51 procentních bodů došlo v roce 2008 a následovalo další snížení o 43 procentních bodů v roce 2009 a o dva procentní body v období přezkumného šetření.
(110)
Mírně odlišný trend bylo možné pozorovat u dovozu v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku, který je osvobozen od vyrovnávacího cla a základního cla. Po počátečním poklesu v letech 2007 až 2008 o 92 % vzrostl objem dovozu v roce 2009 a v období přezkumného šetření zůstal relativně stabilní.
Průměrná dovozní cena (EUR/t)
2007
2008
2009
OPŠ
Dovoz dotčeného výrobku pro volný oběh
25 863
28 934
34 758
19 200
Index
100
112
134
74
Dovoz dotčeného výrobku v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku
35 616
37 443
30 894
30 044
Index
100
105
87
84
(111)
Průměrná dovozní cena dotčeného výrobku z Indie pro volný oběh vzrostla v letech 2007 až 2009 o 34 %, poté v období přezkumného šetření prudce poklesla a dosáhla úrovně o 26 % nižší než v roce 2007. Rovněž ceny dovozu v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku měly sestupný trend a poklesly v posuzovaném období o 16 %. Rozdílné cenové trendy mezi těmito dvěma režimy lze vysvětlit odlišným typem dotčeného výrobku, který byl hlavně dovážen, tj. cefalexin, který je ve srovnání s ostatními typy dražší.
Podíl dovozu z Indie na trhu
2007
2008
2009
OPŠ
Dovoz dotčeného výrobku pro volný oběh
0,5 %
0,2 %
0,0 %
0,0 %
Index
100
46
5
3
Dovoz dotčeného výrobku v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku
0,7 %
0,1 %
0,2 %
0,2 %
Index
100
8
29
25
(112)
Podíl dovozu z Indie pro volný oběh na trhu nebo dovozu v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku byl v posuzovaném období velmi malý a v obou případech se ještě snížil.
(113)
Jeden výrobce v Unii uvedl, že odhad indického dovozu na základě údajů z Eurostatu byl proveden chybně, jelikož indické vývozní statistiky vykazují větší objem vývozu, než je objem uváděný Eurostatem. V této souvislosti je třeba poznamenat, že běžnou praxí Komise je používat Eurostat jako základ pro statistiky dovozu. Dále je nutné uvést, že indické vývozní statistiky neudávají konečné místo určení vývozu ani skutečnost, zda se vývoz skutečně dostal do Unie. Toto tvrzení tedy bylo nutné odmítnout.
5.3.2 Cenové podbízení
(114)
Vzhledem k extrémně malému objemu dovozu z Indie, který byl uváděn do volného oběhu na trh Unie, nelze vyvodit žádný smysluplný závěr ohledně cenového podbízení. Pokud jde o dovoz v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku, zjištěné rozpětí cenového podbízení bylo negativní. Objem tohoto dovozu však činil méně než deset tun a týkal se pouze jednoho typu výrobku (cefalexin), který je zároveň nejdražším a nejméně zastoupeným typem výrobku na trhu. Proto byl vyvozen závěr, že transakční údaje týkající se dovozu v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku nejsou reprezentativní pro účely rozumného výpočtu cenového podbízení a nejsou vhodné pro další analýzu.
(115)
Jeden výrobce v Unii uvedl, že oddělená analýza těchto dvou kategorií dovozu, tj. dovozu pro volný oběh a dovozu v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku, nebyla v souladu s přístupem použitým během předchozího přezkumného šetření, a proto byla v rozporu s běžnou praxí Komise.
(116)
K tomu je třeba poznamenat, že podle závěru ve 115. bodě odůvodnění nebyla množství dovezená jak v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku, tak pro volný oběh dostatečná k tomu, aby bylo možné vyvodit smysluplný závěr. Vzhledem k malému množství celkového objemu se tento závěr použije obdobně i na uvedený objem.
5.4 Dovoz z jiných třetích zemí
Dovoz z třetích zemí
2007
2008
2009
OPŠ
Objem (v tunách)
Singapur
1 557,7
1 448,2
2 030,5
2 425,3
Index
100
93
130
156
Čína
487,6
622,5
1 176,9
1 234,7
Index
100
128
241
253
Omán
373,4
438,5
301,7
287,9
Index
100
117
81
77
Ostatní třetí země
67,8
327,5
74,2
73,2
Index
100
483
109
108
Celkem
2 486,5
2 836,7
3 583,3
4 021,1
Index
100
114
144
162
(117)
Dovoz přezkoumávaného výrobku z jiných zemí než z Indie vzrostl během posuzovaného období o 62 % a jeho podíl na trhu se zvýšil o více než 10 procentních bodů z 37,6 % na 47,7 %, což se shodovalo se zvýšenou spotřebou na trhu Unie. Mezi dovážejícími zeměmi jsou největšími dodavateli na trhu Unie Singapur, Čína a Omán.
Průměrná dovozní cena za tunu (v EUR)
2007
2008
2009
OPŠ
Singapur
44 218
36 590
27 007
22 485
Index
100
83
61
51
Čína
29 515
26 622
21 224
20 683
Index
100
90
72
70
Omán
29 875
27 665
23 440
22 597
Index
100
93
78
76
Ostatní třetí země
38 324
35 987
45 628
46 938
Index
100
94
119
122
Celkem
39 020
32 953
25 193
22 385
Index
100
84
65
57
(118)
Průměrné dovozní ceny ze třetích zemí se v posuzovaném období výrazně snížily, a sice o 43 %. Přestože ceny hlavních vyvážejících zemí (Singapur, Čína a Omán) představovaly v období přezkumného šetření cenové podbízení vůči cenám Unie asi o 20 % pro každý výrobek a objem dovozu lze považovat za významný, tento dovoz za nízké ceny zjevně neměl vliv na ziskovost výrobního odvětví Unie.
(119)
Jeden výrobce v Unii tvrdil, že při analýze trendu průměrné dovozní ceny mělo být přihlédnuto k různým druhům výrobků. V této souvislosti je třeba poznamenat, že podle standardní praxe je nutné provádět analýzu mimo jiné cenových trendů na základě dotčeného výrobku bez ohledu na podíl každého druhu výrobku. Dále je třeba uvést, že v tomto případě nebyl vyvozen žádný závěr z trendu dovozních cen ze třetích zemí v posuzovaném období. Výše uvedené tvrzení bylo proto nutné odmítnout.
(120)
Všichni výrobci v Unii tvrdili, že mimo jiné u dovozu z Číny a Ománu se jedná o trihydrát amoxicilinu pro veterinární použití a že k tomu mělo být přihlédnuto při analýze výše uvedených cen. V této souvislosti je třeba poznamenat, že pod výrobek, který je předmětem přezkumu, spadají antibiotika pro lidskou i veterinární spotřebu. Kromě toho informace poskytnuté na podporu tohoto tvrzení nebyly podložené. Výše uvedené tvrzení bylo proto nutné odmítnout.
(121)
Jeden výrobce v Unii zpochybnil základ použitý pro srovnání cen trihydrátu amoxicilinu a trihydrátu ampicilinu v období přezkumného šetření vzhledem k tomu, že údaje z Eurostatu nerozlišují mezi těmito dvěma druhy. Jelikož bylo v této souvislosti zjištěno, že ceny výrobního odvětví Unie u těchto dvou druhů výrobků jsou podobné, bylo přiměřené provést souhrnné srovnání cen.
(122)
Pokud jde o dovoz ze Singapuru, všichni výrobci v Unii tvrdili, že k němu docházelo za transferové ceny mezi stranami ve spojení. Za těchto okolností by zahrnutí tohoto dovozu narušilo průměrné ceny dovozu z jiných třetích zemí. Je třeba poznamenat, že kdyby byl tento dovoz vyňat ze srovnání cen, výše uvedené zjištění ohledně rozpětí cenového podbízení by se nijak významně nezměnilo a závěr v tom smyslu, že tento dovoz za nízké ceny neměl vliv na ziskovost výrobního odvětví Unie, by zůstal platný.
5.5 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(123)
U následujících ekonomických ukazatelů vztahujících se k výrobnímu odvětví Unie bylo zjištěno, že smysluplná analýza a hodnocení se musí zaměřit na situaci na volném trhu: objem prodeje a prodejní ceny na trhu Unie, podíl na trhu a ziskovost. Pokud to bylo možné a odůvodněné, byly tyto zjištěné údaje následně porovnány s údaji pro závislý trh, aby se získal celý obrázek situace ve výrobním odvětví Unie.
(124)
U ostatních ekonomických ukazatelů bylo však na základě šetření zjištěno, že mohly být smysluplně zkoumány jedině vztažením k celé činnosti. Ve skutečnosti výroba (jak u závislého, tak u volného trhu), kapacita, využití kapacity, zásoby, investice, zaměstnanost, produktivita, mzdy a schopnost opatřit si kapitál závisejí na celé činnosti, ať už je výroba závislá nebo prodávaná na volném trhu.
(125)
Po obdržení připomínek od jednoho výrobce v Unii po poskytnutí konečných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo navrženo zastavit šetření, byly některé ekonomické ukazatele v následujících bodech odůvodnění opraveny. Tyto změny nebyly takové povahy, aby se změnil závěr ohledně situace výrobního odvětví Unie.
5.5.1 Výroba, kapacita a využití kapacity
2007
2008
2009
OPŠ
Index kapacity
100
100
104
107
Index výroby
100
95
96
98
Index využití kapacity
100
95
92
91
(126)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie byla v letech 2007 až 2008 stabilní a poté se zvýšila o 4 % v letech 2008 až 2009 a o další tři procentní body v období přezkumného šetření.
(127)
Objem produkce však nesledoval tento nárůst, protože jeden výrobce v Unii měl nepředvídatelné technické problémy v roce 2008, kdy objem výroby poklesl o 5 % a do začátku období přezkumného šetření se postupně vyrovnal.
(128)
V důsledku tohoto nárůstu výrobní kapacity v kombinaci s lehkým poklesem výroby klesalo vytížení kapacity postupně během posuzovaného období a v období přezkumného šetření dosáhlo úrovně, která byla o 9 % nižší než v roce 2007.
5.5.2 Objem prodeje, prodejní cena, podíl na trhu
5.5.2.1
Prodej stranám v Unii, které nejsou ve spojení
2007
2008
2009
OPŠ
Index objemu
100
97
93
99
Index průměrné prodejní ceny
100
121
104
104
Index podílu na trhu
100
90
79
78
(129)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, byl v období přezkumného šetření o něco nižší než v roce 2007, v roce 2009 poklesl o 7 % a během období přezkumného šetření vzrostl o šest procentních bodů.
(130)
Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie na trhu Unie v posuzovaném období vzrostla o 4 %. Ceny se nejprve prudce zvýšily o 21 % v roce 2008, poté v roce 2009 o 17 procentních bodů poklesly a během období přezkumného šetření zůstaly stabilní.
(131)
Jeden výrobce v Unii tvrdil, že dopad cen dovozu z Indie na výrobní odvětví Unie nebyl posouzen správně. V této souvislosti je nejprve třeba poznamenat, že nebylo zjištěno žádné cenové podbízení, jak je uvedeno ve 115. bodě odůvodnění. Kromě toho, jak je uvedeno v předcházejícím bodě odůvodnění, ceny výrobního odvětví Unie v posuzovaném období vzrostly o 4 %. Za těchto okolností se má za to, že dovoz z Indie neměl žádný nepříznivý dopad na situaci výrobního odvětví Unie.
(132)
Snížení objemu prodeje na trhu Unie stranám, které nejsou ve spojení, se odrazilo na podílu na trhu, který se ve srovnání s rokem 2007 během období přezkumného šetření o 22 procentních bodů snížil.
5.5.2.2
Závislý trh v Unii
2007
2008
2009
OPŠ
Index objemu
100
115
122
128
Index průměrných prodejních cen závislého prodeje
100
100
111
110
Index podílu na trhu
100
109
104
100
(133)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, se během posuzovaného období i přes vzrůstající poptávku snižoval, ale objem závislého prodeje vzrostl o 28 %.
(134)
Podíl závislého prodeje výrobního odvětví Unie na trhu se v roce 2008 zvýšil o 9 procentních bodů a poté se postupně snižoval až na úroveň z roku 2007.
5.5.2.3
Prodej stranám, které nejsou ve spojení, závislý prodej, vlastní spotřeba
2007
2008
2009
OPŠ
Index objemu
100
107
108
114
Index podílu na trhu
100
100
92
90
(135)
Podíl výrobního odvětví Unie jako celku na trhu byl vypočítán součtem objemu volného a závislého trhu v Unii. Přestože se tento objem během posuzovaného období zvýšil o 14 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 10 procentních bodů, jelikož spotřeba na trhu během téhož období vzrostla o 28 %. To znamená, že výrobní odvětví Unie nemělo z nárůstu spotřeby žádný prospěch.
5.5.3 Zásoby
Stav zásob
2007
2008
2009
OPŠ
Index objemu
100
74
63
46
(136)
Stav zásob se v době od roku 2007 do konce období přezkumného šetření snížil o 54 %, což lze vysvětlit zejména nárůstem závislé poptávky.
5.5.4 Ziskovost
5.5.4.1
Ziskovost na volném trhu
2007
2008
2009
OPŠ
Index
100
447
218
253
(137)
Ziskovost prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, na trhu Unie se během období přezkumného šetření výrazně zvýšila, a sice o 153 procentních bodů. Tento vývoj lze vysvětlit průměrným nárůstem cen o 2 % a snížením výrobních nákladů. Ve srovnání se ziskovým rozpětím, jehož bylo dosaženo během období přezkumného šetření v souvislosti s posledním šetřením před pozbytím platnosti, vzrostl zisk o více než 400 procentních bodů.
