PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 349/2012
ze dne 16. dubna 2012
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Předchozí šetření a platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 130/2006 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) v rozmezí od 0 % do 34,9 %. Je třeba připomenout, že sazba konečného antidumpingového cla uloženého v případě kyseliny vinné, kterou vyrábí čínský vyvážející výrobce Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd. (dále jen „společnost Hangzhou Bioking“), činí 0 % a u ostatních čínských vyvážejících výrobků se pohybuje mezi 4,7 % a 34,9 %.
(2)
V návaznosti na přezkum, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení Rada dne 22. února 2008 nařízením (ES) č. 150/2008 (3) rozsah působnosti výše uvedených opatření změnila.
(3)
V návaznosti na přezkum stávajících opatření vztahujících se na společnost Hangzhou Bioking, který byl zahájen podle čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 1515/2001 s ohledem na zprávu odvolacího orgánu WTO nazvanou „Mexiko - konečná antidumpingová opatření na hovězí maso a rýži“ (4), která v odstavcích 305 a 306 stanoví, že vyvážející výrobce, u něhož nebyl v rámci původního šetření zjištěn dumping, musí být vyloučen z působnosti konečného opatření uloženého v důsledku takového šetření a nemůže být předmětem přezkumu administrativních a změněných okolností, Rada dne 16. dubna 2012 nařízením (EU) č. 332/2012 (5) změnila opatření týkající se společnosti Hangzhou Bioking.
(4)
Na šetření, na jehož základě byla původním nařízením uložena opatření, bude dále odkazováno jako na „původní šetření“.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(5)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (6) platných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 27. října 2009 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podali tito výrobci (dále jen „žadatelé“): Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie S.r.l. a Comercial Química Sarasa SL, kteří představují podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby kyseliny vinné v Unii.
(6)
Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření uložená na dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(7)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 26. ledna 2011 oznámila prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (7) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Paralelní případy
(8)
Dne 29. července 2011 Komise rovněž informovala o zahájení antidumpingového řízení (8) podle článku 5 týkajícího se dovozu kyseliny vinné pocházející z Číny, omezeného na jednoho čínského vyvážejícího výrobce, společnost Hangzhou Bioking.
(9)
Týž den oznámila Komise zahájení částečného prozatímního přezkumu (9) podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, který se týkal antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny a který se omezoval na posouzení dumpingu, pokud jde o dva čínské vyvážející výrobce, jmenovitě Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, a Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai.
5. Šetření
5.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(10)
Šetření týkající se přetrvávání dumpingu zahrnovalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
5.2 Strany dotčené šetřením
(11)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce dotčené vyvážející země.
(12)
Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(13)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců z Číny, dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii podílejících se na šetření se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(14)
S ohledem na obdržené odpovědi bylo rozhodnuto, že se v případě výrobců v Unii použije výběr vzorku. Dovozci v Unii, kteří nejsou s nikým ve spojení, v rámci tohoto šetření nespolupracovali. Pokud jde o vyvážející výrobce z Číny, ochotu spolupracovat na šetření projevili pouze dva vyvážející výrobci. Proto bylo rozhodnuto, že v případě vyvážejících výrobků není výběr vzorku třeba provádět.
(15)
Informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo šest výrobců v Unii. Na základě informací, které tito výrobci v Unii poskytli, vybrala Komise vzorek čtyř výrobců v Unii, kteří byli shledáni reprezentativními zástupci výrobního odvětví Unie, pokud jde o objem prodeje obdobného výrobku v Unii. Celkový objem jejich prodeje představoval 61 % objemu prodeje na trhu Unie.
(16)
Odpovědi na dotazník zaslali čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku, dva uživatelé v Unii a dva vyvážející výrobci z Číny. Dva spolupracující výrobci v Unii navíc poskytli požadované obecné údaje pro účely analýzy újmy.
(17)
Vývoz uskutečněný společností Hangzhou Bioking, jejíž individuální dumpingové rozpětí v původním šetření bylo nulové, byl z analýzy újmy i dumpingu, jakož i z analýzy pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu a rizika obnovení újmy v důsledku dumpingového dovozu vyloučen. Analýza v rámci tohoto přezkumu byla proto založena na vývozu dotčeného výrobku z Číny do Unie v průběhu období přezkumného šetření, který je v tomto nařízení rovněž označován jako „vývoz podléhající opatřením“, avšak s vyloučením vývozu, který uskutečnil výrobce společnost Hangzhou Bioking.
(18)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii:
-
Comercial Quimica Sarasa SL,
-
Alcoholera Vinícola Europea S.A.,
-
Distillerie Mazzari SpA,
-
Distillerie Bonollo SpA;
b)
vyvážející výrobci v Číně:
-
Changmao Biochemical Engineering Co Ltd,
-
Ninghai Organical Chemical Factory;
c)
uživatelé
-
Danisco A/S,
-
Kerry (NL) B.V.;
d)
výrobce ve srovnatelné zemi
-
Tarcol S.A., Argentina.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(19)
Výrobek, který je předmětem tohoto přezkumu, je tentýž výrobek jako výrobek ve smyslu definice v nařízení (ES) č. 150/2008, které v souladu s výše uvedeným vysvětlením mění oblasti působnosti opatření, která byla zavedena původním nařízením. Dotčeným výrobkem je kyselina vinná, s výjimkou kyseliny vinné D-(-) se zápornou optickou rotací nejméně 12,0 stupňů, měřenou ve vodním roztoku metodou popsanou v Evropském lékopisu, pocházející z Číny, v současnosti kódu KN ex 2918 12 00 (kód TARIC 2918120090) (dále jen „dotčený výrobek“).
(20)
Přezkumné šetření stejně jako původní šetření potvrdilo, že dotčený výrobek dovezený na trh Unie a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na domácích trzích, jakož i výrobky vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie (dále jen „obdobný výrobek“) mají totožné základní fyzikální a chemické vlastnosti a použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(21)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zjišťovalo, zda je pravděpodobné, že v případě, že stávající opatření pozbudou platnosti, dumping přetrvá nebo se obnoví.
(22)
Jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění, vzhledem k potenciálně vysokému počtu vyvážejících výrobců zahrnutých do tohoto přezkumu se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku. Z dvaceti známých vyvážejících výrobců se přihlásily a byly ochotné spolupracovat pouze dvě společnosti, které obě požívají zacházení jako v tržním hospodářství. Tyto dvě společnosti v průběhu období přezkumného šetření představují většinu dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie, s vyloučením vývozu, který uskutečnila společnost Hangzhou Bioking, jejíž individuální dumpingové rozpětí v původním šetření bylo nulové.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(23)
Vzhledem k tomu, že Čína je hospodářstvím v procesu transformace, a v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je nutné určit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“).
(24)
Stejně jako v původním šetření byla pro účely určení běžné hodnoty za srovnatelnou zemi navržena Argentina. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily své připomínky k vhodnosti této volby.
(25)
Jeden velkoodběratel kyseliny vinné upozornil na určitá omezení, která volba Argentiny za srovnatelný trh představuje, a tvrdil, že by Argentina neměla být jediným měřítkem pro účely určení běžné hodnoty. Dotčená strana poukazovala zejména na údajné rozdíly ve výrobním procesu v Číně a Argentině, na omezený rozsah roční produkce v porovnání se světovou produkcí a na kolísání směnných kurzů. Žádné z těchto tvrzení však nebylo doloženo.
(26)
Rozdílnost výrobních procesů v Argentině a Číně a výsledný vliv na náklady a ocenění dotčeného výrobku byly každopádně zváženy již v rámci původního šetření a bylo zjištěno, že na srovnatelnost výrobků, které byly shledány obdobnými, nemají vliv. Vzhledem k tomu, že tvrzení velkoodběratele nezahrnovala žádný nový poznatek a nebyla nijak doložena, byl tento argument zamítnut. Závěry stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti tak potvrzují zjištění původního šetření, že rozdíly ve výrobních procesech neměly dopad na srovnatelnost výrobků.
(27)
Omezená velikost roční produkce v Argentině v porovnání s produkcí kyseliny vinné na světovém trhu není argument, který by byl při posuzování, zda je konkrétní trh vhodný pro učení běžné hodnoty na srovnatelném trhu, relevantní. Šetření ve skutečnosti potvrdilo, že Argentina disponuje otevřeným a konkurenčním trhem, na němž působí přinejmenším dva subjekty. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení zamítnuto.
(28)
Argument značných kurzových výkyvů mezi regiony nebyl opodstatněný. Kromě toho nebylo v rámci šetření na místě zjištěno nic, co by poukazovalo na jakékoli narušení měnových kurzů mezi regiony. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení rovněž zamítnuto.
(29)
Stejně jako v původním šetření se tak dospělo k závěru, že Argentina je vhodnou srovnatelnou zemí, na jejímž základě se určí běžná hodnota.
(30)
Byly kontaktovány dvě známé argentinské společnosti, avšak pouze jedna souhlasila, že bude spolupracovat, že odpoví na dotazník a umožní inspekci na místě. Při určování běžné hodnoty byly použity údaje týkající se této společnosti.
2.2 Běžná hodnota
(31)
V případě obou společností, kterým bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota určena na základě příslušných údajů týkajících se těchto společností. V souladu s článkem 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda je prodej kyseliny vinné nezávislým odběratelům na domácím trhu v období přezkumného šetření reprezentativní, tj. zda objem prodeje výrobku ke spotřebě na domácím trhu činí nejméně 5 % vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(32)
Pro jednu společnost, jíž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, musela být běžná hodnota zjištěna početně, neboť její prodej na domácím trhu nebyl v souladu s vysvětlením ve 31. bodě odůvodnění dostatečný, aby jej bylo možné považovat za reprezentativní. Proto byla běžná hodnota vypočtena na základě prodejních, správních a režijních nákladů společnosti a zisku domácího prodeje dosaženého v běžném obchodním styku.
(33)
Jelikož u druhé společnosti, které bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byl prodej na domácím trhu reprezentativní a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota této společnosti určena na základě cen placených nezávislými odběrateli v zemi vývozu.
(34)
Pokud jde o společnosti, kterým nebylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, byla běžná hodnota určena na základě informací získaných od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi.
(35)
Domácí prodej nezávislým odběratelům ve srovnatelné zemi byl proto rovněž posuzován v souladu s kritériem vymezeným v článku 2 základního nařízení. Komise mohla ověřit, že tento prodej byl proveden v dostatečných množstvích a v běžném obchodním styku, a bylo jej tedy možné použít pro určení běžné hodnoty u společností, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
2.3 Vývozní cena
(36)
Všechny prodeje na vývoz do Unie, které uskutečnili spolupracující vyvážející výrobci, byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena určena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit.
(37)
V případě vývozní ceny všech ostatních výrobců usazených v Číně byly informace získány z dovozních statistik, které jsou k dispozici v databázi podle čl. 14 odst. 6.
2.4 Srovnání
(38)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(39)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobků, a dále v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v dopravném, pojistném, daních a úvěrových nákladech, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
(40)
Aby bylo srovnání běžné hodnoty ze závodu ve srovnatelné zemi a vývozní ceny v souladu s 37. bodem odůvodnění spravedlivé, byly vývozní ceny CIF upraveny na ceny ze závodu za použití údajů shromážděných během inspekcí na místě.
2.5 Dumpingové rozpětí
(41)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(42)
V případě spolupracujících vyvážejících výrobců, kterým bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, se při tomto srovnání zjistilo, že u uvedených společností dumping pokračuje, i když na mírně nižší úrovni.
(43)
Vypočítané zbytkové clo poukazovalo na významné dumpingové rozpětí, které dokonce převyšuje rozpětí zjištěné v původním šetření.
3. Pravděpodobnost pokračování dumpingu
(44)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla též prošetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu.
(45)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: objem a ceny dumpingového dovozu z Číny, výrobní kapacita a volná kapacita v Číně, přitažlivost trhu Unie a jiných třetích zemí.
3.1 Objem a ceny dumpingového dovozu z Číny
(46)
Poté, co byla v lednu 2006 uložena konečná opatření, se dumpingový dovoz z Číny i nadále zvyšoval, z 3 034 tun v roce 2007 na 3 649 tun v období přezkumného šetření, což představuje zvýšení o přibližně 20 %. Souběžně dosáhl podíl dumpingového dovozu z Číny na trhu za posuzované období 1,0 procentního bodu z 12,6 % v roce 2007 na 13,5 % v období přezkumného šetření.