(138)
Je třeba uvést, že s výjimkou roku 2007 se úroveň ziskovosti výrobního odvětví Unie pohybovala v posuzovaném období nad cílovým ziskovým rozpětím stanoveným v předchozím přezkumném šetření před pozbytím platnosti, tj. 10 % (dále jen „cílový zisk“).
(139)
Dva výrobci v Unii tvrdili, že ziskovost nebyla posouzena správně, jelikož zisk, kterého dosáhli subdodavatelé, byl odečten od jejich nákladů. V této souvislosti je běžnou praxí odečítat zisk dosažený stranami ve spojení, které se podílejí na produkci surovin. Proto bylo nutné tento argument odmítnout.
5.5.4.2
Ziskovost závislého prodeje
2007
2008
2009
OPŠ
Index
100
55
153
151
(140)
Ziskovost závislého prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie se během období přezkumného šetření zvýšila, a sice o 51 %. Tento vývoj lze vysvětlit zejména průměrným nárůstem cen o 10 %. Jelikož je však tento trend založen na transferových cenách, nelze z výše uvedených skutečností vyvodit žádný smysluplný závěr.
5.5.5 Investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost získat kapitál
2007
2008
2009
OPŠ
Index investic
100
246
342
129
Index návratnosti investic
100
233
52
62
Index peněžního toku
100
236
83
107
(141)
Investice se během posuzovaného období zvýšily. Tyto investice souvisely s nárůstem výrobní kapacity s cílem pomoci závislému i volnému trhu.
(142)
Z šetření rovněž vyplynulo, že návratnost investic, tj. čistý zisk před zdaněním z prodeje výrobku vyjádřený jako procentní podíl čisté účetní hodnoty stálých aktiv přiřazených k tomuto výrobku, se v průběhu posuzovaného období snížila.
(143)
Peněžní tok se v posuzovaném období zvýšil o 7 %, jelikož pokles ziskovosti mohl být vyrovnán poklesem stavu zásob v druhé polovině posuzovaného období.
5.5.6 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2007
2008
2009
OPŠ
Index zaměstnanosti
100
106
111
109
Index produktivity
100
89
87
89
Index mezd
100
104
106
106
(144)
Zaměstnanost se během posuzovaného období zvýšila o 9 % v souladu s investicemi do výrobní kapacity, ale průměrné mzdy vzrostly pouze o 6 %. Produktivita se snížila celkem o 11 % v důsledku neočekávaných technických problémů, se kterými se potýkal jeden výrobce v Unii.
5.5.7 Výše napadnutelných subvencí a překonání účinků dřívějšího subvencování
(145)
Vzhledem k objemu subvencovaných dovozů z Indie nelze dopad stávající výše subvencí považovat za významný.
(146)
Situace výrobního odvětví Unie se od posledního přezkumného šetření a v posuzovaném období značně zlepšila. Proto lze učinit závěr, že výrobnímu odvětví Unie se podařilo plně překonat účinky dřívějšího subvencování.
5.6 Závěr o hospodářské situaci výrobního odvětví Unie
(147)
V době mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření byl objem subvencovaného dovozu dotčeného výrobku zanedbatelný. S výjimkou určitých ukazatelů újmy, jako je podíl na trhu, objem produkce a návratnost investic, se většina ukazatelů újmy, včetně ziskovosti (+ 153 %), prodejní ceny (+ 4 %), objemu prodeje (+ 14 %), zaměstnanosti (+ 10 %) a investic (+ 29 %), během posuzovaného období vyvíjela pozitivně. Úroveň ziskovosti dosažená na trhu Unie se s výjimkou roku 2007 pohybovala nad cílovým ziskovým rozpětím stanoveným v předchozím přezkumném šetření před pozbytím platnosti, tj. 10 %. Pozitivní trend, který vykazovala velká většina ukazatelů, je zejména důsledkem spolehlivosti výrobního odvětví Unie a dlouhodobých vztahů se zákazníky, které si v minulých letech vybudovalo, ale také úrovně cen, které dokázalo dosáhnout na trhu.
(148)
Jeden výrobce v Unii tvrdil, že při analýze cenových trendů a trendů v oblasti zisku by se mělo přihlížet k nedostatku surovin v letech 2007 a 2008. Tento nedostatek prý vedl k výjimečnému nárůstu cen a zisku v roce 2008 a do určité míry i v roce 2009. V této souvislosti je třeba uvést, že (jak je vidět v tabulkách 5.5.2.1 a 5.5.4.1) tato výjimečná úroveň cen a ziskovosti se týká pouze roku 2008. Úrovně ziskovosti, jichž bylo dosaženo v roce 2009 a v období přezkumného šetření, zjevně již nebyly ovlivněny nedostatkem surovin. Závěr uvedený ve 139. bodě odůvodnění v tom smyslu, že zisky během celého posuzovaného období se pohybovaly nad cílovým ziskem, tedy zůstává platný.
(149)
Pokud jde o závislé prodeje, možnost výrobního odvětví Unie prodávat část své výroby na závislé trhy zjistila vysokou míru využití kapacity a umožnila výrobnímu odvětví Unie rozmělnit fixní náklady a z hlediska nákladů tak zůstat konkurenceschopným.
(150)
Závěrem se vzhledem k příznivému vývoji ukazatelů týkajících se výrobního odvětví Unie usuzuje, že výrobnímu odvětví Unie během období přezkumného šetření nevznikla podstatná újma.
5.7 Účinek subvencovaného dovozu
(151)
Vzhledem k malému objemu dotčeného výrobku, který byl v posuzovaném období dovezen do Unie, neměl subvencovaný dovoz negativní vliv na výkonnost výrobního odvětví Unie. Jak již bylo uvedeno výše, byl učiněn závěr, že výrobnímu odvětví nebyla v období přezkumného šetření způsobena podstatná újma.
6. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(152)
Je třeba připomenout, že výrobnímu odvětví Unie nebyla v posuzovaném období způsobena podstatná újma, jelikož většina ukazatelů újmy v této době vykazovala pozitivní trend. V souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení bylo proto zkoumáno, zda existuje pravděpodobnost obnovení újmy, pokud stávající opatření pozbudou platnosti.
6.1 Volná kapacita v dotčené zemi
(153)
Šetření ukázalo, že využití kapacity u tří spolupracujících indických vyvážejících výrobců dosáhlo v období přezkumného šetření velmi vysoké míry. Proto se zdá, že volná kapacita, která by mohla být při neexistenci opatření směrována na trh Unie, je omezená.
(154)
Po poskytnutí informací tvrdili někteří výrobci v Unii, že volná kapacita v Indii je velká a že vytížení kapacity spolupracujících indických vyvážejících výrobců nebylo reprezentativní pro indické výrobní odvětví jako celek. Jeden výrobce v Unii dokonce tvrdil, že volná kapacita sedmi předních indických vývozců představuje objem vysoce převyšující spotřebu na volném trhu Unie.
(155)
V této souvislosti je nejprve třeba zdůraznit, že vytížení kapacity tří spolupracujících vyvážejících výrobců byl výpočet váženého průměru, který byl založený na ověřených údajích a týkal se konkrétně dotčeného výrobku. Kromě toho se u dotčených tří spolupracujících vyvážejících výrobců jedná o velké výrobce, kteří patří mezi sedm indických vývozců, které uvedený výrobce v Unii označuje za „přední“. Naopak údaje předložené výrobci v Unii týkající se volné kapacity těchto sedmi indických výrobců byly založeny zejména na „znalosti trhu“ a nemohly být podloženy žádnými spolehlivými konkrétními důkazy, přestože to bylo výslovně požadováno. K těmto informacím tedy nemohlo být přihlédnuto a bylo potvrzeno, že na základě ověřených údajů v dokumentaci je volná kapacita indických výrobců zjevně omezená.
6.2 Vývozní praktiky indických vyvážejících výrobců
(156)
Na základě údajů z indických oficiálních statistik bylo zjištěno, že ceny prodeje na vývoz na deset hlavních indických vývozních trhů byly v průměru asi o 20 % nižší než ceny prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie během období přezkumného šetření. Tyto indické vývozní ceny byly v souladu s cenami ostatních hlavních aktérů na trhu Unie, jak bylo uvedeno ve 119. bodě odůvodnění. Bylo zjištěno, že uvedený dovoz za nízké ceny z těchto jiných zemí během posuzovaného období neměl negativní účinky na výkonnost výrobního odvětví Unie. Za těchto okolností se dospělo k závěru, že pokud opatření pozbudou platnosti, indické vývozní ceny pravděpodobně nebudou mít nepříznivý vliv na výrobní odvětví Unie, jelikož mu již konkurují jiné vyvážející země, které mají tutéž cenovou politiku, aniž by utrpělo jakoukoli podstatnou újmu.
(157)
Dva výrobci v Unii také namítli, že pokud opatření pozbudou platnosti, indičtí výrobci přesměrují svůj vývoz, který v současnosti prodávají na jiných trzích, do Unie, jelikož trh Unie je atraktivní z hlediska cen. Nejprve je třeba poznamenat, že kdyby indičtí výrobci chtěli přesměrovat svůj vývoz do Unie, čelili by konkurenci ze strany jiných třetích zemí, které již do Unie vyvážejí významná množství. Kromě toho, jak je uvedeno ve 119. bodě odůvodnění, byl učiněn závěr, že dovoz ze třetích zemí za ceny podobné indickým vývozním cenám na jiných trzích neměl vliv na výkonnost výrobního odvětví Unie. Proto se má za to, že pokud vzroste objem indického vývozu do Unie za ceny podobné cenám na jiných vývozních trzích, neutrpí výrobní odvětví Unie žádnou podstatnou újmu.
(158)
Dva výrobci v Unii rovněž tvrdili, že skutečnost, že v USA platí zákaz dovozu pro některé indické výrobní závody produkující antibiotika, povede k přesměrování dalšího množství na trh Unie. V této souvislosti však nadále platí závěry uvedené v předešlém bodě odůvodnění týkající se možného přesměrování vývozu.
6.3 Závislý trh
(159)
Zatímco závislý trh tvořil v posuzovaném období 50-60 % volných a závislých trhů výrobního odvětví Unie, spotřeba na závislém trhu výrobního odvětví Unie v tomtéž období vzrostla o více než 20 %. S ohledem na charakter a velikost tohoto trhu se předpokládá, že pokud opatření pozbudou platnosti, nebude mít pravděpodobný nárůst indického vývozu vliv na závislý trh, a proto bude pro výrobní odvětví Unie nadále zajišťovat vysokou míru využití kapacity a úspor z rozsahu.
6.4 Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(160)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn závěr, že pokud opatření pozbudou platnosti, subvencovaný dovoz z Indie pravděpodobně nezpůsobí výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, jelikož většina ukazatelů újmy vykazovala v posuzovaném období pozitivní vývoj, a to i přes narůstající a nezanedbatelný dovoz z jiných zemí, jehož ceny byly podobné jako u indického vývozu do jiných zemí. Proto byl učiněn závěr, že pokud opatření pozbudou platnosti, obnovení podstatné újmy je nepravděpodobné.
7. ZÁJEM UNIE
(161)
Jeden výrobce v Unii tvrdil, že měla být provedena zkušební analýza zájmu Unie. Jelikož se však dospělo k závěru, že obnovení újmy není pravděpodobné, analýza zájmu Unie nemá žádný smysl. Proto bylo toto tvrzení odmítnuto.
8. ZVLÁŠTNÍ MONITOROVÁNÍ
(162)
Vzhledem k závěrům ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování uvedeným ve 100. bodě odůvodnění a vzhledem k dopadu, který by mohlo mít na budoucí obchodní toky, bude Komise monitorovat objem dovozu dotčeného výrobku. Kdyby došlo k nějaké významné změně v tomto objemu, Komise zváží, zda je třeba přijmout opatření a případně jaké.
(163)
Monitorování se omezí na dobu dvou let po vyhlášení tohoto nařízení.
9. UKONČENÍ PLATNOSTI
(164)
Vzhledem k výsledkům tohoto přezkumného šetření se považuje za vhodné zrušit vyrovnávací clo na dovoz určitých širokospektrých antibiotik pocházejících z Indie.
(165)
Zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě Komise zamýšlí zastavit šetření, a bylo jim umožněno vyjádřit své připomínky. Předložené připomínky byly projednány v příslušných oddílech výše a nebyly takové povahy, aby změnily výše uvedené závěry,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Přezkum před pozbytím platnosti vyrovnávacích opatření použitelných na dovoz určitých širokospektrých antibiotik, v současnosti kódů KN ex29411000 a ex29419000, pocházejících z Indie, který byl zahájen podle čl. 18 odst. 2 nařízení (ES) č. 597/2009, se ukončuje a platná opatření uložená na dovoz pocházející z Indie se zrušují.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 4. srpna 2011.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 803/2011
2011 m. rugpjūčio 4 d.
kuriuo panaikinamas kompensacinis muitas, nustatytas tam tikriems importuojamiems Indijos kilmės plataus spektro antibiotikams, ir pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 597/2009 18 straipsnio 2 dalį atlikus peržiūrą baigiamas su tokiu importu susijęs tyrimas
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 18 straipsnį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau - Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
1.1. Galiojančios priemonės
(1)
2005 m. gegužės mėn. atlikus bendrą priemonių galiojimo termino ir tarpinę peržiūrą (toliau - bendra peržiūra) Taryba Reglamentu (EB) Nr. 713/2005 (2) tam tikriems importuojamiems Indijos kilmės plataus spektro antibiotikams (konkrečiai, amoksicilino trihidratui, ampicilino trihidratui ir cefaleksinui, nesudozuotiems, nesuformuotiems ir nesupakuotiems į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes) (toliau - nagrinėjamasis produktas), kurių KN kodai šiuo metu yra ex29411000 ir ex29419000, nustatė galutinį kompensacinį muitą. Nustatytosios priemonės - 17,3-32 % ad valorem muitas. Pradinės priemonės nustatytos Reglamentu (EB) Nr. 2164/98 (3).
(2)
Atlikus dalinę tarpinę peržiūrą, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1176/2008 (4) iš dalies pakeitė vienam Indijos eksportuotojui taikytą kompensacinio muito normą.
1.2. Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą
(3)
Paskelbus pranešimą apie artėjantį galiojančių galutinių priemonių galiojimo terminą (5), Komisija gavo prašymą inicijuoti Tarybos reglamento (EB) Nr. 713/2005 galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalį; prašymą pateikė du Sąjungos gamintojai - DSM ir Sandoz (toliau - pareiškėjai), kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 50 %) visų tam tikrų plataus spektro antibiotikų Sąjungoje.
(4)
Prašymas grįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui subsidijavimas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei greičiausiai tęsis arba pasikartos.
(5)
Prieš inicijuodama priemonių galiojimo termino peržiūrą ir laikydamasi pagrindinio reglamento 10 straipsnio 9 dalies ir 22 straipsnio 1 dalies, Komisija Indijos Vyriausybei (toliau - IV) pranešė gavusi tinkamai dokumentais pagrįstą peržiūros prašymą. IV buvo pakviesta konsultacijoms, siekiant išsiaiškinti su prašymo turiniu susijusią padėtį ir priimti visiems priimtiną sprendimą. IV į kvietimą sureagavo labai vėlai, todėl konsultacijos neįvyko.
1.3. Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas
(6)
Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija 2010 m. gegužės 12 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (6) (toliau - pranešimas apie inicijavimą) paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį.
1.4. Tyrimas
1.4.1. Tiriamasis laikotarpis
(7)
Atliekant subsidijavimo tęsimosi arba pasikartojimo tyrimą nagrinėtas 2009 m. balandžio 1 d.-2010 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau - peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Atliekant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbių tendencijų tyrimą, nagrinėtas laikotarpis nuo 2007 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
1.4.2. Su tyrimu susijusios šalys
(8)
Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, ankstesnio gamybos etapo tiekėjams, žinomiems susijusiems naudotojams ir IV. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą pareikšti nuomonę raštu ir pateikti prašymą išklausyti.
(9)
Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(10)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį nagrinėjamąjį produktą eksportuojančių Indijos gamintojų skaičių, laikyta tikslinga, remiantis pagrindinio reglamento 27 straipsniu, nagrinėti, ar reikėtų atlikti atranką. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį minėtų šalių prašyta per 15 dienų nuo peržiūros inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją. Apie save pranešė tik trys eksportuojantys gamintojai. Todėl atrankos neprireikė.
(11)
Komisija nusiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir toms šalims, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą. Gauti trijų Sąjungos gamintojų, trijų eksportuojančių gamintojų ir IV atsakymai. Nei vienas kitas gamintojas klausimyno atsakymų ir jokios kitos informacijos nepateikė. Vykdant atranką apie save nepranešė nei vienas importuotojas, be to, atliekant tyrimą jokie kiti importuotojai nepateikė Komisijai jokios informacijos ir nepranešė apie save.
(12)
Vienas iš gamintojų teigė, kad vertinant Sąjungos pramonės padėtį taip pat reikėtų atsižvelgti į dar vieno tariamo Sąjungos gamintojo duomenis. Tačiau šis argumentas atmestas, nes nustatyta, kad ši bendrovė negamino tiriamojo produkto.
(13)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, būtina nustatant subsidijavimo ir jo daromos žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybę ir Sąjungos interesus. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų suinteresuotųjų šalių patalpose.
a)
Sąjungos gamintojai:
-
DSM Anti-Infectives B.V., Delftas (Nyderlandai), taip pat pateikusi Komisijos klausimyno atsakymus DSM Anti-Infectives Chemferm S.A., Santa Perpetua de Mogoda (Ispanija) vardu. Šios dvi bendrovės toliau kartu vadinamos „DSM“,
-
Deretil S.A. (buvusi DSM Anti-Infectives Deretil S.A.), Almerija, Ispanija (toliau - Deretil), ir
-
Sandoz GmbH, Kundl (Austrija), kuri taip pat pateikė Komisijos klausimyno atsakymus Sandoz Industrial Products S.A., Barselona (Ispanija) vardu. Abi bendrovės toliau kartu vadinamos „Sandoz“.
b)
Indijos eksportuojantys gamintojai:
-
Lupin Limited, Mumbajus,
-
M/s Surya Pharmaceuticals Ltd., Čandigaras ir Badi, ir
-
Ranbaxy Laboratories Limited, Gurgaonas.
c)
Indijos Vyriausybė (IV)
-
Prekybos ministerija, Naujasis Delis.
2. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
(14)
Atliekant šį tyrimą nagrinėjamas produktas yra tas pats, kaip nagrinėtas Tarybos reglamente (EB) Nr. 713/2005, t. y. Indijos kilmės amoksicilino trihidratas, ampicilino trihidratas ir cefaleksinas, nesudozuotas, nesuformuotas ir nesupakuotas į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes, kurio KN kodai šiuo metu yra ex29411000 ir ex29419000 (toliau - nagrinėjamasis produktas).
(15)
Atlikus tyrimą patvirtinta, kad kaip ir per ankstesnį peržiūros tyrimą nagrinėjamojo produkto, eksportuojančių gamintojų Indijos vidaus rinkoje pagamintų ir parduotų produktų ir Sąjungos gamintojų Sąjungoje pagamintų ir parduotų produktų pagrindinės fizinės ir techninės savybės bei naudojimo paskirtis yra tokios pačios, todėl šie produktai laikomi panašiu produktu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio c punkte.
3. SUBSIDIJAVIMO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
3.1. Įvadas
(16)
Kaip minėta 11 konstatuojamojoje dalyje, apie save pranešė ir klausimyno atsakymus pateikė trys eksportuojantys gamintojai. Tačiau tik du iš šių trijų eksportuojančių gamintojų pranešė per PTL vykdę nagrinėjamojo produkto pardavimą Sąjungai.
(17)
Remiantis prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija ir Komisijos klausimyno atsakymais, tirtos toliau nurodytos schemos, kurios tariamai susijusios su subsidijų skyrimu.
Nacionalinės schemos
a)
Išankstinių leidimų schema (ILS);
b)
Muito sumažinimo leidimo schema (MSLS);
c)
Gamybos priemonių eksportui skatinti schema (GPESS);
d)
Tikslinių rinkų schema (TRS);
e)
Bemuičio importo leidimas (BIL);
f)
Į eksportą orientuotų bendrovių (EOB)/Eksporto perdirbimo zonų (EPZ)/Specialiųjų ekonominių zonų (SEZ) schema;
g)
Eksporto kreditų schema (EKS); ir
h)
Atleidimo nuo pajamų mokesčio schema (APMS).
Regioninės schemos
i)
Pendžabo pramonės lengvatų schema; ir
j)
Gudžarato pramonės lengvatų schema.
(18)
a-f punktuose nurodytos schemos yra pagrįstos 1992 m. Užsienio prekybos (plėtros ir reguliavimo) įstatymu (1992 m. Nr. 22), kuris įsigaliojo 1992 m. rugpjūčio 7 d. (toliau - Užsienio prekybos įstatymas). Pagal Užsienio prekybos įstatymą IV įgaliojama skelbti su eksporto ir importo politika susijusius pranešimus. Jie apibendrinami „Užsienio prekybos politikos“ (toliau - UPP) dokumentuose, kuriuos kas penkerius metus leidžia ir reguliariai atnaujina Prekybos ministerija. Šiuo atveju du UPP dokumentai yra susiję su PTL, t. y. UPP 2004-2009 m. ir UPP 2009-2014 m. Pastarasis įsigaliojo 2009 m. rugpjūčio mėn. Be to, dokumentus UPP 2004-2009 m. ir UPP 2009-2014 m. reglamentuojančias procedūras IV nustato Procedūrų vadovo I tome (toliau - atitinkamai PV I 2004-2009 m. ir PV I 2009-2014 m.). Procedūrų vadovas taip pat reguliariai atnaujinamas.
(19)
g punkte nurodyta schema grindžiama 1949 m. Bankininkystės reguliavimo įstatymo 21 ir 35A skirsniais, pagal kuriuos Indijos rezervų bankas (toliau - IRB) vadovauja komercinių bankų veiklai eksporto kreditų srityje.
(20)
h punkte nurodyta schema grindžiama 1961 m. Pajamų mokesčio įstatymu, kuris kiekvienais metais yra iš dalies keičiamas Finansų įstatymu.
(21)
i punkte nurodytą schemą, grindžiamą Pendžabo Vyriausybės pramonės politikos ir lengvatų kodeksu, administruoja Pendžabo Vyriausybė.
(22)
j punkte nurodytą schemą, grindžiamą Gudžarato pramonės lengvatų politika, administruoja Gudžarato Vyriausybė.
3.2. Išankstinių leidimų schema (ILS)
a) Teisinis pagrindas
(23)
Išsamus schemos aprašymas pateiktas UPP 2004-2009 m. ir UPP 2009-2014 m. 4.1.1-4.1.14 dalyse ir PV I 2004-2009 m. ir PV I 2009-2014 m. 4.1-4.30A dalyse.
b) Teisė pasinaudoti lengvatomis
(24)
ILS sudaro šešios poschemės, kurios išsamiau aprašytos 25 konstatuojamojoje dalyje. Šios poschemės, inter alia, skiriasi teisės pasinaudoti lengvatomis taikymo sritimi. Teisę naudotis ILS fiziniam eksportui ir ILS metiniam poreikiui turi su finansuojančiais gamintojais susieti gamintojai eksportuotojai ir prekybininkai eksportuotojai. Galutiniam eksportuotojui produktus tiekiantys gamintojai eksportuotojai turi teisę naudotis ILS tarpiniam tiekimui. ILS tariamam eksportui teisę naudotis turi pagrindiniai rangovai, tiekiantys produktus UPP 2004-2009 m. ir UPP 2009-2014 m. 8.2 dalyje nurodytoms „tariamo eksporto“ kategorijoms, pvz., į eksportą orientuotoms įmonėms (toliau - EOĮ). Galiausiai, teisę naudotis „tariamo eksporto“ lengvatomis pagal Išankstinio išleidimo įsakymo (IIĮ) ir Kompensacinio vidaus akredityvo poschemes turi tarpiniai gamintojų eksportuotojų tiekėjai.
c) Praktinis įgyvendinimas
(25)
Išankstiniai leidimai gali būti išduodami:
i)
fiziniam eksportui: tai pagrindinė poschemė. Pagal ją leidžiama be muito importuoti žaliavas, naudojamas gaminant galutinį eksportuojamą produktą. Šiuo atveju „fizinis“ reiškia, kad eksportuojamas produktas turi būti išvežtas iš Indijos teritorijos. Išankstiniame leidime nurodoma leistina importo apimtis ir eksporto įsipareigojimas, įskaitant eksportuojamo produkto rūšį;
ii)
metiniams poreikiams: toks išankstinis leidimas susijęs su platesne produktų grupe (pvz., cheminiai ir susiję produktai), o ne konkrečiu eksportuojamu produktu. Išankstinio leidimo turėtojas, neviršydamas tam tikros ribinės vertės, nustatytos atsižvelgiant į jo ankstesnės eksporto veiklos rezultatus, gali be muito importuoti visas žaliavas, kurios turi būti naudojamos bet kuriems tokiai grupei priklausantiems produktams gaminti. Jis gali pasirinkti eksportuoti bet kurį tai produktų grupei priskiriamą produktą, pagamintą naudojant tokią muitu neapmokestinamą medžiagą;
iii)
tarpiniam tiekimui: ši poschemė apima tuos atvejus, kai du gamintojai ketina gaminti vieną eksportuojamą prekę ir pasiskirstyti gamybos procesą. Tarpinį produktą gaminantis gamintojas eksportuotojas gali be muito importuoti žaliavas ir tam gali pasinaudoti ILS tarpiniam tiekimui. Galutinis eksportuotojas baigia gamybos procesą ir privalo eksportuoti galutinį produktą;
iv)
tariamam eksportui: pagal šią poschemę pagrindinis rangovas gali be muito importuoti žaliavas, reikalingas gaminti produktus, kuriuos ketinama parduoti kaip „tariamai eksportuojamus“ UPP 2004-2009 m. ir UPP 2009-2014 m. 8.2 dalies b-f, g, i ir j punktuose nurodytų kategorijų pirkėjams. IV nuomone, tariamas eksportas reiškia tuos sandorius, pagal kuriuos tiekiamos prekės yra neišgabenamos iš šalies. Tam tikros tiekimo kategorijos laikomos tariamu eksportu, jei prekės pagamintos Indijoje, pvz., prekių tiekimas EOĮ arba SEZ esančiai bendrovei;
v)
IIĮ: išankstinio leidimo turėtojas, ketinantis įsigyti žaliavų iš vietos šaltinių ir nesinaudoti tiesioginiu importu, turi galimybę jų įsigyti pateikdamas IIĮ. Tokiais atvejais išankstiniai leidimai pripažįstami kaip IIĮ ir patvirtinami vietos tiekėjui pristačius jame nurodytus produktus. Patvirtinus IIĮ vietos tiekėjui suteikiama teisė naudotis tariamo eksporto lengvatomis, kaip nurodyta UPP 2004-2009 m. ir UPP 2009-2014 m. 8.3 dalyje (t. y. ILS tarpiniam tiekimui ir (arba) tariamam eksportui, tariamo eksporto atleidimui nuo muitų ir galutinio akcizo grąžinimui). Pagal IIĮ mechanizmą mokesčiai ir muitai grąžinami tiekėjui, o ne galutiniam eksportuotojui sąlyginio apmokestinimo muitais ir (arba) muitų grąžinimo forma. Mokesčiai ir (arba) muitai gali būti grąžinami už vietos ir importuotas žaliavas;
vi)
kompensaciniam vidaus akredityvui: ši poschemė taip pat taikoma išankstinio leidimo turėtojui taikomam vietos tiekimui. Išankstinio leidimo turėtojas gali kreiptis į banką dėl vidaus akredityvo atidarymo vietos tiekėjui. Bankas panaikina tiesioginio importo išankstinį leidimą tik produktų, kurie ne importuojami, o įsigyjami iš vietos šaltinių, vertei ir kiekiui. Vietos tiekėjas turi teisę naudotis numatomo eksporto lengvatomis, nurodytomis UPP 2004-2009 m. ir UPP 2009-2014 m. 8.3 dalyje (t. y. ILS tarpiniam tiekimui ir (arba) tariamam eksportui, tariamo eksporto sąlyginiam apmokestinimui muitais ir galutinio akcizo grąžinimui).