(47)
Během téhož období zůstaly ceny dumpingového dovozu z Číny relativně stabilní, mezi lety 2007 a 2008 došlo k jejich zvýšení o 12, 6 %, po kterém následoval v roce 2009 pokles, který pokračoval i v období přezkumného šetření, kdy ceny dosáhly úrovně z roku 2007.
3.2 Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně
(48)
Pokud jde o celkovou výrobní kapacitu kyseliny vinné v Číně, je z různých zdrojů veřejně dostupných informací (10) patrné, že výrobní kapacita na čínském domácím trhu z velké části převyšuje poptávku.
(49)
Celková výrobní kapacita v Číně se při zohlednění informací, které byly získány na místě během šetření a při průzkumech trhu (11), odhaduje na přibližně 25 000 tun. Čínský trh je v porovnání s volnou kapacitou v Číně a s odhadovanou spotřebou 5 000 tun malý.
(50)
Kromě toho se objevují jasné náznaky, že kapacita v Číně je ještě vyšší než 25 000 tun. Porovnáme-li údaje za původní období šetření a stávající období přezkumného šetření, celková kapacita obou spolupracujících vyvážejících čínských vývozů se zvýšila o více než 200 %. Odpovídající volná kapacita byla přibližně 20 % celkové kapacity v období přezkumného šetření.
(51)
Z údajů získaných z výtahů ze zpráv uvedených ve 48. bodě odůvodnění a z veřejně dostupných informací vyplývá, že v roce 2007 byly založeny přinejmenším dvě nové společnosti zabývající se výrobou kyseliny vinné.
(52)
Z těchto důvodů je zřejmé, že je kapacita v Číně v porovnání s domácí spotřebou nepřiměřená, což potvrzuje, že čínští výrobci nutně potřebují posilnit své postavení na vývozních trzích.
3.3 Přitažlivost trhu Unie a jiných třetích zemí
(53)
Podle informací, které byly získány od spolupracujících čínských společností, je úroveň cen účtovaný do třetích zemí v souladu s úrovní cen, které by tyto společnosti mohly získat na trhu Unie. Jak je uvedeno výše, existuje na čínském domácím trhu značný přebytek výrobní kapacity, který poukazuje na silnou a přirozenou potřebu nalézt alternativní trhy, které by tuto nadbytečnou výrobní kapacitu absorbovaly.
(54)
Trh Unie je největším trhem na světě s přibližně 40 % světové spotřeby kyseliny vinné a nadále se rozvíjí, jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění. Z informací shromážděných během šetření je rovněž jasné, že čínské společnosti projevily značný zájem rozvinout svou přítomnost na největším světovém trhu a udržet si významný podíl na trhu Unie.
4. Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(55)
Na základě výše uvedených zjištění lze dospět k závěru, že významný objem dovozu z Číny je stále prováděn za dumpingové ceny a že je velmi pravděpodobné, že dumping bude pokračovat. Vzhledem k potenciální volné kapacitě v Číně, k novým výrobcům, kteří se objevili na čínském trhu, a ke skutečnosti, že trh Unie je největším trhem na světě s atraktivní úrovní cen lze dospět k závěru, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, čínští vývozci by pravděpodobně vývoz do Unie za dumpingové ceny ještě zintenzivnili.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(56)
V průběhu období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek devět výrobců v Unii. Šest z těchto devíti výrobců při šetření plně spolupracovalo, odevzdalo formuláře a požádalo o zařazení do vzorku. Bylo zjištěno, že těchto šest výrobců představuje podstatnou část, v tomto případě více než 73 %, celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Jak je zmíněno v 57. bodě odůvodnění, všech devět výrobců, kteří poskytli údaje v žádosti o přezkum, je dále označováno jako „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(57)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
makroekonomické prvky (výroba, kapacita, využití kapacity, produktivita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly vyhodnoceny na úrovni celkové výroby Unie na základě informací, jež byly shromážděny od výrobců, kteří vystoupili v souvislosti s výběrem vzorku, a u ostatních výrobců v Unii byl použit odhad založený na údajích z žádosti o přezkum,
-
analýza mikroekonomických prvků (průměrné jednotkové ceny zásob, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál a investice) byla provedena na základě informací, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(58)
Je třeba poznamenat, že pro trh Unie s kyselinou vinnou je charakteristický relativně malý počet výrobců, především malých a středních podniků, které se nacházejí v Itálii a Španělsku. S výjimkou jednoho výrobce, který je usazen ve Španělsku a který vyrábí pouze kyselinou vinnou, jsou všichni ostatní výrobci vertikálně integrováni a jejich hlavní činností je výroba alkoholu z vinných kalů, tedy proces, v němž kyselina vinná figuruje jako vedlejší produkt.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(59)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje vlastní výroby na trhu Unie, databáze čínského vývozu a údajů o objemu dovozu na trh EU získaných od Eurostatu a - pokud jde o další výrobce v Unii - na základě odhadů vycházejících ze žádosti o přezkum.
(60)
Spotřeba kyseliny vinné v Unii mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření vzrostla o 11 %. Přesněji zřejmá poptávka klesla od roku 2007 do roku 2009 o 15 %. Spotřeba Unie v průběhu období přezkumného šetření však dosáhla 29 964 tun, což ve srovnání s předchozím rokem představuje významný nárůst o 26 procentních bodů. Toto zvýšení lze vysvětlit značnou pružností cen kyseliny vinné. Pokud jsou ceny nízké, jak tomu bylo v období přezkumného šetření, může být kyselina vinná používána i pro další účely jako náhrada za suroviny pro chemickou výrobu, jako je kyselina citronová a jablečná, čímž se vysvětluje zvýšení její celkové spotřeby v Unii.
Tabulka 1
2007
2008
2009
OPŠ
Celková spotřeba EU (v tunách)
26 931
25 333
22 983
29 964
Index
100
94
85
111
Zdroj: odpovědi na dotazník, databáze čínského vývozu, Eurostat.
2. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Číny
2.1 Objem a podíl na trhu
(61)
Celkový objem dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie se během posuzovaného období zvýšil o 45 %. V průběhu období přezkumného šetření dosáhl 8 495 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 28,4 %.
(62)
Objem dovozu kyseliny vinné pocházející od čínských vývozců, který je předmětem antidumpingových opatření, do Unie v období přezkumného šetření vzrostl o 20 % a dosáhl 3 649 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 12,2 % oproti 11,3 % na začátku posuzovaného období. Zbývající dovoz ve výši 4 846 tun uskutečnil čínský vývozce, na nějž se vztahuje nulová sazba a který rovněž zvýšil svůj podíl na celkovém čínském vývozu do Unie během posuzovaného období (+ 9 procentních bodů).
Tabulka 2
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z Číny, který podléhá opatřením, (v tunách)
3 035
3 042
2 945
3 649
Index = 100
100
100
97
120
Podíl dovozu z Číny, který podléhá opatřením
11,3 %
12,0 %
12,8 %
12,2 %
Index = 100
100
106
113
107
2.2 Ceny a cenové podbízení
(63)
V následující tabulce je znázorněn vývoj průměrných cen CIF na hranici EU v případě dovozu z Číny, který podléhá opatřením, a příslušné průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie.
Tabulka 3
2007
2008
2009
OPŠ
Ceny čínského dovozu (EUR/tunu), který podléhá opatřením
1 834
2 060
1 966
1 819
Index = 100
100
112
107
99
Zdroj: odpovědi na dotazník, databáze podle čl. 14 odst. 6.
(64)
Průměrná jednotková prodejní cena čínského vývozu podléhajícího opatřením na úrovni cen CIF činila v období přezkumného šetření 1 819 EUR/t, což v rámci posuzovaného období odpovídá nárůstu o 20 %.
(65)
Pokud jde o prodejní cenu kyseliny vinné na trhu Unie během období přezkumného šetření, bylo provedeno srovnání mezi cenami kyseliny vinné vyráběné a prodávané výrobním odvětvím Unie a cenami v případě dovozu z Číny, který podléhá opatřením. Uvedenými prodejními cenami výrobního odvětví Unie byly ceny účtované nezávislým odběratelů, které byly v případě potřeby upraveny na úroveň ze závodu, tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů. Tyto ceny byly srovnány s cenami, které účtují výše uvedení čínští vyvážející výrobci bez slev a rabatů, a podle potřeby upravenými na cenu CIF na hranice Unie, s dalším nutným očištěním o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu. Vážená průměrná prodejní cena v Unii během období přezkumného šetření činila 2 496 EUR/t.
(66)
Srovnání podle jednotlivých typů ukázalo, že v průběhu období přezkumného šetření byl dovoz zboží z Číny, který podléhá opatřením, v Unii prodáván za ceny, které se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie, a to průměrně o 32,6 %.
3. Dovoz z jiných třetích zemí
(67)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíl na trhu, jakož i průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka 4
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z jiných zemí (v tunách)
590
135
156
845
Index = 100
100
23
26
143
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
2,2 %
0,5 %
0,7 %
2,8 %
Index = 100
100
24
31
129
Cena dovozu (EUR/t)
2 503
2 874
2 300
2 413
Zdroj: Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
(68)
Objem dovozu kyseliny vinné z jiných třetích zemí do EU se v posuzovaném období zvýšil o 43 % a v období přezkumného šetření dosáhl výše 845 tun. Ceny tohoto dovozu jsou poměrně vysoké a jsou významně vyšší než ceny uplatňované v případě Číny a pouze mírně nižší než průměrná úroveň cen výrobního odvětví Unie. Vývoz z jiných třetích zemí však lze považovat za okrajový, neboť během období přezkumného šetření představoval navzdory prudkému procentnímu nárůstu na konci posuzovaného období pouze 2,8 % podílu na trhu.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(69)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly během posuzovaného období posouzeny všechny příslušné hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
4.1 Předběžné poznámky
(70)
Jak je uvedeno v 57. bodě odůvodnění, byly vzhledem ke skutečnosti, že pro účely analýzy újmy byl v případě výrobního odvětví Unie použit výběr vzorku, ukazatele újmy stanoveny na dvou úrovních.
4.2 Makroekonomické prvky
a) Výroba
(71)
Výroba v Unii klesla o 5 % mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření. Konkrétně došlo v daném případě ke zvýšení o 19 procentních bodů mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření na zhruba 30,5 tisíc tun, které následovalo po prudkém poklesu ve výši 14 % mezi rokem 2007 a 2009. Zvýšená úroveň výroby umožnila výrobnímu odvětví Unie udržet zvýšení výrobních nákladů na určité úrovni a měla pozitivní dopad na celkovou ziskovost výrobního odvětví Unie.
Tabulka 5
2007
2008
2009
OPŠ
Objem výroby (v tunách)
29 000
27 500
25 000
30 588
Index = 100
100
95
86
105
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(72)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 2 %.
(73)
Míra využití kapacity činila v roce 200763 %, v roce 2009 poklesla na 56 % a v období přezkumného šetření dosáhla 68 %. Nižší míra využití v roce 2009 odráží negativní dopady krize. Celkové využití kapacity během posuzovaného období vzrostlo o 8 %, což přispělo k dalšímu snížení fixních nákladů.
Tabulka 6
2007
2008
2009
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
46 000
46 000
45 000
45 000
Index = 100
100
100
98
98
Využití kapacity
63 %
60 %
56 %
68 %
Index = 100
100
95
88
108
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
c) Objem prodeje
(74)
Objem prodeje výrobců v Unii odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, v období přezkumného šetření mírně vzrostl o 1 %. Nejprve došlo mezi rokem 2007 a 2008 ke snížení o 11 %, po kterém následoval další pokles o 9 % v roce 2009 a na konci na konci posuzovaného období bylo dosaženo téměř stejné úrovně jako na začátku posuzovaného období, což ukazuje na velké rozdíly především v důsledku hospodářské krize z let 2008 a 2009.
Tabulka 7
2007
2008
2009
OPŠ
Prodej odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
20 489
18 165
16 709
20 623
Index = 100
100
89
82
101
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
d) Podíl na trhu
(75)
V průběhu posuzovaného období výrobci v Unii ztratili 7,3 procentních bodů podílu na trhu, který poklesl ze 76,1 % v roce 2007 na 68,8 % v období přezkumného šetření. Tato ztráta odráží skutečnost, že i přes nárůst spotřeby nebyl prodej výrobního odvětví Unie v posuzovaném období s to dosáhnout stejného tempa, nicméně zůstával stabilní.