(26)
Per PTL vienam iš dviejų bendradarbiaujančių eksportuotojų pagal ILS taikytos nuolaidos. Ši bendrovė pasinaudojo i punkte nurodyta fizinio eksporto poscheme. Todėl kompensavimo pagal kitas nepanaudotas poschemes nustatyti nereikia.
(27)
Importuotos žaliavos neperduodamos, jos turi būti naudojamos galutiniam eksportuojamam produktui gaminti. Eksporto įsipareigojimą reikia įvykdyti per nustatytą laikotarpį nuo išankstinio leidimo išdavimo. Po to, kai buvo atlikta bendra peržiūra, minėtas laikotarpis pratęstas iki 36 mėnesių (24 mėnesiai su laikotarpio pratęsimu du kartus po 6 mėnesius).
(28)
Indijos valdžios institucijų atliekamo tikrinimo tikslais išankstinio leidimo turėtojas teisiškai privalo pildyti faktinį pagal kiekvieną išankstinį leidimą importuotų ir (arba) šalies viduje be muitų įsigytų produktų suvartojamo ir naudojamo kiekio registrą („teisingai ir tinkamai tvarkyti apskaitą“) ir naudoti specialią formą (PV I 2004-2009 m. ir PV I 2009-2014 m. 4.26 ir 4.30 dalys bei 23 priedėlis). Registrą turi tikrinti nepriklausomas atestuotas apskaitininkas ir (arba) darbo ir sąnaudų apskaitininkas, išduodantis sertifikatą, kuriame patvirtinama, kad nurodyti registrai ir susiję įrašai patikrinti, o pagal 23 priedėlį pateikta informacija visais atžvilgiais teisinga ir tiksli.
(29)
Dėl naudojimosi ILS fiziniam eksportui per PTL: IV nustato leistinos importo apimties ir įsipareigojimo eksportuoti kiekį ir vertę bei įrašo ją išankstiniame leidime. Be to, importuojant ir eksportuojant Vyriausybės pareigūnai atitinkamus sandorius turi įrašyti išankstiniame leidime. Pagal šią schemą leistiną importo apimtį nustato IV, remdamasi standartinėmis išeigos normomis (toliau - SIN). SIN yra nustatytos daugumai produktų, įskaitant nagrinėjamąjį produktą, ir skelbiamos IV. Po bendros peržiūros SIN buvo patikslintos jas sumažinant ir per PTL pagrindinių žaliavų SIN, nelygu produktas ir maršrutas, buvo 2,3-16,1 % mažesnės nei per bendrą peržiūrą.
(30)
Nepaisant tokio SIN sumažinimo, nustatyta, kad vienos iš nagrinėjamųjų rūšių produkto faktinis suvartojimas vis dar buvo mažesnis nei SIN. Be to, nustatyta, kad bendrovė neturėjo 28 konstatuojamojoje dalyje nurodyto privalomo pildyti suvartojimo registro (23 priedėlis), tikrinamo išorės apskaitininko. Nepaisant to, kad bendrovė pažeidė šį reikalavimą, ji naudojosi ILS lengvatomis, kurios, be to, atsižvelgiant į nustatytas per dideles SIN, buvo didesnės nei numatyta pagal jas reglamentuojančias teisines nuostatas.
d) Pastabos po informacijos atskleidimo
(31)
IV ir vienas eksportuojantis gamintojas pateikė pastabas dėl ILS.
(32)
IV tvirtino, kad ILS veikia kaip leistina arba pakaitinė sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, o tikrinimo sistema, taikoma reikiamam santykiui tarp be muitų importuojamų žaliavų ir galutinio eksportuojamo produkto užtikrinti, atitinka pagrindinio reglamento I, II ir III priedų nuostatas. IV taip pat teigė, kad pagal pagrindinį reglamentą kompensuojama gali būti tik ta atsisakytų išieškoti ar sąlyginai nustatytų importo mokesčių dalis, kuri viršija už importuotas žaliavas, panaudotas eksportuojamiems produktams gaminti, sumokėtus importo mokesčius. Tvirtinta, kad taikyta tinkama tikrinimo sistema. IV nurodė eilę tikrinimo elementų, kuriuos ji galėjo naudoti atlikdama tokį tikrinimą, įskaitant SIN, informaciją apie kiekį importo ir eksporto dokumentuose ir grąžinimo patikrinimą po importo ir eksporto. IV taip pat priminė, kad jeigu esama kokios nors nesunaudotos medžiagos pagal schemą turi būti sumokėtas visas muitas kartu su palūkanomis.
(33)
Eksportuojantis gamintojas, kuris, parduodamas produkciją Sąjungai, naudojosi ILS, nepateikė pastabų dėl išvadų, susijusių su aprašymu ir praktiniu įgyvendinimu, kaip apibendrinta a-c punktuose, tačiau nesutiko su keliais subsidijos sumai apskaičiuoti naudotais skaičiais. Šiai bendrovei buvo paaiškinta, kad patikrinus skaičiavimą jokių pataisymų atlikti nereikėjo.
e) Išvada
(34)
Atleidimas nuo importo muitų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, yra subsidija, t. y. IV finansinė parama, kuria nagrinėjamajam eksportuotojui suteikta lengvata.
(35)
Be to, pagal teisės aktus aiškiai nustatyta, kad ILS fiziniam eksportui priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, todėl ILS laikoma individualia ir kompensuotina schema pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą. Neprisiimdama eksporto įsipareigojimo bendrovė negali naudotis pagal šią schemą teikiamomis lengvatomis.
(36)
Todėl šia priemonių galiojimo termino peržiūra patvirtinta, kad pagrindinės šiuo atveju naudojamos poschemės negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Nors tikrinimo sistema arba tvarka, skirta nustatyti, ar žaliavos buvo sunaudotos eksportuojamam produktui gaminti ir kokiais kiekiais (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 punktas, o pakaitinių sąlyginio apmokestinimo sistemų atveju - pagrindinio reglamento III priedo II dalies 2 punktas), yra, IV faktiškai jos netaikė. Pačios SIN negali būti laikomos faktinio suvartojimo tikrinimo sistema, nes, kaip nustatyta, jos yra pernelyg didelės, be to, nustatyta, kad perviršinių lengvatų IV nesusigrąžina. Iš tiesų, IV nevykdė faktinės kontrolės remiantis teisingai tvarkomu faktinio suvartojimo registru. Be to, IV neatliko papildomo patikrinimo atsižvelgdama į panaudotas faktines žaliavas, nors paprastai tokį patikrinimą reikia atlikti, kai faktiškai netaikoma tikrinimo sistema (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 5 punktas ir III priedo II dalies 3 punktas). Galiausiai patvirtinta, kad praktiškai neužtikrinamas pagal įstatymus privalomas atestuotų apskaitininkų dalyvavimas tikrinimo procese.
(37)
Todėl naudojimasis ILS fiziniam eksportui yra kompensuotinas.
f) Subsidijos sumos apskaičiavimas
(38)
Jeigu netaikoma leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitinė sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kompensuotina lengvata - tai atsisakymas išieškoti visus importo muitus, paprastai mokėtinus už importuojamas žaliavas. Šiuo atžvilgiu ir atsakant į 32 konstatuojamojoje dalyje minėtą IV argumentą pažymima, kad pagrindiniame reglamente numatytas ne tik perviršinės atsisakytų išieškoti muitų sumos kompensavimas. Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir I priedo i punkte nustatyta, kad gali būti kompensuojama tik per didelė atsisakytų išieškoti muitų suma, jeigu įvykdomos pagrindinio reglamento II ir III priedų sąlygos. Tačiau šiuo atveju šios sąlygos nebuvo įvykdytos. Tai reiškia, kad nustačius, jog stebėsena nepakankama, pirmiau nurodyta išimtis sąlyginio apmokestinimo schemoms netaikoma. Tokiu atveju taikoma įprastinė taisyklė dėl nesumokėtų muitų (negautų pajamų) sumos kompensavimo, o ne dėl tariamai perviršinės atsisakytų išieškoti muitų sumos. Kaip nurodyta pagrindinio reglamento II priedo II dalyje ir III priedo II dalyje, tokią perviršinę atsisakytų išieškoti muitų sumą apskaičiuoja ne tyrimą atliekanti institucija. Priešingai, pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktį minėtos institucijos užduotis - tik surinkti pakankamai įrodymų, patvirtinančių, kad tariama tikrinimo sistema yra netinkama.
(39)
Subsidijos suma eksportuotojui, kuris naudojosi ILS, apskaičiuota remiantis nesurinktais importo muitais (pagrindiniu muitu ir specialiu papildomu muitu) už nagrinėjamojo produkto medžiagas, importuotas pagal poschemę per PTL (skaitiklis). Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktu, iš subsidijos sumos išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos reikėjo būtinai sumokėti, norint gauti subsidiją, jeigu tokie prašymai buvo pagrįsti. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma buvo paskirstyta nagrinėjamojo produkto eksporto apyvartai per PTL, kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.
(40)
Vieninteliam bendradarbiaujančiam gamintojui, kuris naudojosi šia schema, pagal ją per PTL nustatyta 12,3 % subsidijų norma.
3.3. Muito sumažinimo leidimo schema (MSLS)
a) Teisinis pagrindas
(41)
Išsamus MSLS aprašymas pateiktas UPP 2004-2009 m. ir UPP 2009-2014 m. 4.3 dalyje ir PV I 2004-2009 m. ir PV I 2009-2014 m. 4 skyriuje.
b) Teisė pasinaudoti lengvatomis
(42)
Teisę naudotis šia schema turi visi eksportuojantys gamintojai arba eksportuojantys prekiautojai.
c) Praktinis įgyvendinimas
(43)
Šia schema teisę pasinaudoti turintis eksportuotojas gali kreiptis dėl MSLS kreditų, kurie skaičiuojami procentais nuo produktų, eksportuojamų pagal šią schemą, vertės. Tokias MSLS normas Indijos valdžios institucijos nustatė beveik visiems produktams, įskaitant nagrinėjamąjį produktą. Jos nustatomos pagal SIN (žr. 29 konstatuojamąją dalį) ir muitą, taikomą tokiam galimam importui, neatsižvelgiant į faktinį importo muitų sumokėjimą. Nagrinėjamojo produkto MSLS normos per dabartinio tyrimo PTL buvo 8 % amoksicilino trihidrato atveju ir 7 % ampicilino trihidrato ir cefaleksino atveju, taigi bet kuriuo atveju didesnės nei per bendrą peržiūrą.
(44)
Norėdama pasinaudoti šia schema, bendrovė turi eksportuoti. Eksportuotojas, vykdydamas eksporto operaciją, privalo Indijos valdžios institucijoms pateikti deklaraciją, kurioje turi būti nurodyta, kad eksportuojama pagal MSLS. Tam, kad prekes būtų galima eksportuoti, Indijos muitinė per prekių išsiuntimo procedūrą išduoda eksporto važtaraštį. Šiame dokumente, inter alia, nurodoma MSLS kredito suma, kurią ketinama skirti tam eksporto sandoriui. Tada eksportuotojas sužino, kokio dydžio lengvata jam bus suteikta. Muitinės įstaigoms išdavus eksporto važtaraštį, IV nebegali keisti savo sprendimo dėl MSLS kredito. Lengvatos dydis apskaičiuojamas pagal atitinkamą MSLS normą, kuri taikoma eksporto deklaracijos sudarymo metu. Dėl to minėtos lengvatos dydžio atgaline data keisti negalima.
(45)
Nustatyta, kad pagal Indijos apskaitos standartus MSLS kreditai komercinėse sąskaitose gali būti kaupiamuoju principu traukiami į apskaitą kaip pajamos, kai įvykdomas eksporto įsipareigojimas. Tokie kreditai gali būti naudojami muitams už vėliau neribotai importuojamas prekes, išskyrus gamybos priemones, mokėti. Produktus, importuotus naudojant tokius kreditus, galima parduoti vidaus rinkoje (sumokėjus pardavimo mokestį) arba naudoti kitais tikslais. MSLS kreditai gali būti laisvai perleidžiami ir galioja 24 mėnesius nuo išdavimo.
(46)
Paraiškos dėl MSLS kreditų yra pildomos elektroniniu būdu ir gali būti pateiktos dėl neriboto eksporto sandorių skaičiaus. Paraiškoms dėl MSLS kreditų pateikti de facto nėra griežtų terminų. MSLS tvarkyti naudojama elektroninė sistema automatiškai neatmeta eksporto sandorių, pateiktų po PV I 2004-2009 m. ir PV I 2009-2014 m. 4.47 dalyje nurodyto pateikimo termino. Be to, kaip aiškiai numatyta PV I 2004-2009 m. ir PV I 2009-2014 m. 9.3 dalyje, paraiškos, gautos pasibaigus paraiškų teikimo terminui, gali būti visada priimamos sumokėjus nedidelį baudos mokestį (t. y. 10 % lengvatos sumos).
(47)
Nustatyta, kad vienas bendradarbiaujantis eksportuojantis Indijos gamintojas per PTL šia schema naudojosi.
d) Pastabos po informacijos atskleidimo
(48)
IV teigė, kad „gavėjui tenkanti nauda“ gali būti įvertinta ir subsidijos kompensuotinumas nustatytas tik tada, kai MSLS licencijos parduodamos rinkoje, nes nauda jomis suteikiama tik tada, kai jos parduodamos rinkoje. Kitaip tariant, MSLS kreditai nėra kompensuotini, kai jie naudojami muitams už importuojamas prekes, kurios naudojamos kaip žaliavos eksportuojamoms prekėms gaminti, sumokėti.
e) Išvada dėl MSLS
(49)
MSLS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. MSLS kreditas yra IV finansinė parama, nes jis galiausiai naudojamas importo muitams kompensuoti, taip sumažinant IV muitų pajamas, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, MSLS kreditu eksportuotojui suteikiama nauda, nes juo pagerinamas eksportuotojo likvidumas ne tik tuo atveju, jeigu licencija parduodama rinkoje, kaip teigė IV, bet ir tada, kai jis naudojamas prekių importo muitams sumokėti.
(50)
Be to, pagal teisės aktus MSLS priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina.
(51)
Šios schemos negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Eksportuotojas gamybos proceso metu neprivalo faktiškai sunaudoti be muito importuotų produktų, o kredito suma skaičiuojama neatsižvelgiant į faktines panaudotas žaliavas. Be to, netaikoma jokia sistema arba tvarka, siekiant patvirtinti, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba įsitikinti, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Galiausiai eksportuotojas turi teisę naudotis MSLS lengvatomis ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietoje ir neimportuoja jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis MSLS.
f) Subsidijos sumos apskaičiavimas
(52)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalimi ir 5 straipsniu, kompensuotinų subsidijų suma buvo skaičiuojama atsižvelgiant į gavėjui suteiktą lengvatą, nustatytą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Atsižvelgiant į tai, buvo manoma, kad lengvata gavėjui yra suteikiama tada, kai atliekama eksporto operacija pagal šią schemą. Šiuo momentu IV privalo atsisakyti muitų, o tai yra finansinė parama, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje.
(53)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikoma, kad pagal MSLS gauta subsidija yra lygi kreditų, gautų už visus eksporto sandorius, atliktus pagal šią schemą per PTL, sumai.
(54)
Pateikus pagrįstus prašymus, siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą, kaip skaitiklį, iš tokiu būdu nustatytų kreditų pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą buvo išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją.
(55)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, šios subsidijų sumos buvo paskirstytos visai eksporto apyvartai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, ir ją suteikiant nebuvo atsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.
(56)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, šia schema besinaudojančiam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui pagal ją per PTL nustatyta 6,9 % subsidijų norma.
3.4. Gamybos priemonių eksportui skatinti schema (GPESS)
a) Teisinis pagrindas
(57)
Išsamus GPESS aprašymas pateiktas UPP 2004-2009 m. ir UPP 2009-2014 m. 5 skyriuje ir PV I 2004-2009 m. ir PV I 2009-2014 m. 5 skyriuje.
b) Teisė pasinaudoti lengvatomis
(58)
Teisę naudotis šia schema turi eksportuojantys gamintojai, taip pat su gamintojais susiję eksportuojantys prekiautojai ir paslaugų teikėjai.
c) Praktinis įgyvendinimas
(59)
Laikydamasi įsipareigojimo eksportuoti sąlygos, bendrovė gali importuoti gamybos priemones (naujas gamybos priemones ir naudotas iki 10 metų senumo gamybos priemones), mokėdama už jas sumažintą muitą. Todėl pateikus prašymą ir sumokėjus mokestį IV išduoda GPESS licenciją. Pagal šią schemą numatyta taikyti sumažintą 5 % importo muito normą visoms pagal šią schemą importuojamoms gamybos priemonėms. Vykdant eksporto įsipareigojimą importuotos gamybos priemonės turi būti panaudotos tam tikram eksportuojamų produktų kiekiui pagaminti per tam tikrą laikotarpį. Pagal UPP 2009-2014 m. gamybos priemones pagal GPESS galima importuoti mokant 0 % normos muitą, tačiau tokiu atveju eksporto įsipareigojimui įvykdyti skiriamas trumpesnis laikotarpis.
(60)
GPESS licencijos turėtojas gamybos priemones gali įsigyti ir iš vietos šaltinių. Tokiu atveju vietos gamybos priemonių gamintojas gali pasinaudoti be muito importuojamų komponentų, reikalingų tokioms gamybos priemonėms pagaminti, importo lengvatomis. Arba toks vietos gamintojas gali prašyti, kad už gamybos priemonių tiekimą GPESS licencijos turėtojui jam būtų taikomos tariamo eksporto lengvatos.
(61)
Nustatyta, kad abu bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai per PTL šia schema naudojosi.
d) Pastabos po informacijos atskleidimo
(62)
Atskleidus nustatytuosius faktus, IV pareiškė nepritarianti tam, kad pagal GPESS taikomos lengvatos būtų laikomos kompensuotinomis. Konkrečiai, IV teigė, kad nebereikėtų laikyti, kad GPESS subsidijos, skirtos gamybos priemonėms įsigyti, kai eksporto įsipareigojimas jau buvo įvykdytas prieš PTL, priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas. Vienas eksportuojantis gamintojas, kuris, kaip nustatyta, naudojosi GPESS lengvatomis, teigė, kad į šias subsidijas neturėjo būti atsižvelgta, nes jomis nesinaudota įsigyjant nagrinėjamajam produktui gaminti skirtas gamybos priemones.
e) Išvados dėl GPESS
(63)
GPESS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Muito sumažinimas laikomas IV finansine parama, nes taikant šią nuolaidą sumažinamos IV muitų pajamos, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, muito sumažinimas naudingas eksportuotojui, nes importuojant sutaupyti muitai padidina bendrovės likvidumą.
(64)
Tvirtinimas, kad GPESS subsidijos gamybos priemonėms įsigyti, kai eksporto įsipareigojimas jau buvo įvykdytas prieš PTL, nebeturėtų būti siejamos su eksporto įsipareigojimo įvykdymu, turi būti atmestas. Iš tiesų tai, kad GPESS pagal teisės aktus priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, nekvestionuojama, nes neįsipareigojus eksportuoti negalima gauti šių GPESS licencijų. Todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina. Šiuo požiūriu nesvarbu, kada tiksliai bus faktiškai įvykdytas įsipareigojimas eksportuoti. Dėl to, ar gamybos priemonės yra naudojamos nagrinėjamajam produktui gaminti, ar ne, pagal UPP 2009-2014 m. 5.2 skyrių pagal GPESS gamybos priemones galima importuoti etapui prieš gamybą, gamybai ir etapui po gamybos (įskaitant CKD (angl. complete knock-down)/SKD (angl. semi knock-down) ir kompiuterių programinės įrangos sistemas). Taigi aišku, kad GPESS lengvatomis galima pasinaudoti ir importuojant tas prekes, kurios nenaudojamos nagrinėjamajam produktui gaminti. Be to, nustatyta, kad įsipareigojimas eksportuoti pagal GPESS buvo įvykdytas eksportuojant nagrinėjamąjį produktą. Todėl tvirtinimas atmetamas.
(65)
GPESS negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Tokios leistinos sistemos, kaip nurodyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, neapima gamybos priemonių, nes šios nėra sunaudojamos gaminant eksportuojamus produktus.
f) Subsidijos sumos apskaičiavimas
(66)
Subsidijos suma apskaičiuota pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka remiantis muitu, nesumokėtu už importuotas gamybos priemones, paskirstytu per laikotarpį, kuris atitinka tokių gamybos priemonių įprastinį nusidėvėjimo laikotarpį susijusiame pramonės sektoriuje. Siekiant parodyti visą ilgainiui suteiktos lengvatos vertę, prie šios sumos buvo pridėtos palūkanos. Buvo nustatyta, kad šiam tikslui tinka peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Indijoje galiojusi komercinių palūkanų norma už paskolas vietos valiuta.
(67)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, subsidijos suma buvo paskirstyta eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas.
(68)
Bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams pagal šią schemą per PTL nustatyta 0,1-0,5 % subsidijų norma.
3.5. Tikslinių rinkų schema (TRS)
a) Teisinis pagrindas
(69)
Išsamus TRS aprašymas pateiktas UPP 2004-2009 m. 3.9.1-3.9.2.2 dalyse ir UPP 2009-2014 m. 3.14.1-3.14.3 dalyse ir PV I 2004-2009 m. 3.20-3.20.3 dalyse ir PV I 2009-2014 m. 3.8-3.8.2 dalyse.
b) Teisė pasinaudoti lengvatomis
(70)
Teisę naudotis šia schema turi visi eksportuojantys gamintojai arba eksportuojantys prekiautojai.
c) Praktinis įgyvendinimas
(71)
Pagal šią schemą visiems produktams, eksportuojamiems į PV I 2004-2009 m. ir PV I 2009-2014 m. 37(C) priedėlyje nurodytas šalis, suteikiamas 2,5 % FOB produktų eksporto pagal šią schemą vertės muito kreditas. Ši schema netaikoma tam tikros rūšies eksporto veiklai, pvz., importuotų ar persiunčiamų produktų eksportui, tariamam eksportui, paslaugų eksportui ir bendrovių, veikiančių specialiosiose ekonominėse zonose, arba eksportuojančių bendrovių eksporto apyvartai. Ši schema taip pat netaikoma tam tikrų rūšių produktams, pvz., deimantams, tauriesiems metalams, rūdoms, grūdams, cukrui ir naftos produktams.
(72)
TRS kreditai gali būti laisvai perleidžiami ir galioja 24 mėnesius nuo atitinkamo sertifikato, kuriuo suteikiama teisė naudotis kreditu, išdavimo. Jie gali būti naudojami muitams mokėti už vėliau importuojamas bet kokias žaliavas ar produktus, įskaitant gamybos priemones.
(73)
Sertifikatas, kuriuo suteikiama teisė naudotis kreditu, išduodamas eksportavus arba išsiuntus produktus uoste, iš kurio buvo eksportuota. Tol, kol pareiškėjas teikia valdžios institucijoms visų atitinkamų eksporto dokumentų (pvz., eksporto užsakymo, sąskaitų, važtaraščių, bankų pažymų apie įvykdytą eksportą) kopijas, IV neturi teisės priimti sprendimą suteikti muito kreditus.
d) Pastabos po informacijos atskleidimo
(74)
Atskleidus nustatytuosius faktus IV teigė, kad tol, kol sertifikatas, kuriuo suteikiama teisė naudotis kreditu, neparduodamas rinkoje, juo gavėjui nesuteikiama jokia lengvata, todėl jis nėra kompensuotinas. Buvo teigiama, kad TRS muito kreditai nėra kompensuotini, kai jie naudojami muitams už importuojamas prekes, kurios naudojamos kaip žaliavos eksportuojamoms prekėms gaminti, sumokėti. Lengvatomis pagal TRS naudojęsis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas teigė, kad schema yra geografiškai susieta su kitomis šalimis, todėl negali būti kompensuojama ES.
e) Išvada dėl TRS
(75)
TRS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. TRS muito kreditas yra IV finansinė parama, nes jis galiausiai naudojamas kompensuoti importo muitus, taip sumažinant IV pajamas iš muitų, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, neatsižvelgiant į tai, ar sertifikatas, kuriuo suteikiama teisė naudotis kreditu, yra panaudojamas importo muitams kompensuoti, ar parduodamas rinkoje, TRS muito kreditas yra naudingas eksportuotojui, nes padidina jo likvidumą.
(76)
Be to, pagal teisės aktus TRS priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina. Tai, kad Sąjungos šalys nepatenka į TRS taikymo sritį, neprieštarauja nei praktiniam schemos įgyvendinimui, nei TRS lengvatų naudojimui, kaip nurodyta 72-74 konstatuojamosiose dalyse. Todėl šis teiginys turėjo būti atmestas.
(77)
Šios schemos negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Eksportuotojas gamybos proceso metu neprivalo faktiškai sunaudoti be muito importuotų produktų, o kredito suma skaičiuojama neatsižvelgiant į faktines panaudotas žaliavas. Nėra jokios sistemos arba tvarkos, kurias taikant būtų patvirtinta, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba nustatyta, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Eksportuotojas turi teisę naudotis TRS net ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietoje ir neimportuoja jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis TRS. Be to, eksportuotojas gali naudoti TRS muito kreditus gamybos priemonėms importuoti, nors gamybos priemonėms netaikomos leistinos sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos, kaip nustatyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, nes šios nėra sunaudojamos gaminant eksportuojamus produktus.
f) Subsidijos sumos apskaičiavimas
(78)
Kompensuotinų subsidijų suma apskaičiuota atsižvelgiant į gavėjui suteiktą lengvatą, kuri, kaip nustatyta, buvo teikta per PTL ir schema besinaudojančio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo eksporto sandorio metu kaupiamuoju pagrindu įtraukta kaip pajamos. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją suteikiant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.
(79)
Šia schema besinaudojančiam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per PTL nustatyta 0,1 % subsidijų norma.
3.6. Bemuičio importo leidimas (BIL)
(80)
Atliekant tyrimą nustatyta, kad bendradarbiaujantys Indijos gamintojai per PTL nesinaudojo BIL schema. Todėl šios schemos nereikėjo toliau analizuoti šiame tyrime.
3.7. Į eksportą orientuotų bendrovių (EOB)/Eksporto perdirbimo zonų (EPZ)/Specialiųjų ekonominių zonų (SEZ) schema
(81)
Atliekant tyrimą nustatyta, kad bendradarbiaujantys Indijos gamintojai per PTL nesinaudojo EOB/EPZ/SEZ schema. Todėl šių schemų nereikėjo toliau analizuoti šiame tyrime.