Tabulka 8
2007
2008
2009
OPŠ
Podíl výrobců v Unii na trhu
76,1 %
71,7 %
72,7 %
68,8 %
Index = 100
100
94
95
90
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat.
e) Růst
(76)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zůstal objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie navzdory poklesu spotřeby Unie o 11 % stabilní a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 10 %. Z toho lze vyvodit, že výrobci v Unii nebyli s to využít případného růstu trhu.
f) Zaměstnanost
(77)
Míra zaměstnanosti výrobního odvětví Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření vykazuje pokles o 28 %. Počet zaměstnaných osob přesněji výrazně poklesl z 320 v roce 2007 a 2008 na 280 v roce 2009 a 230 v období přezkumného šetření. Propad v roce 2009 je odrazem restrukturalizačních snah řady výrobců v Unii.
Tabulka 9
2007
2008
2009
OPŠ
Zaměstnanost (osoby)
320
320
280
230
Index = 100
100
100
88
72
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
g) Produktivita
(78)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená výstupem (v tunách) na zaměstnance a rok, v průběhu posuzovaného období vzrostla o 47 %. To odráží skutečnost, že výroba vzrostla o 5 %, zatímco míra zaměstnanosti se snížila o 28 %, a svědčí o vyšší efektivitě výrobního odvětví Unie. Je to obzvláště patrné v období přezkumného šetření, kdy výroba rostla a úroveň zaměstnanosti se i nadále snižovala a produktivita byla o 48 procentních bodů vyšší než v roce 2009.
Tabulka 10
2007
2008
2009
OPŠ
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
90
85
89
132
Index = 100
100
94
99
147
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
4.3 Údaje týkající se výrobců z Unie zařazených do vzorku
h) Činitele ovlivňující prodejní ceny
(79)
Roční průměrné prodejní ceny na trhu Unie, za které výrobci zařazení do vzorku prodávají odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vzrostly mezi rokem 2007 a 2009 o 8 %, avšak během posuzovaného období poklesly o 6 %, neboť v období přezkumného šetření dosáhla roční průměrná prodejní cena, která v roce 2007 činila 2 667 EUR/tunu, 2 496 EUR/t. Dostupnost vinanu vápenatého, který se vyrábí z vinných kalů a představuje 66 % celkových výrobních nákladů kyseliny vinné, se liší podle jakosti sklizených hroznů. Příznivé nebo nevhodné klimatické podmínky tak mohou mít vliv na celkovou nabídku vinanu vápenatého, což má zase vliv na roční průměrnou prodejní cenu. Je třeba poznamenat, že roky 2007 a 2008 nebyly pro sklizeň hroznů příznivé, což následně vedlo ke zvýšení nákladů surovin a prodejních cen po skončení období produkce (vzhledem k tomu, že se jedná o sezónní produkt, vliv se projeví teprve několik měsíců po sklizni). Rok 2009 byl pro sklizeň hroznů naopak dobrým rokem a roční průměrné prodejní ceny v období přezkumného šetření byly ve srovnání s předchozím rokem o 14 % nižší.
Tabulka 11
2007
2008
2009
OPŠ
Jednotková cena pro trh EU (EUR/t)
2 667
2 946
2 881
2 496
Index = 100
100
110
108
94
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
i) Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(80)
Vzhledem k výši dumpingu, která bylo zjištěna v tomto šetření, nebylo možné počítat s překonáním všech účinků dřívějšího dumpingu a mělo se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává zranitelné vůči poškozujícímu účinku dumpingového dovozu na trhu Unie. Je třeba připomenout, že v původním šetření bylo u dvou spolupracujících čínských výrobců, kterým bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, zjištěno dumpingové rozpětí ve výši 4,7 % a 10,1 %. Dumpingové rozpětí pro všechny ostatní společnosti je 34,9 %. Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění, bylo zahájeno antidumpingové řízení omezené na pouze jednoho čínského vyvážejícího výrobce, společnost Hangzhou Bioking, na níž se opatření nevztahují, a nelze vyloučit, že by u tohoto vyvážejícího výrobce mohlo být zjištěn dumping. Kromě toho, jak je uvedeno ve 48. až 54. bodě odůvodnění, byla pravděpodobnost pokračování dumpingu stanovena především na základě dostupné volné výrobní kapacity v Číně a poměrně malé velikosti domácího čínského trhu. Pokud jde o překonání účinků dřívějšího dumpingového dovozu z Číny, je třeba připomenout, že po uložení konečných opatření v lednu 2006 se dovoz z Číny, který podléhá opatřením, i nadále zvyšoval, jak je uvedeno ve 46. bodě odůvodnění. Nebylo tedy zaznamenáno žádné skutečné překonání účinků dřívějšího dumpingu a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává vůči poškozujícím účinkům dumpingového dovozu na trhu Unie zranitelné.
j) Zásoby
(81)
Množství zásob zůstalo během posuzovaného období stabilní a vykázalo mírné zvýšení o 2 %. Výroba se přesněji v roce 2008 v přímé souvislosti s vývojem prodeje, jak je uvedeno v 74. bodě odůvodnění, prudce zvýšila o 65 %. Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se objem zásob snížil, neboť prodej nezávislým odběratelům se ve stejném období zvýšil.
Tabulka 12
2007
2008
2009
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
863
1 428
933
879
Index = 100
100
165
108
102
Zdroj: odpovědi na dotazník.
k) Mzdy
(82)
Průměrné mzdové náklady vzrostly během posuzovaného období o 19 %, a to navzdory snahám o snížení nákladů práce ze strany výrobců zařazených do vzorku, zejména v případě nekvalifikovaných pracovníků, což se projevilo i celkovým snížením pracovní síly, jak je uvedeno v 77. bodě odůvodnění.
Tabulka 13
2007
2008
2009
OPŠ
Průměrné mzdy (EUR)
28 686
31 871
31 574
34 245
Index = 100
100
111
110
119
Zdroj: odpovědi na dotazník.
l) Ziskovost a návratnost investic
(83)
Během posuzovaného období se ziskovost obdobného výrobku v případě prodejů, které uskutečnili výrobci zařazení do vzorku odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, vyjádřená jako procento čistých prodejů, zvýšila o více než 6 procentních bodů. Konkrétněji ziskovost výrobců zařazených do vzorku mezi rokem 2007 a 2008 klesla o 3,7 procentního bodu na úroveň 7,7 %, což bylo považováno za nesplnění cílového zisku, v roce 2009 vzrostla a v období přezkumného šetření dosáhla 17,6 %.
(84)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala uvedený vývoj ziskovosti. Klesla z úrovně 36,4 % v roce 2007 na 21,9 % v roce 2008. Poté vzrostla na 44,4 % v roce 2009 a v období přezkumného šetření opět vzrostla na 142,9 %. Celkově zůstala návratnost investic během posuzovaného období velmi pozitivní.
Tabulka 14
2007
2008
2009
OPŠ
Ziskovost EU (% čistého prodeje)
11,4 %
7,7 %
12,5 %
17,6 %
Index = 100
100
67
109
153
Návratnost investic (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
36,4 %
21,9 %
44,4 %
142,9 %
Index = 100
100
60
122
393
Zdroj: odpovědi na dotazník.
m) Peněžní tok a schopnost získávat kapitál
(85)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti byl v roce 2007 kladný ve výši 4,6 milionu EUR. V roce 2008 poklesl na 1,8 milionu EUR a do konce posuzovaného období se značně zlepšoval, až dosáhl v období přezkumného šetření úrovně 6,8 milionů EUR. Celkově byl peněžní tok v posuzovaném období neustále kladný.
(86)
Z údajů nevyplývá, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s těžkostmi při získávání kapitálu, zejména s ohledem na skutečnost, jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, že většina výrobců zařazených do vzorku jsou integrované společnosti.
Tabulka 15
2007
2008
2009
OPŠ
Peněžní tok (v EUR)
4 691 458
1 841 705
4 706 092
6 802 164
Index = 100
100
39
100
145
Zdroj: odpovědi na dotazník.
n) Investice
(87)
Roční investice výrobců zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížily o 23 %. Mezi rokem 2007 a 2008 přesněji vzrostla o 5 % a v roce 2009 se zvýšila o dalších 32 procentních bodů. Prudký pokles investic mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření (- 60 procentních bodů) lze částečně vysvětlit skutečností, že společnosti, jež byly předmětem šetření, již v průběhu posuzovaného období uskutečnily hlavní nezbytné investice, které si naplánovaly.
Tabulka 16
2007
2008
2009
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
2 518 189
2 632 013
3 461 990
1 943 290
Index = 100
100
105
137
77
Zdroj: odpovědi na dotazník.
5. Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(88)
Z rozboru makroekonomických údajů vyplývá, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období zvýšilo výrobu a prodej. Na zaznamenané zvýšení, které samo o sobě není významné, je však třeba pohlížet v kontextu vyšší poptávky mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření, jež měla za následek pokles podílu výrobců v Unii na trhu o 7,3 procentního bodu na 68,8 %.
(89)
Relevantní mikroekonomické ukazatele vykazovaly ve stejnou dobu zlepšení hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Ziskovost a návratnost investic byly i nadále kladné a peněžní tok v období přezkumného šetření rovněž zůstal kladný.
(90)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Neexistence podstatné újmy během období přezkumného šetření by však měla být posouzena ve světle dalších důležitých ukazatelů újmy, které se v průběhu posuzovaného období vyvíjely negativně, zejména ve světle prodejních cen, ztráty podílu na trhu a zaměstnanosti. Výrobní odvětví Unie je proto stále považováno za zranitelné a v některých ohledech nedosahuje úrovní, které by bylo možné očekávat, pokud by se plně překonalo účinky újmy zjištěné v rámci původního šetření.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv cen v případě zrušení opatření
(91)
Jak je uvedeno ve 48. až 52. bodě odůvodnění, vyvážející výrobci v Číně disponují značnou volnou kapacitou a zjevným potenciálem významně navýšit objem vývozu na trh Unie i přesměrovat vývoz z jiných trhů.
(92)
Ceny CIF kyseliny vinné při vývozu do Unie, které uplatňují čínští vývozci, kteří v současné době podléhají opatřením, byly v období přezkumného šetření výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie a při porovnání jednotlivých typů bylo zjištěno cenové podbízení ve výši 32,6 %.
(93)
Z analýzy vývozu kyseliny vinné z Číny (12) do zbytku světa po období přezkumného šetření vyplývá, že objem tohoto vývozu výrazně klesl z 10 862 tun v období přezkumného šetření na 8 118 tun na konci července 2011 (- 25 %). Tento pokles objemu vývozu z Číny na jiné trhy ve výši 2 744 tun by mohl vést ke vzniku dalšího toku čínského vývozu na trh Unie.
(94)
Vzhledem k existujícím volným kapacitám pro kyselinu vinnou v Číně a k přitažlivosti trhu Unie, jak bylo uvedeno výše, by se vývozci z Číny s největší pravděpodobností pokusili svůj podíl na trhu v Unii zvýšit, čímž by výrobnímu odvětví Unie způsobili podstatnou újmu. V případě neexistence antidumpingových cel na dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny by jakýkoli větší objem dumpingového dovozu z Číny vyvolal u výrobního odvětví Unie ještě silnější tlak na ceny a způsobil podstatnou újmu.
(95)
Jak je uvedeno v 79. bodě odůvodnění, je celková finanční situace výrobního odvětví Unie částečně ovlivněna klimatickými podmínkami a sklizní. Je třeba připomenout, že kyselinu vinnou, kterou používají i výrobci vína, lze získat buď z vedlejších produktů vinifikace, nebo, jako je tomu v případě čínských vývozců, chemickou syntézou z petrochemických sloučenin nebo derivátů uhlí, jako je benzen.
(96)
Dále je tudíž třeba připomenout, že čínská výroba není co do objemu nijak omezena, neboť na rozdíl od výrobců ve výrobním odvětví Unie, kteří používají přírodní suroviny, tj. vinné kaly, využívá syntetické výrobní metody.
(97)
Vzhledem k tomu, že ziskovost výrobního odvětví Unie je částečně závislá na klimatických podmínkách, nelze vyšší ziskovost, která byla dosažena v období přezkumného šetření, považovat za trvalou. Dokonce i během posuzovaného období nebylo výrobní odvětví Unie vždy schopno docílit plánovaného zisku ve výši 8 %. Ziskovost výrobního odvětví Unie navíc v období šesti měsíců po ukončení období přezkumného šetření již značně poklesla na přibližně 3 %, čímž se odvětví opět ocitlo ve zranitelném postavení.
2. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(98)
Na tomto základě se dospělo k závěru, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k nárůstu dumpingového vývozu z Číny, což by vedlo k tlaku na snížení cen výrobního odvětví Unie a ke zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Proto se dospělo k závěru, že případné zrušení opatření vůči Číně by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(99)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla v souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení dána příležitost předložit své stanovisko.
(100)
Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(101)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie opatření proti dovozu z Číny zachovat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii
(102)
Výrobní odvětví Unie se obecně ukázalo jako životaschopné odvětví. To bylo potvrzeno pozitivním vývojem jeho hospodářské situace, který byl zaznamenán v průběhu posuzovaného období částečně díky jeho snahám o restrukturalizaci a zavedeným opatřením. Výrobní odvětví Unie v posuzovaném období zejména zlepšilo svou nákladovou strukturu a ziskovost.
(103)
Lze rozumně předpokládat, že budou-li opatření zachována, bude z nich mít výrobní odvětví Unie i nadále prospěch. Pokud by opatření proti dovozu z Číny nebyla zachována, je pravděpodobné, že výrobní odvětví Unie opět utrpělo podstatnou újmu v důsledku značného objemu dumpingového dovozu z Číny, což by způsobilo vážné zhoršení jeho finanční situace. Existuje totiž značná pravděpodobnost, že dojde k dumpingu působícímu újmu v rozsahu, kterému by výrobní odvětví Unie nemohlo odolávat. Výrobní odvětví Unie by proto nadále mělo užitek ze zachování stávajících antidumpingových opatření.
(104)
Proto se dospělo k závěru, že zachování antidumpingových opatření vůči Číně bude jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců
(105)
Připomíná se, že podle zjištění z předchozích šetření nebyl dopad uloženého opatření významný. V rámci stávajícího šetření nespolupracovali žádní obchodníci nebo dovozci. Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření dovozce značně postihla, má se za to, že zachování opatření nebude mít na dovozce v Unii žádný zásadní nepříznivý dopad.
4. Zájem uživatelů
(106)
Kyselina vinná se používá především ve vinařském a potravinářském průmyslu jako přídatná látka v potravinách a nápojích a ve stavebnictví jako zpomalovač do sádry.
(107)
V rámci tohoto šetření byli kontaktováni všichni známí uživatelé.
(108)
Uživatelé z oblasti stavebnictví nespolupracovali. Jak bylo zjištěno v původním šetření, představuje kyselina vinná méně než 2 % nákladů výrobků ze sádry, je-li použita. Proto se dospělo k závěru, že zachování opatření bude mít na náklady a konkurenceschopnost odvětví stavebnictví zanedbatelný vliv.
(109)
V rámci řízení spolupracovali dva hlavní dovozci/uživatelé z potravinářského odvětví. Mohlo být stanoveno, že obě společnosti jsou vysoce ziskové, a to i pokud jde o jejich sortiment, ve kterém dotčený výrobek figuruje jako jedna ze surovin. Kromě toho prodej výrobků vyráběných za použití dotčeného výrobku představoval pouze malý podíl jejich celkového obratu. Proto lze dojít k závěru, že zachování opatření by nemělo na uživatele potravinářského průmyslu přehnaný vliv. Pro tyto uživatele byla navíc existence různých zdrojů dotčeného výrobku velmi důležitá.
5. Závěr ohledně zájmu Unie
(110)
Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se dospělo k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(111)
Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a faktorech, na jejichž základě se má doporučit, aby stávající opatření uložená na dovoz dotčeného výrobku z Číny zůstala zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek ke zveřejněným zjištěním.
(112)
Uživatel z odvětví stavebnictví tvrdil, že prodloužení platných opatření způsobí nedostatek dotčeného výrobku, zvýší jeho výrobní náklady, a povede tak ke zvýšení cen jeho konečných výrobků. Tato tvrzení nebyla podložena žádnými důkazy. Vzhledem k chybějícímu odůvodnění uvedených tvrzení a nedostatečné spolupráci ze strany uživatelů z odvětví stavebnictví však tato tvrzení nebylo možné ověřit.
(113)
Oba uživatelé z odvětví potravinářství, kteří spolupracovali v rámci šetření, tvrdili, že nebyl dostatečně zohledněn vliv zachování opatření na potravinářský průmysl, a jeden z nich požádal o slyšení u úředníka pro slyšení.
(114)
Během slyšení uživatel nezpochybnil závěr, že zachování opatření nebude mít celkově negativní vliv na ziskovost společnosti jako celku, avšak tvrdil, že z jeho pohledu bude mít značný dopad na ziskovost konkrétního sortimentu využívající dotčený výrobek a představující pouze minimální podíl na celkovém obratu. Rovněž tvrdil, že po období přezkumného šetření se ceny kyseliny vinné na domácím trhu značně zvýšily a že tyto úrovně cen opětovně značně sníží ziskovost jeho výroby. Tento uživatel nicméně nepopíral, že nárůst cen byl způsoben nedostatečnou nabídkou surovin na trhu Unie, jejíž úroveň se pravidelně mění podle sklizně hroznů, a nelze jí tudíž považovat za stálou nebo ovlivněnou platnými antidumpingovými opatřeními.
(115)
Druhý uživatel se během slyšení s osobami pověřenými šetřením vyslovil proti prodloužení opatření a použil podobné argumenty. Tyto argumenty byly tudíž rovněž zamítnuty (viz předchozí bod odůvodnění).
(116)
Spolupracující vyvážející čínský výrobce tvrdil, že výrobní odvětví Unie nelze stále považovat za zranitelné, že hlavní důvod situace výrobního odvětví Unie je úzce spojen s klimatickými podmínkami a v důsledku toho se vyslovil proti zachování opatření. Tato tvrzení nebyla podložena žádnými důkazy, a nebylo je proto možné přijmout. Jejich povaha navíc nebyla s to změnit výše uvedené závěry týkající se situace výrobního odvětví Unie.
(117)
Výrobní odvětví Unie s ohledem na své výsledky v oblasti ziskovosti v posuzovaném období uvedlo, že ukončení výroby jediného francouzského výrobce, ke kterému došlo v polovině roku 2008, vedlo krátkodobě ke snížení množství dotčeného výrobku, které je k dispozici na domácím trhu, a dočasně tak ke zvýšení prodejních cen a s tím souvisejícímu zvýšení jejich ziskovosti. Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že s ohledem na uvedené okolnosti by tyto změny v žádném případě neměly být chápány jako trvalé. Závěry týkající se situace výrobního odvětví Unie tedy zůstávají nezměněné.
(118)
Po zvážení všech připomínek, které zúčastněné strany vznesly poté, co se seznámily se závěry šetření, se dospělo k závěru, že žádná připomínka není s to změnit závěry dosažené v rámci šetření.
(119)
Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná pro dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny měla být zachována na období dalších pěti let,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu kyseliny vinné, s výjimkou kyseliny vinné D-(-) se zápornou optickou rotací nejméně 12,0 stupňů, měřenou ve vodním roztoku metodou popsanou v Evropském lékopisu, v současnosti kódu KN ex 2918 12 00 (kód TARIC 2918120090), a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením se pro výrobky vyráběné společnostmi uvedenými níže stanoví takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Čínská lidová republika
10,1 %
A688
Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Čínská lidová republika
4,7 %
A689
Všechny ostatní společnosti (kromě Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou City, Čínská lidová republika - doplňkový kód TARIC A687).
34,9 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. dubna 2012.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 349/2012
2012 m. balandžio 16 d.
kuriuo, remiantis priemonių galiojimo termino peržiūra pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės vyno rūgščiai
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį ir 11 straipsnio 2, 5 ir 6 dalis,
atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau - Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Ankstesni tyrimai ir galiojančios priemonės
(1)
Reglamentu (EB) Nr. 130/2006 (2) (toliau - pirminis reglamentas) Taryba nustatė galutinį 0-34,9 % dydžio antidempingo muitą importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - Kinija) kilmės vyno rūgščiai (toliau - VR). Primenama, kad eksportuojančio Kinijos gamintojo „Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd.“ (toliau - „Hangzhou Bioking“) pagamintai VR nustatyta 0 % galutinio antidempingo muito norma, o kitiems eksportuojantiems Kinijos gamintojams - 4,7-34,9 % galutinio antidempingo muito normos.
(2)
Atlikus pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį inicijuotą peržiūrą, 2008 m. vasario 22 d. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 150/2008 (3) iš dalies pakeitė minėtų priemonių aprėptį.
(3)
2012 m. balandžio 16 d., atlikus „Hangzhou Bioking“ taikomų galiojančių priemonių peržiūrą, inicijuotą pagal Reglamento (EB) Nr. 1515/2001 2 straipsnio 3 dalį, atsižvelgiant į PPO Apeliacinės tarybos pranešimą „Meksika - galutinės antidempingo priemonės jautienai ir ryžiams“ (4), kurio 305 ir 306 pastraipose nustatyta, kad eksportuojančiam gamintojui, kuris, kaip nustatyta per pirminį tyrimą, dempingo nevykdė, galutinė priemonė, nustatyta atlikus tokį tyrimą, neturi būti taikoma, ir kad neturi būti vykdomos su šiuo gamintoju susijusios administracinio pobūdžio peržiūros arba peržiūros dėl pasikeitusių aplinkybių, Taryba Reglamentu (ES) Nr. 332/2012 (5) iš dalies pakeitė „Hangzhou Bioking“ taikomas priemones.
(4)
Tyrimas, po kurio pirminiu reglamentu buvo nustatytos priemonės, toliau vadinamas pirminiu tyrimu.
2. Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą
(5)
Paskelbus pranešimą apie artėjantį antidempingo priemonių galiojimo terminą (6), 2009 m. spalio 27 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Prašymą pateikė šie gamintojai (toliau - pareiškėjai): „Distillerie Bonollo SpA“, „Industria Chimica Valenzana SpA“, „Distillerie Mazzari SpA“, „Caviro Distillerie S.r.l“ ir „Comercial Quimica Sarasa SL“, pagaminantys didžiausią dalį, šiuo atveju daugiau nei 50 %, visos Sąjungoje pagaminamos VR.
(6)
Prašymas grįstas tuo, kad pasibaigus priemonių, nustatytų importuojamai Kinijos kilmės VR, galiojimui dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei greičiausiai tęsis arba pasikartos.
3. Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas
(7)
Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nusprendusi, kad yra pakankamai įrodymų inicijuoti priemonių galiojimo termino peržiūrą, 2011 m. sausio 26 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu apie inicijavimą (7) (toliau - pranešimas apie inicijavimą) informavo apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.
4. Susiję atvejai
(8)
Be to, 2011 m. liepos 29 d. Komisija paskelbė pagal 5 straipsnį inicijuojanti antidempingo tyrimą (8) dėl importuojamos Kinijos kilmės VR, kurią eksportuoja tik vienas eksportuojantis Kinijos gamintojas - „Hangzhou Bioking“.
(9)
Tą pačią dieną Komisija paskelbė apie dalinės tarpinės peržiūros (9), per kurią nagrinėjamas tik su dviem eksportuojančiais Kinijos gamintojais, t. y. „Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd“ (Changzhou) ir „Ninghai Organic Chemical Factory“ (Ninghai), susijęs dempingas, inicijavimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį dėl importuojamai Kinijos kilmės VR taikomų antidempingo priemonių.
5. Tyrimas
5.1. Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis
(10)
Atliekant dempingo tęsimosi tyrimą nagrinėtas 2010 m. sausio 1 d.-2010 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau - peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Atliekant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbių tendencijų tyrimą, buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2007 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
5.2. Su tyrimu susijusios šalys
(11)
Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, žinomiems susijusiems Sąjungos naudotojams ir jų asociacijoms bei susijusios eksportuojančios šalies atstovams.
(12)
Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.