3.8. Eksporto kreditų schema (EKS)
a) Teisinis pagrindas
(82)
Išsamus šios schemos aprašymas pateiktas IRB Pagrindiniame aplinkraštyje DBOD Nr. DIR.(Exp).BC 07/04.02.02/2009-10 (Eksporto kreditai rupijomis ir (arba) užsienio valiuta ir paslaugos eksportuotojams), kuris skirtas visiems komerciniams Indijos bankams.
b) Teisė pasinaudoti lengvatomis
(83)
Teisę naudotis šia schema turi gamintojai eksportuotojai ir prekiautojai eksportuotojai.
c) Praktinis įgyvendinimas
(84)
Pagal šią schemą IRB privaloma tvarka nustato didžiausią palūkanų normą, taikomą eksporto kreditams Indijos rupijomis arba užsienio valiuta, kurią komerciniai bankai gali taikyti eksportuotojui. EKS sudaro dvi poschemės, t. y. eksporto kreditų schema, taikoma produktams prieš išsiuntimą („pakavimo kreditai“), kuri apima kreditus, teikiamus eksportuotojui produktų pirkimo, perdirbimo, gamybos, pakavimo ir (arba) siuntimo išlaidoms finansuoti prieš eksportuojant produktus, ir eksporto kreditų schema, taikoma produktams po išsiuntimo, pagal kurią teikiamos apyvartinių lėšų paskolos iš eksporto gautinoms sumoms finansuoti. Be to, IRB nurodo bankams tam tikrą dalį savo grynojo banko kredito skirti eksportui finansuoti.
(85)
Pagal IRB Pagrindinį aplinkraštį eksportuotojai gali gauti eksporto kreditus, kuriems taikomos lengvatinės palūkanų normos, palyginti su įprastinių komercinių kreditų („kreditų grynaisiais“) palūkanų normomis, kurios nustatomos tik pagal rinkos sąlygas. Bendrovėms, kurių kredito reitingai geri, palūkanų normų skirtumas gali būti sumažintas. Iš tikrųjų bendrovės, kurių reitingai aukšti, gali gauti eksporto kreditus ir kreditus grynaisiais vienodomis sąlygomis.
d) Išvados dėl EKS
(86)
EKS kredito lengvatinės palūkanų normos, nustatytos 85 konstatuojamojoje dalyje minėtu IRB Pagrindiniu aplinkraščiu, gali sumažinti eksportuotojo palūkanų išlaidas skirtingai nuo išlaidų kreditams, kurios nustatomos tik pagal rinkos sąlygas, ir šiuo atveju yra lengvata, kuria naudojosi toks eksportuotojas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalyje. Eksporto finansavimas nėra per se saugesnis už vidaus finansavimą. Iš tikrųjų jis paprastai laikomas rizikingesniu, o tam tikram kreditui reikalingo užstato dydis, kad ir koks būtų finansavimo objektas, tėra paprasčiausias komercinis sprendimas, kurį priima tam tikras komercinis bankas. Įvairių bankų taikomų palūkanų normų skirtumai yra IRB metodų, pagal kuriuos reikalaujama nustatyti individualias didžiausias skolinimo palūkanų normas kiekvienam komerciniam bankui, taikymo rezultatas. Be to, komerciniai bankai nebūtų įpareigoti savo klientams perleisti palankesnių palūkanų normų už eksporto kreditus užsienio valiuta.
(87)
Neatsižvelgiant į tai, kad lengvatinius kreditus pagal EKS teikia komerciniai bankai, ši lengvata yra Vyriausybės finansinė parama, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje. Šiuo atveju reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad nei pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje, nei PPO susitarime dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių nenustatyta, kad, skiriant subsidiją, būtų reikalaujama mokesčio už valstybines sąskaitas, pvz., IV kompensacijų komerciniams bankams, tokiu atveju pakanka tik Vyriausybės nurodymo atlikti funkcijas, išvardytas pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i, ii arba iii papunkčiuose. IRB yra valstybės įstaiga, todėl jai taikoma Vyriausybės apibrėžtis, nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio b punkte. IRB 100 % priklauso Vyriausybei, siekia valstybinės politikos, pvz., pinigų politikos, tikslų, o jo vadovybę skiria IV. IRB vadovauja privačioms įstaigoms, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunkčio antroje įtraukoje, nes komerciniai bankai privalo laikytis jo sąlygų, inter alia, nustatytų IRB Pagrindiniame aplinkraštyje dėl eksporto kreditų didžiausių palūkanų normų, ir IRB nuostatų, reikalaujančių, kad komerciniai bankai dalį savo grynųjų bankinių kreditų skirtų eksportui finansuoti. Šis reikalavimas įpareigoja komercinius bankus atlikti funkcijas, nurodytas pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje, šiuo atveju - susijusias su paskolomis lengvatinio eksporto finansavimo forma. Toks tiesioginis lėšų perleidimas paskolų forma pagal tam tikras sąlygas paprastai būtų atliekamas Vyriausybės, o šiuo atveju taikoma praktika realiai nesiskiria nuo kitų šalių Vyriausybių atliekamų funkcijų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies a punktu, ši subsidija laikoma individualia ir kompensuotina, nes lengvatinės palūkanų normos gali būti taikomos tik eksporto sandoriams finansuoti, ir dėl to priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(88)
Subsidijos suma apskaičiuota atsižvelgiant į skirtumą tarp palūkanų, sumokėtų už eksporto kreditus, kurios buvo taikomos per PTL, ir palūkanų, kurias būtų reikėję mokėti už vienintelio schema besinaudojančio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo naudojamus įprastinius komercinius kreditus. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta bendrai eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.
(89)
Bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per PTL nustatyta subsidijų norma buvo nereikšminga.
3.9. Atleidimo nuo pajamų mokesčio schema (APMS)
(90)
Atliekant tyrimą nustatyta, kad bendradarbiaujantys Indijos gamintojai per PTL nesinaudojo APMS. Todėl šios schemos nereikėjo toliau analizuoti šiame tyrime.
3.10. Pendžabo pramonės lengvatų schema
(91)
Atliekant tyrimą nustatyta, kad bendradarbiaujantys Indijos gamintojai per PTL nesinaudojo Pendžabo pramonės lengvatų schema. Todėl šios schemos nereikėjo toliau analizuoti šiame tyrime.
3.11. Gudžarato pramonės lengvatų schema
(92)
Atliekant tyrimą nustatyta, kad bendradarbiaujantys Indijos gamintojai per PTL nesinaudojo Gudžarato pramonės lengvatų schema. Todėl šios schemos nereikėjo toliau analizuoti šiame tyrime.
3.12. Kompensuotinų subsidijų suma
(93)
Pagal pagrindinio reglamento nuostatas tiriamiems eksportuojantiems gamintojams apskaičiuota kompensacinių subsidijų suma, išreikšta ad valorem, svyruoja nuo 7,5 % iki 12,4 %. Šios subsidijų sumos buvo didesnės už pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalyje nurodytą de minimis ribą.
(94)
Todėl manoma, kad pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį per PTL buvo toliau vykdomas subsidijavimas.
3.13. Išvados dėl subsidijavimo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės
(95)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalimi nagrinėta, ar pasibaigus priemonių galiojimo terminui, subsidijavimas tęstųsi arba pasikartotų.
(96)
Primenama, kad bendradarbiavo tik du žinomi eksportuojantys nagrinėjamojo produkto gamintojai. Remiantis turima Indijos ir Sąjungos statistine informacija neįmanoma nustatyti, kokią dalį bendrame Indijos nagrinėjamojo produkto eksportuojančių gamintojų pardavimo Sąjungoje sudarė šių eksportuotojų dalis. Tačiau šie statistiniai duomenys rodo, kad esama kitų gamintojų, kurie Sąjungoje galėjo parduoti nagrinėjamąjį produktą.
(97)
Nustatyta, kad per PTL bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai toliau naudojosi Indijos Vyriausybės teikiamomis kompensuotinomis subsidijomis. Pagal išnagrinėtas subsidijų schemas pakartotinai teikiamos lengvatos, be to, nėra požymių, kad šios programos netrukus pasibaigtų ar būtų keičiamos arba kad bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai pagal šias schemas lengvatų nebegautų.
(98)
Nėra duomenų, rodančių, kad kiti eksportuojantys gamintojai nebesinaudotų pirmiau aptartomis subsidijų schemomis. Todėl daroma išvada, kad toliau buvo tęsiamas subsidijavimas visos šalies mastu.
(99)
Atsižvelgiant į pirmiau aprašytus nustatytuosius faktus, daroma išvada, kad per PTL subsidijavimas buvo vykdomas toliau ir tikriausiai bus tęsiamas ateityje.
4. SĄJUNGOS GAMYBA
(100)
Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu panašų produktą Sąjungoje gamino šie Sąjungos gamintojai: Sandoz, DSM, Deretil, ACS Dobfar SpA ir Antibioticos S.A. Pareiškėjai kreipėsi dėl galiojančių antisubsidijų priemonių galiojimo termino peržiūros. Norint nustatyti visą Sąjungoje pagamintą produkto kiekį naudotasi visa turima informacija apie Sąjungos gamintojus, taip pat prašyme nurodyta informacija ir Sąjungos gamintojų prieš inicijuojant peržiūros tyrimą ir jį inicijavus pateiktais duomenimis. Remiantis šia informacija, nustatyta, kad visa Sąjungos produkcija per PTL sudarė 7 093 tonas.
(101)
Sąjungos gamintojai, pagaminę visą Sąjungos produkciją, sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje (toliau - Sąjungos pramonė). Kadangi trys klausimyno atsakymus pateikę Sąjungos gamintojai per PTL pagamino iki 95 % visos Sąjungos panašaus produkto produkcijos, šių gamintojų duomenys laikyti tipiškais visos Sąjungos pramonės duomenimis.
5. PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE
5.1. Pirminė pastaba
(102)
Analizuojant importo apimties ir kainų tendencijas naudota nagrinėjamojo laikotarpio Eurostato importo statistika: TARIC kodų 2941101010, 2941102010 ir 2941900030 2007 m. ir 2008 m. statistika ir TARIC kodų 2941100010 ir 2941900030 2009 m. bei vėlesnių metų statistika.
(103)
Atsižvelgiant į Sąjungos gamintojų skaičių ir į tai, kad vienas Sąjungos gamintojas panašų produktą gamino pagal su kitu gamintoju sudarytą žaliavų perdirbimo susitarimą, saugant duomenų konfidencialumą su Sąjungos pramone susijusi informacija pateikiama, kai reikia, tik indeksuota forma arba nurodant intervalus.
5.2. Suvartojimas Sąjungos rinkoje
(104)
Sąjungos pramonė panašų produktą parduoda nesusijusiems pirkėjams ir parduoda (perleidžia) susijusioms bendrovėms kaip naudotojoms toliau perdirbti.
(105)
Pardavimas nesusijusiems subjektams laikytas „laisvąja rinka“. Pardavimas (perleidimas) susijusiems subjektams laikytas „uždaruoju naudojimu“.
(106)
Apskaičiuodama tariamą Sąjungos nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto suvartojimą, Komisija susumavo:
-
visą tiriamojo produkto importo į Sąjungą kiekį, kurį nurodė Eurostatas,
-
Sąjungoje parduotą Sąjungos pramonės pagaminto panašaus produkto kiekį,
-
Sąjungos pramonės savo reikmėms sunaudotą panašaus produkto kiekį ir
-
įvertinį kitų žinomų Sąjungos gamintojų Sąjungoje parduotą panašaus produkto kiekį.
(107)
Reikėtų pažymėti, kad, siekiant išvengti dvigubo parduotų kiekių skaičiavimo, skaičiuojant neatsižvelgta į pagal dviejų Sąjungos gamintojų žaliavų perdirbimo susitarimą parduotą kiekį.
(108)
Remiantis minėtu skaičiavimu, Sąjungos nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto suvartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu palaipsniui padidėjo 28 %:
Suvartojimas (tonomis)
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas
6 601
7 021
7 783
8 423
Indeksas
100
106
118
128
5.3. Importas iš Indijos
5.3.1. Importo iš Indijos apimtis, rinkos dalis ir kainos
Importas (tonomis)
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Išleisti į laisvą apyvartą importuoto nagrinėjamojo produkto
32,6
16,1
1,9
1,4
Indeksas
100
49
6
4
Pagal laikinojo įvežimo perdirbti procedūrą importuoto nagrinėjamojo produkto
45,5
3,7
15,5
14,5
Indeksas
100
8
34
32
(109)
Remiantis Eurostato duomenimis, į laisvą apyvartą išleisto iš Indijos importuojamo nagrinėjamojo produkto apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 96 %. 2008 m. minėto importo apimtis sumažėjo net 51 procentiniu punktu, 2009 m. - dar 43 procentiniais punktais, o per PTL - 2 procentiniais punktais.
(110)
Kiek kitokia tendencija pastebėta vertinant importuojamus produktus, kuriems buvo įforminta laikino įvežimo perdirbti procedūra ir kuriems netaikomos kompensacinės priemonės ir muitai. 2007-2008 m. minėtų produktų importas iš pradžių sumažėjo 92 %, 2009 m. importuota daugiau, o per PTL importas išliko palyginti stabilus.
Vidutinė importo kaina (EUR už toną)
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Išleisti į laisvą apyvartą importuoto nagrinėjamojo produkto
25 863
28 934
34 758
19 200
Indeksas
100
112
134
74
Pagal laikinojo įvežimo perdirbti procedūrą importuoto nagrinėjamojo produkto
35 616
37 443
30 894
30 044
Indeksas
100
105
87
84
(111)
Vidutinė iš Indijos į laisvą apyvartą išleisti importuojamo nagrinėjamojo produkto kaina 2007-2009 m. padidėjo 34 %, per PTL smarkiai sumažėjo ir buvo 26 % mažesnė nei 2007 m. Produktų, kuriems įforminta laikinojo įvežimo perdirbti procedūra, importo kaina taip pat mažėjo ir per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 16 %. Skirtingas minėtų dviejų importo režimų kainų tendencijas galima paaiškinti tuo, kad importuotas ne tos pačios rūšies nagrinėjamasis produktas, t. y. cefaleksinas, kuris, palyginti su kitų rūšių nagrinėjamuoju produktu, yra brangesnis.