(13)
Atsižvelgiant į tai, kad šiame tyrime dalyvauja akivaizdžiai daug eksportuojančių Kinijos gamintojų, nesusijusių Sąjungos importuotojų ir Sąjungos gamintojų, pranešime apie inicijavimą numatyta atlikti atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves) pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį pirmiau minėtų šalių prašyta per 15 dienų nuo pranešimo apie inicijavimą paskelbimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.
(14)
Atsižvelgiant į gautus atsakymus, buvo nuspręsta Sąjungos gamintojams taikyti atranką. Nė vienas nesusijęs Sąjungos importuotojas tyrime nebendradarbiavo. Kalbant apie eksportuojančius gamintojus iš Kinijos, norą bendradarbiauti tyrime pareiškė tik du eksportuojantys gamintojai. Todėl nuspręsta, kad eksportuojančių gamintojų atranka nebūtina.
(15)
Šeši Sąjungos gamintojai per nustatytą terminą pateikė pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją ir sutiko dalyvauti atrankoje. Remdamasi šių Sąjungos gamintojų pateikta informacija Komisija atrinko keturis gamintojus, kurie, kaip nustatyta, yra tipiški Sąjungos gamintojai atsižvelgiant į panašaus produkto gamybos ir pardavimo Sąjungoje apimtį. Bendra jų pardavimo apimtis sudarė 61 % pardavimo Sąjungos rinkoje apimties.
(16)
Į klausimyną atsakė keturi atrinkti Sąjungos gamintojai, du Sąjungos naudotojai ir du eksportuojantys Kinijos gamintojai. Be to, du bendradarbiaujantys Sąjungos gamintojai pateikė prašytus bendruosius duomenis, kurių reikėjo žalos analizei atlikti.
(17)
Į dempingo ir žalos analizę neįtrauktas bendrovės „Hangzhou Bioking“, kurios individualus dempingo skirtumas pirminio tyrimo metu buvo nulis, vykdytas eksportas, įskaitant dempingo tęsimosi ir jo daromos žalos pasikartojimo tikimybę. Todėl šios peržiūros analizė buvo pagrįsta nagrinėjamojo produkto eksportu iš Kinijos į Sąjungą per PTL, kuris šiame reglamente vadinamas „eksportu, kuriam taikomos priemonės“, išskyrus gamintojo „Hangzhou Bioking“ vykdytą eksportą.
(18)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, būtina nustatant dempingo ir jo daromos žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybę ir Sąjungos interesus. Tikrinamieji vizitai buvo surengti toliau nurodytų bendrovių patalpose:
a)
Sąjungos gamintojai
-
„Comercial Quimica Sarasa SL“,
-
„Alcoholera Vinícola Europea S.A.“,
-
„Distillerie Mazzari S.p.a.“,
-
„Distillerie Bonollo S.p.a.“;
b)
Eksportuojantys Kinijos gamintojai
-
„Changmao Biochemical Engineering Co Ltd“,
-
„Ninghai Organical Chemical Factory“;
c)
Naudotojai
-
„Danisco A/S“,
-
„Kerry (NL) B.V.“;
d)
Panašios šalies gamintojas
-
„Tarcol S.A., Argentina“.
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
(19)
Šioje peržiūroje nagrinėjamas tas pats produktas, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 150/2008, kuriuo, kaip paaiškinta pirmiau, iš dalies pakeista pirminiu reglamentu nustatytų priemonių aprėptis. Nagrinėjamasis produktas - Kinijos kilmės vyno rūgštis, išskyrus D-(-)- vyno rūgštį su ne mažiau kaip 12,0 laipsnių neigiama optine rotacija, matuojama vandens tirpale Europos farmakopėjoje nurodytu metodu, kurios KN kodas šiuo metu yra ex 2918 12 00 (TARIC kodas 2918120090) (toliau - nagrinėjamasis produktas).
(20)
Atlikus peržiūros tyrimą, patvirtinta pirminio tyrimo išvada, kad į Sąjungos rinką importuojamas nagrinėjamasis produktas ir eksportuojančių gamintojų gaminamas ir vidaus rinkoje parduodamas produktas ir Sąjungos pramonės gaminamas ir Sąjungoje parduodamas produktas (toliau - panašus produktas) pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir cheminėmis charakteristikomis bei naudojami ta pačia paskirtimi. Todėl šie produktai laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
C. DEMPINGO TĘSIMOSI TIKIMYBĖ
1. Įžanginės pastabos
(21)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi nagrinėta, ar yra tikimybė, kad pasibaigus priemonių galiojimo terminui dempingas tęsis arba pasikartos.
(22)
Kaip minėta 13 konstatuojamojoje dalyje, atsižvelgiant į galimą didelį šiame tyrime dalyvaujančių eksportuojančių gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą numatyta taikyti atranką. Iš 20 žinomų eksportuojančių gamintojų, bendradarbiauti pasisiūlė tik dvi bendrovės, kurios abi naudojasi rinkos ekonomikos režimu. Šios dvi bendrovės PTL importavo didžiąją dalį nagrinėjamojo produkto iš Kinijos į Sąjungą, išskyrus bendrovės „Hangzhou Bioking“, kurios individualus dempingo skirtumas pirminio tyrimo metu buvo nulis, importuojamą dalį.
2. Importas dempingo kaina per PTL
2.1. Panaši šalis
(23)
Remiantis tuo, kad Kinija yra pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalis, ir remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu, eksportuojančių gamintojų, kuriems nebuvo suteiktas rinkos ekonomikos režimas (toliau - RER), normaliąją vertę reikia nustatyti pagal atitinkamos rinkos ekonomikos trečiosios šalies (toliau - panaši šalis) kainas ar apskaičiuotą vertę.
(24)
Kaip ir pirminiame tyrime, pranešime apie inicijavimą Argentina buvo pasiūlyta kaip tinkama panaši šalis normaliajai vertei nustatyti. Suinteresuotosios šalys buvo paragintos pateikti pastabas dėl tokio pasirinkimo.
(25)
Vienas pramoninis vyno rūgšties vartotojas nurodė, kad esama tam tikrų apribojimų dėl Argentinos pasirinkimo panašia šalimi ir teigė, kad ji neturėtų būti vienintelis matas normaliajai vertei nustatyti. Susijusi šalis pirmiausia nurodė tariamus gamybos skirtumus tarp Kinijos ir Argentinos, ribotą metinės produkcijos kiekį, palyginti su pasauline produkcija ir valiutos keitimo kurso svyravimus. Tačiau nė vienas iš šių teiginių nebuvo pagrįstas kokiais nors dokumentais.
(26)
Bet kuriuo atveju, į skirtingus gamybos procesus Argentinoje ir Kinijoje ir su tuo susijusį poveikį nagrinėjamojo produkto sąnaudų apskaičiavimui ir vertei jau buvo atsižvelgta pirminiame tyrime ir buvo padaryta išvada, kad tai nekeičia šių produktų, kurie, kaip buvo nustatyta, yra panašūs, palyginamumo. Kadangi pramoninio vartotojo prielaida nesuteikė jokios naujos informacijos ir jo teiginiai nebuvo pagrįsti, argumentas buvo atmestas. Todėl šios priemonių galiojimo termino peržiūros išvadomis patvirtinamos pirminio tyrimo išvados, t. y. kad gamybos proceso skirtumai neturi poveikio produktų palyginamumui.
(27)
Ribotas Argentinos metinės produkcijos kiekis, palyginti su pasauline VR produkcija, nėra svarbus argumentas vertinant, ar konkreti rinka yra tinkama normaliajai vertei panašioje rinkoje nustatyti. Iš tiesų, tyrimas patvirtino, kad Argentina yra atvira ir konkurencinga rinka, kurioje veikia mažiausiai du veiklos vykdytojai. Todėl šis argumentas buvo atmestas.
(28)
Argumentas dėl didelių valiutos keitimo kurso svyravimų tarp regionų nebuvo pagrįstas. Be to, atlikus tyrimą vietoje negauta jokių duomenų, rodančių, kad skirtinguose regionuose valiutos kursai yra iškraipyti. Todėl šis argumentas taip pat buvo atmestas.
(29)
Taigi, kaip ir pirminiame tyrime, padaryta išvada, kad Argentina yra tinkama panaši šalis ir ja remiantis bus nustatyta normalioji vertė.
(30)
Buvo susisiekta su dviem žinomomis Argentinos bendrovėmis, tačiau tik viena iš jų sutiko bendradarbiauti, atsakyti į klausimyną ir leido atlikti tikrinamąjį vizitą. Nustatant normaliąją vertę buvo naudojamasi šios bendrovės duomenimis.
2.2. Normalioji vertė
(31)
Dviem bendrovėms, kurioms pirminiame tyrime suteiktas RER, normalioji vertė buvo nustatyta remiantis atitinkamais jų duomenimis. Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsniu, Komisija išnagrinėjo, ar vyno rūgšties pardavimas nepriklausomiems pirkėjams vietos rinkoje per PTL buvo tipiškas, t. y. ar vidaus vartojimui skirto produkto pardavimo apimtis sudarė 5 % ar daugiau nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą.
(32)
Vienai bendrovei, kuriai suteiktas RER, normalioji vertė turėjo būti apskaičiuota, nes jos pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo nepakankama, kad ją būtų galima laikyti tipiška, kaip paaiškinta 31 konstatuojamojoje dalyje. Todėl nustatyta normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis bendrovės gamybos sąnaudomis ir pardavimo, bendrosiomis ir administracinėmis išlaidomis ir pelnu, gautu už vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis parduotą panašų produktą.
(33)
Kitos bendrovės, kuriai suteiktas RER, pardavimo vidaus rinkoje apimtis įprastomis prekybos sąlygomis buvo tipiška, todėl normalioji vertė buvo nustatyta remiantis nepriklausomų pirkėjų eksportuojančioje šalyje sumokėtomis kainomis.
(34)
Bendrovių, kurioms pirminiame tyrime nebuvo suteiktas RER, atveju remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu normalioji vertė nustatyta pagal informaciją, gautą iš panašios šalies bendradarbiaujančio gamintojo.
(35)
Todėl pardavimo panašios šalies nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje apimtis taip pat buvo įvertinta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnyje nustatytą kriterijų. Komisija galėjo patikrinti, kad įprastomis prekybos sąlygomis buvo parduotas pakankamas kiekis ir todėl juo galima buvo remtis nustatant normaliąją vertę bendrovėms, kurioms nesuteiktas RER.
2.3. Eksporto kaina
(36)
Visas bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pardavimas eksportui į Sąjungą buvo vykdomas tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Eksporto kainos buvo nustatytos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis.
(37)
Nustatant visų kitų Kinijoje įsisteigusių gamintojų eksporto kainą, buvo remiamasi importo statistikos duomenimis, įkeltais į duomenų bazės 14 straipsnio 6 dalį.
2.4. Palyginimas
(38)
Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis.
(39)
Siekiant užtikrinti, kad bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų atveju normalioji vertė ir eksporto kaina būtų palygintos teisingai, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi atitinkamais pataisymais buvo atsižvelgta į tam tikrus transporto, draudimo, mokesčių ir kredito sąnaudų skirtumus, turinčius įtakos kainoms ir jų palyginamumui.
(40)
Siekiant teisingai palyginti panašios šalies normaliąją vertę EXW sąlygomis ir 37 konstatuojamojoje dalyje nurodytą eksporto kainą, CIF eksporto kainos buvo pritaikytos prie EXW naudojant tikrinamųjų vizitų metu surinktus duomenis.
2.5. Dempingo skirtumas
(41)
Kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, dempingo skirtumas buvo nustatytas lyginant vidutinę svertinę normaliąją vertę su vidutine svertine eksporto kaina.
(42)
Bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų, kuriems pirminiame tyrime buvo suteiktas RER, atveju, šis palyginimas parodė, kad šios bendrovės tęsė dempingą, nors jis ir buvo šiek tiek mažesnis.
(43)
Apskaičiavus muitą kitiems gamintojams, paaiškėjo, kad dempingo lygis yra didelis ir net didesnis nei pirminiame tyrime.
3. Dempingo tęsimosi tikimybė
(44)
Atlikus analizę dėl dempingo vykdymo per PTL taip pat nagrinėta dempingo tęsimosi tikimybė.
(45)
Šiuo atžvilgiu buvo išnagrinėti šie veiksniai: importo iš Kinijos dempingo kainomis apimtis ir kainos, gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai Kinijoje, Sąjungos rinkos ir kitų trečiųjų šalių rinkų patrauklumas.
3.1. Importo iš Kinijos dempingo kainomis apimtis ir kainos
(46)
2006 m. sausio mėn. nustačius galutines priemones, importas iš Kinijos dempingo kainomis toliau didėjo - nuo 3 034 metrinių tonų 2007 m. iki 3 649 metrinių tonų PTL, t. y. padidėjo apie 20 %. Kartu per nagrinėjamąjį laikotarpį vienu procentiniu punktu padidėjo importo iš Kinijos dempingo kainomis rinkos dalis - nuo 12,6 % 2007 m. iki 13,5 % per PTL.
(47)
Tuo pačiu laikotarpiu importo iš Kinijos dempingo kainomis kainos išliko santykinai stabilios: 2007-2008 m. padidėjo 12,6 %, o 2009 m. ir PTL mažėjo ir per pastarąjį laikotarpį pasiekė tokį pat lygį, koks buvo 2007 m.
3.2. Gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai Kinijoje
(48)
Kalbant apie bendrus VR gamybos Kinijoje pajėgumus, iš įvairių viešų informacijos šaltinių (10) matyti, kad gamybos pajėgumai gerokai viršija paklausą Kinijos vidaus rinkoje.
(49)
Remiantis atliekant tyrimą vietoje gauta informacija, gauta ir rinkos tyrimais (11), bendri Kinijos gamybos pajėgumai vertinami maždaug 25 000 metrinių tonų. Kinijos rinka, palyginti su šios šalies turimais pajėgumais, yra maža - joje suvartojama 5 000 metrinių tonų.
(50)
Be to, esama aiškių požymių, kad pajėgumai Kinijoje yra didesni nei 25 000 metrinių tonų. Iš tiesų, lyginant pirminio tyrimo laikotarpio ir PTL duomenis, bendri dviejų bendradarbiaujančių Kinijos eksportuotojų pajėgumai padidėjo daugiau nei 200 %. Atitinkamai, nepanaudoti pajėgumai PTL sudarė apie 20 % bendrų pajėgumų.
(51)
Be to, remiantis duomenimis, gautais iš 48 konstatuojamojoje dalyje nurodytų ataskaitų suvestinių, ir vieša informacija, paaiškėjo, kad 2007 m. įsisteigė bent du nauji vyno rūgšties gamintojai.
(52)
Taigi, aišku, kad pajėgumai Kinijoje yra neproporcingi, palyginti su vidaus vartojimu, todėl akivaizdu, kad Kinijos gamintojams būtinai reikia stiprinti savo poziciją eksporto rinkose.
3.3. Sąjungos rinkos ir kitų trečiųjų rinkų patrauklumas
(53)
Iš informacijos, gautos iš bendradarbiaujančių Kinijos bendrovių, matyti, kad trečiosioms šalims taikomų kainų lygis atitinka kainų, kurias jos galėtų nustatyti Sąjungos rinkoje, lygį. Kaip minėta pirmiau, Kinijos vidaus rinkoje esama didelių perteklinių gamybos pajėgumų, todėl akivaizdu, kad gamintojams reikia ieškoti alternatyvių rinkų šiam gamybos pajėgumų pertekliui panaudoti.
(54)
Sąjungos rinka yra bene didžiausia rinka pasaulyje, kurioje suvartojama apie 40 % pasaulyje pagaminamos vyno rūgšties ir, kaip minėta 60 konstatuojamojoje dalyje, ji vis dar plečiasi. Be to, iš tyrimo metu surinktos informacijos matyti, kad Kinijos bendrovės aktyviai domisi savo pozicijos stiprinimu didžiausioje pasaulio rinkoje ir norėtų išlaikyti didelę rinkos dalį Sąjungos rinkoje.
4. Išvada dėl dempingo tęsimosi tikimybės
(55)
Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytas išvadas, galima daryti išvadą, kad didelis produkto kiekis vis dar importuojamas iš Kinijos dempingo kainomis ir esama didelės tikimybės, kad dempingas tęsis. Atsižvelgiant į nepanaudotų pajėgumų perteklių Kinijoje, įskaitant Kinijos rinkoje atsiradusius naujus gamintojus ir faktą, kad Sąjungos rinka yra didžiausia rinka pasaulyje, siūlanti patrauklias kainas, galima daryti išvadą, jog tikėtina, kad antidempingo priemonėms baigus galioti, Kinijos eksportuotojai ir toliau didins savo eksportą į Sąjungą dempingo kainomis.
D. SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS
(56)
Per PTL Sąjungoje panašų produktą gamino devyni gamintojai. Iš šių devynių gamintojų, šeši visapusiškai bendradarbiavo tyrime, pateikė atrankos formas ir paprašė būti atrenkami. Nustatyta, kad šie šeši gamintojai pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 73 %) viso Sąjungoje pagaminamo panašaus produkto. Kaip nurodyta 57 konstatuojamojoje dalyje, devyni gamintojai, kurie prašyme atlikti peržiūrą pateikė informacijos, pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį ir 5 straipsnio 4 dalį toliau vadinami Sąjungos pramone.
(57)
Siekiant išnagrinėti žalą, toliau nurodytais dviem lygmenimis buvo nustatyti žalos rodikliai:
-
makroekonominiai rodikliai (gamyba, pajėgumai, pajėgumų naudojimas, našumas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, dempingo skirtumų dydis ir atsigavimas nuo ankstesnio dempingo poveikio) įvertinti visos Sąjungos gamybos lygiu, remiantis informacija, surinkta iš gamintojų, kurie kreipėsi per atranką, o kitų trijų Sąjungos gamintojų atveju - remiantis vertinimu, pagrįstu prašyme atlikti peržiūrą pateiktais duomenimis,
-
atrinktų Sąjungos gamintojų mikroekonominiai rodikliai (vidutinės vieneto kainos, atsargos, darbo užmokestis, pelningumas, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas, pajėgumas padidinti kapitalą ir investicijos) analizuoti remiantis tų gamintojų pateikta informacija.
(58)
Pažymima, kad Sąjungos VR rinkoje yra pakankamai nedaug gamintojų, tai daugiausia Italijoje ir Ispanijoje įsisteigusios mažosios ir vidutinės įmonės. Išskyrus vieną Ispanijoje įsisteigusį gamintoją, kuris tik gamina VR, visi kiti gamintojai yra vertikaliai integruoti, o pagrindinė jų veikla yra alkoholio gamyba iš vyno nuosėdų, o VR yra tik šalutinis šio proceso produktas.
E. PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE
1. Suvartojimas Sąjungos rinkoje
(59)
Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis Sąjungos gamintojų pardavimo Sąjungos rinkoje apimtimi, Kinijos eksporto duomenų baze ir iš Eurostato gautais duomenimis apie Sąjungos rinkos importo apimtį ir skaičiavimais, pagrįstais prašyme atlikti peržiūrą nurodyta informacija apie kitus Sąjungos gamintojus.
(60)
VR suvartojimas Sąjungoje nuo 2007 m. iki PTL pabaigos padidėjo 11 %. Konkrečiau, tikroji paklausa 2007-2009 m. sumažėjo 15 % Tačiau per PTL Sąjungos suvartojimas pasiekė 29 964 tonas, t. y. palyginti su praėjusiais metais, gerokai padidėjo - 26 procentiniais punktais. Šį padidėjimą lėmė didelis vyno rūgšties kainos elastingumas. Iš tiesų, kai kainos žemos, kaip buvo per PTL, VR gali būti naudojama papildomoms paskirtims, kaip kitų žaliavinių cheminių produktų, pavyzdžiui, citrinų ar obuolių rūgšties, pakaitalas, taigi, dėl to bendras Sąjungos suvartojimas padidėja.
1 lentelė
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Bendras ES suvartojimas (tonomis)
26 931
25 333
22 983
29 964
Indeksas
100
94
85
111
Šaltinis. Klausimyno atsakymai, Kinijos eksporto duomenų bazė, Eurostatas
2. Importo iš Kinijos apimtis, rinkos dalis ir kainos
2.1. Apimtis ir rinkos dalis
(61)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį nagrinėjamojo produkto importo iš Kinijos į Sąjungą apimtis padidėjo 45 %. Per PTL ji siekė 8 495 tonas arba 28,4 % rinkos dalies.
(62)
Kinijos eksportuotojų, kuriems taikomos antidempingo priemonės, į Sąjungą importuojamos VR apimtis padidėjo 20 % ir per PTL pasiekė 3 649 tonas arba 12,2 % rinkos dalies (nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje siekė 11,3 %). Likusias 4 846 tonas importavo Kinijos eksportuotojas, kuriam taikomas nulinis muitas ir kurio dalis bendrame Kinijos eksporte į Sąjungą nagrinėjamuoju laikotarpiu taip pat padidėjo (9 procentiniais punktais).
2 lentelė
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Importo iš Kinijos, kuriam taikomos priemonės, apimtis (tonomis)
3 035
3 042
2 945
3 649
Indeksas = 100
100
100
97
120
Importo iš Kinijos, kuriam taikomos priemonės, rinkos dalis
11,3 %
12,0 %
12,8 %
12,2 %
Indeksas = 100
100
106
113
107
2.2. Kainos ir priverstinis jų mažinimas
(63)
Toliau lentelėje pateikiama vidutinių CIF importo iš Kinijos, kuriam taikomos priemonės, kainų ES pasienyje raida ir atitinkamos vidutinės Sąjungos pramonės pardavimo kainos.
3 lentelė
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Importo iš Kinijos, kuriam taikomos priemonės, kaina (EUR už toną)
1 834
2 060
1 966
1 819
Indeksas = 100
100
112
107
99
Šaltinis. Klausimyno atsakymai, duomenų bazės 14 straipsnio 6 dalis
(64)
Vidutinė Kinijos eksporto, kuriam taikomos priemonės CIF lygmeniu, vieneto pardavimo kaina per PTL siekė 1 819 EUR už metrinę toną, t. y. padidėjo 20 % nagrinėjamuoju laikotarpiu.
(65)
Kalbant apie VR pardavimo Sąjungos rinkoje kainą per PTL, buvo palygintos Sąjungos pramonės gaminamos ir parduodamos VR ir iš Kinijos importuojamos VR, kuriai taikomos priemonės, kainos. Atitinkamomis Sąjungos pramonės gamintojų pardavimo kainomis pasirinktos pardavimo nepriklausomiems pirkėjams kainos, prireikus pakoreguotos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis, t. y. buvo atskaitytos gabenimo Sąjungoje sąnaudos ir nuolaidos bei lengvatos. Šios kainos buvo palygintos su pirmiau minėtų Kinijos eksportuojančių gamintojų pardavimo kainomis atėmus nuolaidas ir pakoregavus, jei reikia, pagal CIF ES pasienyje kainą ir atitinkamai pakoregavus pagal muitinės procedūrų atlikimo išlaidas bei išlaidas po importo. Sąjungos pramonės vidutinė svertinė pardavimo kaina per PTL buvo 2 496 EUR už metrinę toną.
(66)
Palyginus pagal atskiras rūšis, paaiškėjo, kad iš Kinijos importuojamas nagrinėjamasis produktas, kuriam taikomos priemonės, per PTL Sąjungoje buvo parduodamas kainomis, kurios buvo gerokai mažesnės už Sąjungos pramonės kainas, t. y. pastarąsias išreiškus procentais - mažesnės 32,6 %
3. Importas iš kitų trečiųjų šalių
(67)
Toliau esančioje lentelėje pateikiama importo iš kitų trečiųjų šalių raida nagrinėjamuoju laikotarpiu ir nurodoma jo apimtis, rinkos dalis ir vidutinė importo kaina.
4 lentelė
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Importo iš kitų šalių apimtis (tonomis)
590
135
156
845
Indeksas = 100
100
23
26
143
Importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalis
2,2 %
0,5 %
0,7 %
2,8 %
Indeksas = 100
100
24
31
129
Importo kaina (EUR/t)
2 503
2 874
2 300
2 413
Šaltinis. Eurostatas, duomenų bazės 14 straipsnio 6 dalis
(68)
VR importo į ES iš kitų trečiųjų šalių apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 43 % ir PTL siekė 845 tonas. Šio importo kaina yra santykinai didelė ir gerokai didesnė už atitinkamą importo iš Kinijos kainą ir tik šiek tiek mažesnė nei vidutinė Sąjungos pramonės kaina. Tačiau galima teigti, kad eksportas iš kitų trečiųjų šalių buvo nedidelis, nes per PTL jis sudarė tik 2,8 % rinkos dalį, nepaisant staigaus procentinės dalies padidėjimo nagrinėjamojo laikotarpio pabaigoje.
4. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
(69)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius, Sąjungos pramonės padėčiai įtakos nagrinėjamuoju laikotarpiu turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius.
4.1. Įžanginės pastabos
(70)
Kadangi vykdyta Sąjungos pramonės atstovų atranka, analizuojant žalą dviem lygmenimis buvo nustatyti žalos rodikliai, kaip nurodyta 57 konstatuojamojoje dalyje.
4.2. Makroekonominiai rodikliai
a) Gamyba
(71)
Sąjungos gamybos apimtis nuo 2007 m. iki PTL pabaigos padidėjo 5 %. Konkrečiau, nuo 2009 m. iki PTL pabaigos ji padidėjo 19 procentinių punktų, t. y. iki maždaug 30,5 tūkstančio metrinių tonų, o 2007-2009 m. staiga sumažėjo 14 %. Padidėjus gamybai, Sąjungos pramonė galėjo apriboti gamybos sąnaudų augimą ir buvo daromas teigiamas poveikis visam Sąjungos pramonės pelningumui.
5 lentelė
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Gamybos apimtis (tonomis)
29 000
27 500
25 000
30 588
Indeksas = 100
100
95
86
105
Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą
b) Gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(72)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojų gamybos pajėgumai sumažėjo 2 %.
(73)
2007 m. pajėgumų naudojimas siekė 63 %, 2009 m. sumažėjo iki 56 %, o PTL padidėjo iki 68 %. 2009 m. pajėgumų naudojimas suprastėjo dėl neigiamo krizės poveikio. Nagrinėjamuoju laikotarpiu bendras pajėgumų naudojimas padidėjo 8 %, o tai padėjo dar labiau sumažinti pastoviąsias išlaidas.
6 lentelė
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Gamybos pajėgumai (tonomis)
46 000
46 000
45 000
45 000
Indeksas = 100
100
100
98
98
Pajėgumų naudojimas
63 %
60 %
56 %
68 %
Indeksas = 100
100
95
88
108
Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą
c) Pardavimo apimtis
(74)
Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje apimtis PTL nežymiai padidėjo - 1 %. Pirmiausia, 2007-2008 m. ji sumažėjo 11 %, o 2009 m. sumažėjo dar 9 % ir nagrinėjamojo laikotarpio pabaigoje pasiekė beveik tokį patį lygį, koks buvo nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje; tokie svyravimai iš esmės buvo susiję su 2008-2009 m. ekonomikos krize.
7 lentelė
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Pardavimas nesusijusioms šalims Sąjungoje (tonomis)
20 489
18 165
16 709
20 623
Indeksas = 100
100
89
82
101
Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą
d) Rinkos dalis
(75)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos gamintojai prarado 7,3 procentinio punkto rinkos dalies, kuri sumažėjo nuo 76,1 % 2007 m. iki 68,8 % per PTL. Iš šio rinkos dalies sumažėjimo matyti, kad nepaisant padidėjusio suvartojimo, Sąjungos pramonės pardavimas negalėjo didėti tokiu pačiu tempu, kaip nagrinėjamuoju laikotarpiu, bet išliko daugmaž stabilus.
8 lentelė
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Sąjungos gamintojų rinkos dalis
76,1 %
71,7 %
72,7 %
68,8 %
Indeksas = 100
100
94
95
90
Šaltinis. Klausimyno atsakymai, prašymas atlikti peržiūrą ir Eurostatas
e) Augimas
(76)
Nuo 2007 m. iki PTL pabaigos, kai Sąjungos suvartojimas padidėjo 11 %, Sąjungos gamintojų pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje išliko stabili, o Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 10 %. Taigi daroma išvada, kad Sąjungos gamintojai negalėjo pasinaudoti rinkos augimu.
f) Užimtumas
(77)
Sąjungos gamintojų užimtumo lygis nuo 2007 m. iki PTL pabaigos sumažėjo 28 %. Konkrečiau, dirbančių asmenų skaičius gerokai sumažėjo - nuo 320 (2007 ir 2008 m.), iki 280 (2009 m.) ir 230 per PTL. Užimtumas 2009 m. sumažėjo dėl to, kad daug Sąjungos gamintojų vykdė restruktūrizaciją.
9 lentelė
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Užimtumas (darbuotojai)
320
320
280
230
Indeksas = 100
100
100
88
72
Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą
g) Našumas
(78)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, vertinamas pagal darbuotojo išdirbį (tonomis) per metus, padidėjo 47 %. Iš to matyti, kad gamybai padidėjus 5 %, užimtumas sumažėjo 28 %, taigi, Sąjungos gamintojų efektyvumas padidėjo. Tai buvo ypač akivaizdu per PTL, kai gamybos apimtis didėjo, nors užimtumo lygis mažėjo, o našumas buvo 48 procentiniais punktais didesnis nei 2009 m.
10 lentelė
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Našumas (tonomis vienam darbuotojui)
90
85
89
132
Indeksas = 100
100
94
99
147
Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą
4.3. Su atrinktais Sąjungos gamintojais susiję duomenys
h) Pardavimo kainoms poveikio turintys veiksniai
(79)
Atrinktų gamintojų metinės vidutinės pardavimo kainos nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje nuo 2007 iki 2009 m. padidėjo 8 %, tačiau nagrinėjamuoju laikotarpiu jos sumažėjo 6 %, nes per PTL metinės vidutinės pardavimo kainos sumažėjo nuo 2 667 EUR už toną 2007 m. iki 2 496 EUR už toną. Kalcio tartrato, kuris yra gaminamas iš vyno nuosėdų ir sudaro 66 % visų VR gamybos sąnaudų, tiekimas skiriasi priklausomai nuo vynuogių vyno derliaus. Todėl palankios arba nepalankios klimato sąlygos turi poveikį bendram kalcio tartrato tiekimui, o tai savo ruožtu daro poveikį vidutinėms metinėms pardavimo kainoms. Reikėtų pažymėti, kad 2007 ir 2008 m. nebuvo palankūs metai vynuogių vyno derliui, todėl padidėjo žaliavų kainos ir pardavimo kainos po gamybos laikotarpio (kadangi tai sezoninis produktas, poveikį galima įvertinti tik po derliaus praėjus keliems mėnesiams). 2009 m., priešingai, buvo palankūs metai vyno derliui, todėl vidutinės metinės pardavimo kainos per PTL buvo 14 % mažesnės, palyginti su ankstesniais metais.
11 lentelė
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Vieneto kaina ES rinkoje (EUR/t)
2 667
2 946
2 881
2 496
Indeksas = 100
100
110
108
94
Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą
i) Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo
(80)
Atsižvelgiant į šio tyrimo metu nustatytą dempingą, nebuvo galima nustatyti visiško atsigavimo po ankstesnio dempingo ir manoma, kad Sąjungos pramonė dėl bet kokio importo dempingo kaina į Sąjungos rinką vis dar yra pažeidžiama. Primenama, kad pirminio tyrimo metu buvo nustatyti atitinkamai 4,7 % ir 10,1 % dydžio dempingo skirtumai dviem bendradarbiaujantiems Kinijos gamintojams, kuriems taikytas RER. Visoms kitoms bendrovėms nustatytas 34,9 % dempingo skirtumas. Be to, kaip minėta 7 konstatuojamojoje dalyje, antidempingo tyrimas inicijuotas tik vieno Kinijos eksportuojančio gamintojo, t. y. „Hangzhou Bioking“, kuriam netaikomos priemonės, atžvilgiu, ir negalima atmesti galimybės, kad gali būti nustatyta, jog šis eksportuojantis gamintojas vykdė dempingą. Taip pat, kaip pirmiau minėta 48-54 konstatuojamosiose dalyse, dempingo tęsimosi tikimybė buvo nustatyta iš esmės remiantis Kinijoje turimais pertekliniais gamybos pajėgumais ir gana maža Kinijos vidaus rinka. Kalbant apie atsigavimą po ankstesnio importo dempingo kaina iš Kinijos, svarbu priminti, kad 2006 m. sausio mėn. nustačius galutines priemones, importas iš Kinijos, kuriam taikomos priemonės, toliau didėjo, kaip pirmiau minėta 46 konstatuojamojoje dalyje. Todėl nebuvo galima nustatyti jokio faktinio atsigavimo po ankstesnio dempingo ir yra manoma, kad Sąjungos pramonė dėl bet kokio importo dempingo kaina į Sąjungos rinką vis dar yra pažeidžiama.
j) Atsargos
(81)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu atsargų kiekis išliko stabilus ir nežymiai padidėjo 2 %. Konkrečiau, jis staiga padidėjo 65 % 2008 m., tai buvo tiesiogiai susiję pardavimo raida, kaip minėta 74 konstatuojamojoje dalyje. Nuo 2008 m. iki PTL pabaigos atsargų kiekis sumažėjo, nes tuo pačiu laikotarpiu padidėjo pardavimas nesusijusioms šalims.
12 lentelė
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)
863
1 428
933
879
Indeksas = 100
100
165
108
102
Šaltinis. Klausimyno atsakymai
k) Darbo užmokestis
(82)
Vidutinės darbo sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 19 %, nepaisant atrinktų gamintojų pastangų jas mažinti, visų pirma su nekvalifikuotais darbuotojais susijusias sąnaudas, kaip matyti iš 77 konstatuojamojoje dalyje aptarto bendros darbo jėgos mažinimo.
13 lentelė
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Vidutinis darbo užmokestis (EUR)
28 686
31 871
31 574
34 245
Indeksas = 100
100
111
110
119
Šaltinis. Klausimyno atsakymai.
l) Pelningumas ir investicijų grąža
(83)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktų gamintojų panašaus produkto pardavimo Sąjungos rinkoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas, išreikštas grynojo pardavimo procentiniu dydžiu, padidėjo daugiau nei 6 procentiniais punktais. Konkrečiau, 2007-2008 m. atrinktų gamintojų pelningumas sumažėjo 3,7 procentinio punkto iki 7,7 % ir buvo laikoma, kad jis mažesnis nei tikslinis pelnas, o 2009 m. padidėjo ir PTL siekė 17,6 %
(84)
Iš esmės, investicijų grąža (toliau - IG), išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelno dydžiu, kito taip pat, kaip pelningumas. Nuo 36,4 % 2007 m. ji sumažėjo iki 21,9 % 2008 m., o 2009 m. ji padidėjo iki 44,4 % ir per PTL dar labiau didėjo iki 142,9 %. Apskritai, nagrinėjamuoju laikotarpiu IG išliko labai teigiama.
14 lentelė
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
ES pelningumas (grynojo pardavimo %)
11,4 %
7,7 %
12,5 %
17,6 %
Indeksas = 100
100
67
109
153
Investicijų grąža (investicijų grynosios buhalterinės vertės pelnas %)
36,4 %
21,9 %
44,4 %
142,9 %
Indeksas = 100
100
60
122
393
Šaltinis. Klausimyno atsakymai
m) Grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas didinti kapitalą
(85)
Iš veiklos gaunamų grynųjų pinigų srautas 2007 m. buvo teigiamas, t. y. 4,6 mln. EUR. 2008 m. jis sumažėjo iki 1,8 mln. EUR ir gerokai padidėjo nagrinėjamojo laikotarpio pabaigoje, o per PTL siekė 6,8 mln. EUR. Apskritai, grynųjų pinigų srautas nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo pastoviai teigiamas.
(86)
Požymių, kad Sąjungos pramonė būtų patyrusi sunkumų padidinti kapitalą, nebuvo iš esmės dėl to, kad, kaip pirmiau minėta 58 konstatuojamojoje dalyje, dauguma atrinktų gamintojų yra integruotos bendrovės.