Importo iš Indijos rinkos dalis
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Išleisti į laisvą apyvartą importuoto nagrinėjamojo produkto
0,5 %
0,2 %
0,0 %
0,0 %
Indeksas
100
46
5
3
Pagal laikinojo įvežimo perdirbti procedūrą importuoto nagrinėjamojo produkto
0,7 %
0,1 %
0,2 %
0,2 %
Indeksas
100
8
29
25
(112)
Iš Indijos į laisvą apyvartą išleisti importuojamų produktų arba produktų, kuriems įforminama laikinojo įvežimo perdirbti procedūra, importo rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo labai maža ir abiem atvejais sumažėjo.
(113)
Vienas Sąjungos gamintojas nurodė, kad neteisingai apskaičiuotas Indijos importas, grindžiamas Eurostato duomenimis, nes, palyginti su Eurostato duomenimis, Indijos eksporto statistikoje nurodoma didesnė eksporto apimtis. Atsakant reikėtų pažymėti, kad remtis Eurostato duomenimis vertinant importo statistiką yra įprastinė Komisijos praktika. Be to, pažymima, kad Indijos eksporto statistikoje nenurodoma galutinė eksportuojamų produktų paskirtis ir tai, ar jie bus faktiškai įvežti į Sąjungą. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas.
5.3.2. Priverstinis kainų mažinimas
(114)
Atsižvelgiant į tai, kad į ES rinką įvežta labai mažai išleisti į laisvą apyvartą skirtų iš Indijos importuojamų produktų, reikšmingų išvadų dėl priverstinio kainų mažinimo nebuvo galima padaryti. Vertinant produktus, kuriems įforminta laikinojo įvežimo perdirbti procedūra, nustatytas neigiamas priverstinio kainų mažinimo skirtumas. Tačiau šis importas sudarė mažiau nei dešimt tonų ir yra susijęs tik su vienos rūšies produktu (cefaleksinu), kuris, be to, yra pats brangiausias ir mažiausiai tipiškas produktas rinkoje. Taigi prieita prie išvados, kad importuojamų produktų, kuriems įforminta laikinojo įvežimo perdirbti procedūra, sandorių duomenys yra netipiški, todėl netinkami reikšmingam priverstinio kainų mažinimo skaičiavimui ir tolesnei analizei.
(115)
Vienas Sąjungos gamintojas nurodė, kad metodas, pagal kurį atskirai analizuojamas abiejų kategorijų importas (t. y. pagal produktus, kurie išleidžiami į laisvą apyvartą, ir produktus, kuriems įforminama laikinojo įvežimo perdirbti procedūra) neatitinka per ankstesnius peržiūros tyrimus naudoto metodo ir nuoseklios Komisijos praktikos.
(116)
Atsakant reikėtų pažymėti, kad, kaip nurodyta 115 konstatuojamojoje dalyje, kiekiai, importuoti pagal laikinojo įvežimo perdirbti procedūrą, arba į laisvą apyvartą išleisti kiekiai yra nepakankami, kad jais remiantis būtų galima daryti reikšmingas išvadas. Atsižvelgiant į žemą bendros apimties lygį, minėta išvada galioja ir šiam kiekiui.
5.4. Importas iš kitų trečiųjų šalių
Importas iš trečiųjų šalių
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Apimtis (tonomis)
Singapūras
1 557,7
1 448,2
2 030,5
2 425,3
Indeksas
100
93
130
156
Kinija
487,6
622,5
1 176,9
1 234,7
Indeksas
100
128
241
253
Omanas
373,4
438,5
301,7
287,9
Indeksas
100
117
81
77
Kitos trečiosios šalys
67,8
327,5
74,2
73,2
Indeksas
100
483
109
108
Iš viso
2 486,5
2 836,7
3 583,3
4 021,1
Indeksas
100
114
144
162
(117)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį tiriamojo produkto importas iš kitų nei Indija šalių padidėjo 62 %, rinkos dalis išaugo daugiau kaip 10 procentinių punktų nuo 37,6 % iki 47,7 % ir tai sutapo su padidėjusiu suvartojimu Sąjungos rinkoje. Tarp eksportuojančių šalių Singapūras, Kinija ir Omanas yra pagrindiniai tiekėjai Sąjungos rinkoje.
Vidutinė importo kaina už toną (EUR)
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Singapūras
44 218
36 590
27 007
22 485
Indeksas
100
83
61
51
Kinija
29 515
26 622
21 224
20 683
Indeksas
100
90
72
70
Omanas
29 875
27 665
23 440
22 597
Indeksas
100
93
78
76
Kitos trečiosios šalys
38 324
35 987
45 628
46 938
Indeksas
100
94
119
122
Iš viso
39 020
32 953
25 193
22 385
Indeksas
100
84
65
57
(118)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinės importo iš trečiųjų šalių kainos sumažėjo net 43 %. Nors per PTL dėl pagrindinių eksportuojančių šalių (Singapūro, Kinijos ir Omano) kainų Sąjungos kainos, vertinant atskirai kiekvieną produktą, buvo priverstinai sumažintos maždaug 20 %, o importo apimtys, galima sakyti, buvo reikšmingos, panašu, kad toks importas iš tiesų neturėjo poveikio Sąjungos pramonės pelningumui.
(119)
Vienas Sąjungos gamintojas teigė, kad nagrinėjant vidutinės importo kainos tendencijas reikėjo atsižvelgti į įvairias produkto rūšis. Atsakant reikėtų pažymėti, kad, laikantis įprastinės praktikos, atliekant, inter alia, kainų tendencijų analizę reikia remtis nagrinėjamuoju produktu, neatsižvelgiant į kiekvieną produkto rūšį. Taip pat pažymima, kad remiantis importo iš trečiųjų šalių nagrinėjamuoju laikotarpiu kainų tendencijomis šiuo atveju nebuvo padaryta nei viena išvada. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas.
(120)
Visi Sąjungos gamintojai teigė, kad importą iš, inter alia, Kinijos ir Omano daugiausia sudaro veterinarinėms reikmėms skirtas amoksicilino trihidratas ir į tai reikėjo atsižvelgti atliekant minėtų kainų analizę. Atsakant pažymima, kad tiriamasis produktas apima antibiotikus, skirtus vartoti žmonėms ir veterinariniais tikslais. Be to, šiam argumentui pagrįsti pateikta informacija nebuvo pagrįsta faktais. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas.
(121)
Vienas Sąjungos gamintojas teigė abejojantis amoksicilino trihidrato ir ampicilino trihidrato kainų per PTL palyginimo pagrįstumu, nes Eurostato duomenys nėra suskirstyti pagal šias dvi produkto rūšis. Kadangi nustatyta, kad šių dviejų rūšių produkto Sąjungos pramonės kainos yra panašios, nebuvo nepagrįsta kainas lyginti suvestiniu lygmeniu.
(122)
Dėl importo iš Singapūro - visi Sąjungos gamintojai teigė, kad šis importas buvo vykdomas sandorių tarp susijusių bendrovių kaina. Tokiomis aplinkybėmis, jei atsižvelgiama į šį importą, iškreipiamos vidutinės importo iš kitų trečiųjų šalių kainos. Pažymima, kad tuo atveju, jei, lyginant kainas, į šį importą nebūtų atsižvelgta, minėta išvada dėl priverstinio kainų mažinimo skirtumo reikšmingai nepasikeistų, todėl išvada, kad importas mažomis kainomis neturėjo poveikio Sąjungos pramonės pelningumui, nesikeistų.
5.5. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
(123)
Analizuojant ekonominius rodiklius (pardavimo apimtis ir pardavimo kainas Sąjungos rinkoje, rinkos dalį ir pelningumą), susijusius su Sąjungos pramone, buvo nustatyta, kad, norint atlikti reikšmingą analizę ir įvertinimą, reikia sutelkti dėmesį į padėtį, vyraujančią laisvojoje rinkoje. Kai buvo įmanoma ir pateisinama, šios išvados vėliau buvo palygintos su uždarosios rinkos duomenimis, siekiant nuodugniai išsiaiškinti Sąjungos pramonės padėtį.
(124)
Tačiau kitų ekonominių rodiklių analizė, atlikus tyrimą, parodė, kad juos galima pagrįstai išnagrinėti tik atsižvelgiant į visą veiklą. Iš tiesų, gamyba (uždarojoje ir laisvojoje rinkoje), pajėgumai, pajėgumų naudojimas, atsargos, investicijos, likučiai, užimtumas, našumas, darbo užmokestis, augimas, pajėgumas padidinti kapitalą priklauso nuo visos veiklos, neatsižvelgiant į tai, ar produkcija realizuojama uždarojoje, ar laisvojoje rinkoje.
(125)
Gavus pastabų iš vieno Sąjungos gamintojo dėl galutinai atskleistų faktų, kuriais remiantis ketinta baigti tyrimą, ištaisyti kai kurie ekonominiai rodikliai, minimi tolesnėse konstatuojamosiose dalyse. Šie pakeitimai nebuvo tokie, kad būtų reikėję keisti išvadą dėl Sąjungos pramonės padėties.
5.5.1. Gamyba, pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Pajėgumo indeksas
100
100
104
107
Gamybos indeksas
100
95
96
98
Pajėgumų naudojimo indeksas
100
95
92
91
(126)
2007-2008 m. Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai nekito, 2008-2009 m. padidėjo 4 %, o per PTL padidėjo dar 3 procentiniais punktais.
(127)
Vis dėlto, dėl 2008 m. Sąjungos gamintojo patirtų nenumatytų techninių sunkumų produkcijos apimtis nedidėjo - tais metais gamybos apimtis sumažėjo 5 %, o iki PTL palaipsniui pasiekė ankstesnį lygį.
(128)
Padidėjus gamybos pajėgumui ir šiek tiek sumažėjus produkcijos apimčiai, nagrinėjamuoju laikotarpiu pajėgumų naudojimo koeficientas nuolat mažėjo ir per PTL pasiekė tokį lygį, kuris buvo 9 % mažesnis nei 2007 m.
5.5.2. Pardavimo apimtis, pardavimo kaina ir rinkos dalis
5.5.2.1.
Pardavimas nesusijusioms šalims Sąjungoje
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Apimties indeksas
100
97
93
99
Vidutinės pardavimo kainos indeksas
100
121
104
104
Rinkos dalies indeksas
100
90
79
78
(129)
Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusioms šalims apimtis per PTL buvo šiek tiek mažesnė nei 2007 m., 2009 m. sumažėjo 7 %, o per PTL padidėjo šešiais procentiniais punktais.
(130)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje kaina padidėjo 4 %. 2008 m. kainos staiga padidėjo 21 %, 2009 m. sumažėjo 17 procentinių punktų, o per PTL nekito.
(131)
Vienas Sąjungos gamintojas teigė, kad neteisingai įvertintas importo iš Indijos kainų poveikis Sąjungos pramonei. Atsakant pirmiausia pažymima, kad, kaip minėta 115 konstatuojamojoje dalyje, priverstinio kainų mažinimo nenustatyta. Be to, kaip nurodyta ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonės kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 4 %. Atsižvelgiant į šias aplinkybes laikoma, kad importas iš Indijos Sąjungos pramonės padėčiai neturėjo jokio neigiamo poveikio.
(132)
Mažėjantis pardavimas Sąjungos rinkoje nesusijusioms šalims matyti iš to, kaip kito rinkos dalis, - per PTL, palyginti su 2007 m., ji sumažėjo 22 procentiniais punktais.
5.5.2.2.
Uždaroji rinka Sąjungoje
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Apimties indeksas
100
115
122
128
Uždarojo pardavimo vidutinės pardavimo kainos indeksas
100
100
111
110
Rinkos dalies indeksas
100
109
104
100
(133)
Nors, nepaisant didėjančios paklausos, Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusioms šalims apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu mažėjo, uždarasis pardavimas padidėjo 28 %.
(134)
Sąjungos pramonės uždarosios rinkos rinkos dalis 2008 m. padidėjo 9 procentiniais punktais, vėliau palaipsniui mažėjo, kol pasiekė 2007 m. lygį.
5.5.2.3.
Pardavimas nesusijusioms šalims, uždarasis pardavimas ir uždarasis naudojimas
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Apimties indeksas
100
107
108
114
Rinkos dalies indeksas
100
100
92
90
(135)
Visos Sąjungos pramonės rinkos dalis buvo apskaičiuota sudėjus laisvojoje ir uždarojoje rinkoje Sąjungoje parduotus kiekius. Nors šis kiekis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 14 %, Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 10 procentinių punktų, nes tuo pačiu laikotarpiu 28 % padidėjo suvartojimas rinkoje. Tai reiškia, kad Sąjungos pramonė neturėjo naudos iš padidėjusio suvartojimo.
5.5.3. Atsargos
Atsargos
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Apimties indeksas
100
74
63
46
(136)
Nuo 2007 m. iki PTL pabaigos atsargų lygis sumažėjo 54 % - daugiausia dėl padidėjusios paklausos uždarojoje rinkoje.
5.5.4. Pelningumas
5.5.4.1.
Pelningumas laisvojoje rinkoje
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Indeksas
100
447
218
253
(137)
Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusioms šalims Sąjungos rinkoje pelningumas žymiai pagerėjo per PTL - 153 procentiniais punktais. Tai galima paaiškinti vidutiniu 2 % kainų augimu ir sumažėjusiomis gamybos sąnaudomis. Palyginti su pelno dydžiu per paskutinio priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimo tiriamąjį laikotarpį, pelnas padidėjo daugiau kaip 400 procentinių punktų.
(138)
Reikėtų pažymėti, kad, išskyrus 2007 m., nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pelno lygis buvo aukštesnis nei tikslinis pelno dydis, nustatytas per ankstesnį priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą, t. y. 10 % (tikslinis pelnas).
(139)
Du Sąjungos gamintojai teigė, kad pelningumas nustatytas netinkamai, nes pelnas, kurį uždirbo susiję ankstesnio gamybos etapo tiekėjai, buvo atimtas iš jų sąnaudų. Atsakant pažymima, kad atimti susijusių šalių, dalyvaujančių žaliavų gamyboje, pelną yra įprastinė praktika. Tokiomis aplinkybėmis šį argumentą teko atmesti.
5.5.4.2.
Uždarojo pardavimo pelningumas
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Indeksas
100
55
153
151
(140)
Sąjungos pramonės uždarojo pardavimo Sąjungos rinkoje pelningumas per PTL padidėjo 51 %. Tai daugiausia galima paaiškinti vidutiniškai 10 % padidėjusiomis kainomis. Vis dėlto, kadangi ši kainų raida yra pagrįsta kainomis tarp susijusių įmonių, iš to, kas išdėstyta, negalima daryti reikšmingų išvadų.
5.5.5. Investicijos, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Investicijų indeksas
100
246
342
129
Investicijų grąžos indeksas
100
233
52
62
Grynųjų pinigų srauto indeksas
100
236
83
107
(141)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijos padidėjo. Investicijos, susijusios su gamybos pajėgumo padidėjimu siekiant tiekti produkciją ir uždarajai, ir laisvajai rinkai.
(142)
Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad investicijų grąža, t. y. grynasis ikimokestinis pelnas už produktą, išreikštas produktui priskiriamo ilgalaikio turto grynosios buhalterinės vertės procentine dalimi, per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo.
(143)
Pinigų srautas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 7 %, nes pelningumo sumažėjimą buvo galima kompensuoti sumažėjusiomis atsargomis per antrąją nagrinėjamojo laikotarpio dalį.
5.5.6. Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Užimtumo indeksas
100
106
111
109
Našumo indeksas
100
89
87
89
Darbo užmokesčio indeksas
100
104
106
106
(144)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu užimtumas padidėjo 9 % (tai atitiko investicijas į gamybos pajėgumus), o vidutinis darbo užmokestis padidėjo tik 6 %. Našumas iš viso sumažėjo 11 %, kai vienas Sąjungos gamintojas patyrė nenumatytų techninių sunkumų.
5.5.7. Kompensuotinų subsidijų sumos dydis ir atsigavimas po ankstesnio subsidijavimo
(145)
Atsižvelgiant į subsidijuoto importo iš Indijos apimtį, faktinės subsidijavimo sumos poveikis negali būti laikomas nereikšmingu.
(146)
Sąjungos pramonės padėtis labai pagerėjo po paskutiniojo peržiūros tyrimo ir nagrinėjamuoju laikotarpiu. Todėl galima daryti išvadą, kad Sąjungos pramonė pajėgė visiškai atsigauti po ankstesnio subsidijavimo.
5.6. Išvada dėl Sąjungos pramonės ekonominės padėties
(147)
2007 m. - peržiūros tiriamuoju laikotarpiu subsidijuojamo nagrinėjamojo produkto importo apimtis buvo nereikšminga. Nagrinėjamuoju laikotarpiu daugelio žalos rodiklių (išskyrus tam tikrus rodiklius kaip antai rinkos dalis, produkcijos apimtis ir investicijų grąža), įskaitant pelningumą (+ 153 %), pardavimo kainą (+ 4 %), pardavimo apimtį (+ 14 %), užimtumą (+ 10 %) ir investicijas (+ 29 %), raida buvo teigiama. Sąjungos rinkoje pasiektas pelno lygis buvo (išskyrus 2007 m.) didesnis nei tikslinis pelno dydis, nustatytas per ankstesnį priemonių galiojimo peržiūros tyrimą, t. y. 10 %. Teigiamą didžiosios dalies rodiklių raidą daugiausia lėmė Sąjungos pramonės patikimumas ir tvarūs santykiai su klientais, kuriuos ji kūrė pastaraisiais metais, be to, kainos lygis, kurį jai pavyko pasiekti rinkoje.
(148)
Vienas Sąjungos gamintojas teigė, kad analizuojant kainų ir pelno tendencijas reikėtų atsižvelgti į žaliavų stygių 2007 ir 2008 m. Anot šio gamintojo, dėl tokio stygiaus 2008 m. ir 2009 m. (kiek mažiau) neįprastai didėjo kainos ir pelnas. Atsakant pažymima, kad, kaip matyti iš 5.5.2.1 ir 5.5.4.1 lentelių, neįprastai dideles kainas ir pelną galima sieti tik su 2008 m. Panašu, kad 2009 m. ir per PTL gautam pelnui žaliavų stygius poveikio nebeturėjo. 139 konstatuojamojoje dalyje pateikta išvada, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį gautas pelnas viršijo tikslinį peną, tebegalioja.
(149)
Dėl uždarojo pardavimo: galimybė parduoti dalį produkcijos uždarojoje rinkoje leido užtikrinti aukštą pajėgumų naudojimo lygį ir sudarė sąlygas Sąjungos pramonei sumažinti pastoviąsias išlaidas ir išlikti konkurencingai.
(150)
Galiausiai, atsižvelgiant į su Sąjungos pramone susijusių rodiklių teigiamą pokytį, daroma išvada, kad Sąjungos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu materialinės žalos nepatyrė.
5.7. Subsidijuojamo importo poveikis
(151)
Atsižvelgiant į tai, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu nagrinėjamojo produkto importo į Sąjungą apimtis buvo nedidelė, subsidijuojamas importas neturėjo neigiamo poveikio Sąjungos pramonės veiklos rezultatams. Kaip minėta, laikoma, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė materialinės žalos nepatyrė.
6. ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
(152)
Primenama, kad Sąjungos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu materialinės žalos nepatyrė, nes daugumos žalos rodiklių raida tuo laikotarpiu buvo teigiama. Todėl vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalimi nagrinėta, ar pasibaigus priemonių galiojimo terminui, žala pasikartotų.
6.1. Nepanaudoti pajėgumai ir nagrinėjamoji šalis
(153)
Tyrimas parodė, kad trijų bendradarbiaujančių Indijos gamintojų pajėgumų naudojimas per PTL pasiekė labai aukštą lygį. Todėl nepanaudoti pajėgumai, kurie gali būti nukreipti į Sąjungos rinką, jei priemonės nebūtų taikomos, panašu, yra riboti.
(154)
Atskleidus nustatytuosius faktus, keli Sąjungos gamintojai teigė, kad Indijoje esama daug nepanaudotų pajėgumų ir kad bendradarbiaujančių Indijos eksportuojančių gamintojų pajėgumų naudojimo koeficiento negalima laikyti tipišku viso Indijos sektoriaus pajėgumų naudojimo koeficientu. Vienas Sąjungos gamintojas net teigė, kad septynių pagrindinių Indijos eksportuotojų nepanaudoti pajėgumai yra iš esmės didesni nei Sąjungos laisvojoje rinkoje suvartojamas kiekis.
(155)
Atsakant pirmiausia reikėtų pabrėžti, kad trijų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pajėgumų naudojimo koeficientas yra svertinis vidurkis, apskaičiuotas remiantis patikrintais, tik su nagrinėjamuoju produktu susijusiais duomenimis. Be to, trys bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai yra dideli gamintojai ir yra tarp septynių Indijos eksportuotojų, kuriuos skundo pateikėjas įvardijo kaip „pagrindinius“. Priešingai, Sąjungos gamintojų pateikti šių septynių Indijos gamintojų nepanaudotų pajėgumų duomenys daugiausia buvo grindžiami „rinkos informacija“ ir, nors buvo konkrečiai paprašyta, nebuvo pagrįsti patikimais faktiniais įrodymais. Todėl atsižvelgti į minėtą informaciją nebuvo galima ir buvo patvirtinta, kad, remiantis patikrintais bylos duomenimis, Indijos nepanaudoti pajėgumai greičiausiai yra nedideli.
6.2. Indijos eksportuojančių gamintojų eksporto elgsena
(156)
Remiantis oficialiąja Indijos statistika nustatyta, kad per PTL pardavimo eksportui į dešimt pagrindinių Indijos eksporto rinkų kainos buvo vidutiniškai maždaug 20 % mažesnės nei Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje kainos. Šios Indijos eksporto kainos atitiko kitų pagrindinių Sąjungos rinkos dalyvių kainas, kaip nurodyta 119 konstatuojamojoje dalyje. Nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš šių kitų šalių mažomis kainomis neturėjo neigiamo poveikio Sąjungos pramonės veiklos rezultatams. Atsižvelgiant į tai daroma išvada, kad, leidus nebetaikyti priemonių, Indijos eksporto kainos neturėtų turėti žalingo poveikio Sąjungos pramonei, nes ji jau dabar turi konkuruoti su kitomis, tokią pačią kainodarą taikančiomis eksportuojančiomis šalimis ir materialinės žalos nepatiria.
(157)
Du Sąjungos gamintojai taip pat teigė, kad, leidus nebetaikyti priemonių, dėl Sąjungos rinkos patrauklumo kainų požiūriu Indijos gamintojai į Sąjungos rinką nukreips šiuo metu į kitas rinkas siunčiamą eksportą. Pirmiausia pažymima, kad jeigu Indijos gamintojai nukreiptų eksportą į Sąjungą, jie turėtų konkuruoti su kitomis trečiosiomis šalimis, kurios jau dabar į Sąjungą eksportuoja didelius kiekius. Be to, kaip minėta 119 konstatuojamojoje dalyje, prieita prie išvados, kad trečiųjų šalių importas, vykdomas tokiomis kainomis, kurios yra panašios į Indijos eksporto į kitas rinkas kainas, neturėjo poveikio Sąjungos pramonės veiklos rezultatams. Todėl manoma, kad jeigu iš Indijos į Sąjungą bus daugiau eksportuojama panašiomis kainomis kaip į kitas eksporto rinkas, Sąjungos pramonė materialinės žalos nepatirs.
(158)
Du Sąjungos gamintojai taip pat teigė, kad tai, jog JAV tam tikroms Indijos antibiotikų gamybos įmonėms buvo taikomas importo draudimas, reiškia, kad papildomi kiekiai bus vėl nukreipti į Sąjungos rinką. Vis dėlto, šiuo požiūriu pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje pateiktos išvados dėl galimo eksporto nukreipimo tebegalioja.
6.3. Uždaroji rinka
(159)
Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu uždaroji rinka sudarė 50-60 % Sąjungos pramonės laisvosios ir uždarosios rinkos, suvartojimas Sąjungos pramonės uždarojoje rinkoje tuo laikotarpiu padidėjo daugiau kaip 20 %. Atsižvelgiant į šios rinkos savybes ir dydį, manoma, kad, leidus nebetaikyti priemonių, galimas eksporto iš Indijos padidėjimas neturės poveikio uždarajai rinkai, o Sąjungos pramonė išlaikys didelį pajėgumų naudojimo koeficientą bei masto ekonomiją.
6.4. Išvada dėl žalos pasikartojimo tikimybės
(160)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, prieita prie išvados, kad, leidus nebetaikyti priemonių, subsidijuojamas importas iš Indijos greičiausiai nepadarys materialinės žalos Sąjungos pramonei, nes daugumos žalos rodiklių raida nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo teigiama, nepaisant reikšmingo ir didėjančio kitų šalių importo, vykdyto kainomis, panašiomis į Indijos eksporto į kitas šalis kainas. Todėl buvo prieita prie išvados, kad, leidus nebetaikyti priemonių, materialinė žala greičiausiai nepasikartos.
7. SĄJUNGOS INTERESAI
(161)
Vienas Sąjungos gamintojas teigė, kad turėjo būti atlikta Sąjungos interesų bandomoji analizė. Atsakant pažymima, kad atsižvelgiant į tai, jog žalos pasikartojimo tikimybės nėra, nagrinėti Sąjungos interesus netikslinga. Todėl argumentas atmestas.
8. SPECIALIOJI STEBĖSENA
(162)
Atsižvelgiant į išvadą dėl subsidijavimo tęsimosi tikimybės, kaip minėta 100 konstatuojamojoje dalyje, ir poveikio, kurį jis gali daryti būsimiems prekybos srautams, Komisija stebės nagrinėjamojo produkto importo apimtis. Pastebėjusi reikšmingų kiekio pokyčių, Komisija svarstys, kokių priemonių, jei būtina, reikia imtis.
(163)
Stebėsena bus vykdoma dvejus metus po šio reglamento paskelbimo.
9. GALIOJIMO PABAIGA
(164)
Atsižvelgiant į šio peržiūros tyrimo rezultatus, manoma, kad yra tikslinga panaikinti tam tikriems importuojamiems Indijos kilmės plataus spektro antibiotikams taikomą kompensacinį muitą.
(165)
Suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis siūlyta baigti tyrimą, ir joms buvo suteikta galimybė pareikšti savo pastabas. Gautos pastabos aptartos atitinkamose konstatuojamosiose dalyse ir jos nebuvo tokios, kad būtų reikėję keisti pirmiau išdėstytas išvadas,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Baigiama kompensacinių priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems Indijos kilmės plataus spektro antibiotikams, kurių KN kodai šiuo metu yra ex29411000 ir ex29419000, galiojimo termino peržiūra, inicijuota pagal Reglamento (EB) Nr. 597/2009 18 straipsnio 2 dalį, ir panaikinamos Indijos kilmės importuojamiems produktams galiojančios priemonės.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2011 m. rugpjūčio 4 d.