15 lentelė
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Grynųjų pinigų srautai (EUR)
4 691 458
1 841 705
4 706 092
6 802 164
Indeksas = 100
100
39
100
145
Šaltinis. Klausimyno atsakymai
n) Investicijos
(87)
Metinės atrinktų gamintojų investicijos į panašaus produkto gamybą nuo 2007 m. iki PTL pabaigos sumažėjo 23 % Konkrečiau, 2007-2008 m. jos padidėjo 5 %, o 2009 m. - dar 32 procentiniais punktais. Didelį investicijų sumažėjimą (- 60 procentinių punktų) nuo 2009 m. iki PTL galima iš dalies paaiškinti tuo faktu, kad tirtos bendrovės nagrinėjamuoju laikotarpiu jau buvo atlikusios suplanuotas būtinąsias investicijas.
16 lentelė
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Grynosios investicijos (EUR)
2 518 189
2 632 013
3 461 990
1 943 290
Indeksas = 100
100
105
137
77
Šaltinis. Klausimyno atsakymai
5. Išvada dėl Sąjungos pramonės padėties
(88)
Iš makroekonominių duomenų analizės matyti, kad Sąjungos pramonės gamybos ir pardavimo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo. Tačiau, nors padidėjimas nebuvo labai didelis, jį reikia vertinti atsižvelgiant į tai, kad nuo 2007 m. iki PTL pabaigos padidėjo paklausa, dėl to Sąjungos gamintojų rinkos dalis sumažėjo 7,3 procentinio punkto, t. y. iki 68,8 %
(89)
Taip pat iš atitinkamų mikroekonominių rodiklių matyti, kad Sąjungos pramonės ekonominė padėtis gerėjo. Pelningumas ir investicijų grąža bei grynųjų pinigų srautas per PTL buvo teigiamas.
(90)
Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytas aplinkybes daroma išvada, kad Sąjungos pramonei nebuvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje. Tačiau bendrą materialinės žalos nebuvimą PTL reikėtų vertinti atsižvelgiant į kitus svarbius žalos rodiklius, kurie nagrinėjamuoju laikotarpiu prastėjo, visų pirma, pardavimo kainas, prarastą rinkos dalį ir sumažėjusį užimtumą. Todėl manoma, kad Sąjungos pramonės padėtis vis dar yra pažeidžiama, o kai kuriais aspektais labai skiriasi nuo padėties, kurios būtų galima tikėtis, jei ji būtų visiškai atsigavusi nuo žalos, nustatytos pirminiame tyrime.
F. ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
1. Numatomos importo apimties ir kainų poveikis panaikinus priemones
(91)
Kaip teigiama 48-52 konstatuojamosiose dalyse, eksportuojantys Kinijos gamintojai turėjo pakankamai nepanaudotų pajėgumų ir akivaizdų potencialą gerokai padidinti savo eksporto į Sąjungos rinką apimtį, įskaitant ir eksporto iš kitų rinkų nukreipimą.
(92)
Kinijos eksportuotojų, kuriems šiuo metu taikomos priemonės, vyno rūgšties eksporto į Sąjungą CIF kainos buvo gerokai mažesnės nei Sąjungos pramonės kainos per PTL, o palyginus pagal atskiras rūšis - 32,6 % mažesnės.
(93)
Iš Kinijos vykdomo VR eksporto (12) į kitas pasaulio šalis po PTL analizės matyti, kad jo apimtis smarkiai mažėjo - nuo 10 862 metrinių tonų per PTL iki 8 118 metrinių tonų 2011 m. liepos pabaigoje (- 25 %). Dėl šio Kinijos eksporto į kitas rinkas sumažėjimo 2 744 tonomis galėjo padidėti Kinijos eksporto srautas į Sąjungos rinką.
(94)
Atsižvelgiant į Kinijos turimus nepanaudotus VR gamybos pajėgumus ir Sąjungos rinkos patrauklumą, kaip minėta pirmiau, labai tikėtina, kad Kinijos eksportuotojai mėgins didinti savo rinkos dalį Sąjungoje, taip darydami materialinę žalą Sąjungos pramonei. Todėl importuojamai Kinijos kilmės VR netaikant antidempingo muitų ir padidėjus importo dempingo kaina iš Kinijos apimčiai, Sąjungos pramonei būtų daromas dar didesnis spaudimas mažinti kainas ir būtų daroma materialinė žala.
(95)
Kaip minėta 79 konstatuojamojoje dalyje, su klimatu ir derliumi susijusios sąlygos iš dalies turi poveikio bendrai finansinei Sąjungos pramonės padėčiai. Primenama, kad VR, kurią taip pat naudoja vyno gamintojai, galima gauti iš šalutinių vyno gamybos produktų, arba, kaip yra Kinijos eksportuotojų atveju, atliekant cheminę sintezę, t. y. iš naftos cheminių produktų arba anglies junginių, kaip antai, benzeno.
(96)
Taigi, reikėtų pažymėti, kad nėra jokių didelių Kinijos gamintojų gamybos apimties apribojimų, nes jie naudoja sintetinės gamybos metodus, skirtingai nei Sąjungos gamintojai, kurie naudoja žaliavas - vyno nuosėdas.
(97)
Atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos pramonės pelningumas iš dalies priklauso nuo klimato sąlygų, akivaizdu, kad PTL pasiektas geras pelningumas negali būti laikomas ilgalaikiu. Iš tiesų, net nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei ne visada pavyko pasiekti savo tikslinį pelną, t. y. 8 %. Be to, per šešis mėnesius po PTL pabaigos Sąjungos pramonės pelningumas gerokai sumažėjo iki maždaug 3 % ir pramonės padėtis vėl tapo pažeidžiama.
2. Išvada dėl žalos pasikartojimo tikimybės
(98)
Taigi, tuo remiantis daroma išvada, kad yra tikimybė, jog panaikinus priemones padidėtų Kinijos kilmės importas dempingo kaina ir dėl to kiltų spaudimas Sąjungos pramonei mažinti kainas bei pablogėtų Sąjungos pramonės padėtis. Todėl daroma išvada, kad yra didelė tikimybė, jog panaikinus Kinijai taikomas priemones, Sąjungos pramonei ir toliau bus daroma žala.
G. SĄJUNGOS INTERESAI
1. Įžanga
(99)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu, buvo nagrinėjama, ar toliau Kinijai taikant galiojančias antidempingo priemones, nebūtų pažeisti visos Sąjungos interesai. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję įvairūs interesai. Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį.
(100)
Reikėtų priminti, kad atliekant pirminį tyrimą laikyta, kad priemonių priėmimas neprieštarauja Sąjungos interesams. Be to, šis tyrimas yra peržiūra ir jį atliekant nagrinėjama padėtis jau po antidempingo priemonių nustatymo, todėl galima įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį, kurį šios galiojančios antidempingo priemonės daro nagrinėjamosioms šalims.
(101)
Tuo remiantis nagrinėta, ar, nepaisant išvadų dėl žalingo dempingo pasikartojimo tikimybės, esama įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad tolesnis galiojančių priemonių taikymas Kinijos kilmės importui prieštarautų Sąjungos interesams.
2. Sąjungos pramonės ir kitų Sąjungos gamintojų interesai
(102)
Sąjungos pramonė pasirodė esanti struktūriškai gyvybinga pramonė. Tai parodė teigiama ekonominės padėties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu, kuri iš dalies buvo susijusi su vykusia restruktūrizacija ir galiojančiomis priemonėmis. Visų pirma, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė pagerino savo sąnaudų struktūrą ir pelną bei gamybos apimtį.
(103)
Galima pagrįstai tikėtis, kad Sąjungos pramonei toliau bus naudingos taikytinos priemonės. Jei priemonės Kinijos kilmės importui būtų panaikintos, tikėtina, kad dėl didelės importo iš Kinijos dempingo kaina apimties Sąjungos pramonei toliau būtų daroma materialinė žala ir labai pablogėtų jos finansinė padėtis. Iš tikrųjų labai tikėtina, kad bus vykdomas žalingas dempingas didele apimtimi, prieš kurią Sąjungos pramonė negalės atsilaikyti. Todėl Sąjungos pramonei būtų naudinga, jei ir toliau būtų taikomos dabartinės antidempingo priemonės.
(104)
Atitinkamai daroma išvada, kad toliau taikant antidempingo priemones Kinijai, tikrai nebūtų prieštaraujama Sąjungos pramonės interesams.
3. Importuotojų interesai
(105)
Primenama, kad atliekant ankstesnius tyrimus nustatyta, kad nustatytų priemonių poveikis būtų nedidelis. Atliekant šį tyrimą nebendradarbiavo nei vienas prekiautojas ar importuotojas. Turint omenyje, kad nėra įrodymų, patvirtinančių, jog galiojančios priemonės turėjo didelio neigiamo poveikio importuotojams, daroma išvada, kad tolesnis priemonių taikymas neturės reikšmingo neigiamo poveikio Sąjungos importuotojams.
4. Naudotojų interesai
(106)
VR daugiausia naudojama vyno ir maisto pramonėje kaip maisto ir gėrimų priedas ir statybos pramonėje kaip antipirenas gaminant gipsą.
(107)
Atliekant šį tyrimą susisiekta su visais žinomais naudotojais.
(108)
Naudotojai iš statybos pramonės nebendradarbiavo. Kaip nustatyta atliekant pirminį tyrimą, VR sudaro mažiau nei 2 % gipso gaminių, kuriuose ji naudojama, sąnaudų. Todėl padaryta išvada, kad toliau taikant priemones, statybos pramonės sąnaudoms ir konkurencinei pozicijai bus padarytas nedidelis poveikis.
(109)
Atliekant šį tyrimą visapusiškai bendradarbiavo du pagrindiniai importuotojai ir (arba) naudotojai iš maisto pramonės sektoriaus. Buvo galima nustatyti, kad abi bendrovės veikė pelningai, įskaitant produktus, kurių gamybai kaip viena iš žaliavų naudojamas nagrinėjamasis produktas. Be to, produktų, kurių gamybai naudojamas nagrinėjamasis produktas, pardavimas sudarė tik nedidelę bendros apyvartos procentinę dalį. Taigi, galima daryti išvadą, kad toliau taikant priemones nebus daromas nepagrįstas poveikis maisto pramonės naudotojams. Kita vertus, šiems naudotojams buvo gana svarbu turėti įvairius nagrinėjamojo produkto tiekimo šaltinius.
5. Išvada dėl Sąjungos interesų
(110)
Atsižvelgiant į visus minėtus veiksnius daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, prieštaraujančių tolesniam dabartinių antidempingo priemonių taikymui.
H. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(111)
Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones importuojamam Kinijos kilmės nagrinėjamajam produktui. Be to, buvo nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti.
(112)
Naudotojas iš statybos sektoriaus teigė, kad pratęsus priemonių galiojimą imtų trūkti nagrinėjamojo produkto, padidėtų jo gamybos sąnaudos, taigi ir gatavų gaminių kainos. Nebuvo pateikta įrodymų, patvirtinančių šiuos argumentus. Todėl kadangi šie argumentai nebuvo pagrįsti, o statybos sektoriaus naudotojai nebendradarbiavo, nebuvo įmanoma patikrinti jų teisingumo.
(113)
Du tyrime bendradarbiavę naudotojai iš maisto pramonės teigė, kad nepakankamai apsvarstytas tolesnio priemonių taikymo poveikis maisto pramonei, o vienas iš jų paprašė būti išklausytas bylas nagrinėjančio pareigūno.
(114)
Klausymo metu šis naudotojas neprieštaravo išvadai, kad toliau taikant priemones, bendras poveikis bendrovės pelningumui nebus neigiamas, tačiau tvirtino, kad, jo manymu, būtų padarytas didelis poveikis konkrečių produktų, kurių gamybai naudojamas nagrinėjamasis produktas, grupės pelningumui; ši produktų grupė sudaro tik nedidelę procentinę bendros apyvartos dalį. Jis taip pat teigė, kad vyno rūgšties kainos vidaus rinkoje itin padidėjo po peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos ir kad dėl tokių kainų vėl gerokai sumažės jo produktų pelningumas. Tačiau šis naudotojas neneigė, kad kainos padidėjo dėl to, kad Sąjungos rinka pritrūko žaliavų, kurių tiekimas nuolat svyruoja priklausomai nuo vyno derliaus ir todėl negali būti laikomas ilgalaikiu arba sukeltu galiojančių antidempingo priemonių.
(115)
Kitas bendradarbiaujantis naudotojas, dalyvaudamas klausyme su tyrimo grupe, prieštaravo priemonių pratęsimui pasitelkęs panašius argumentus. Todėl jo argumentai taip pat buvo atmesti (žr. ankstesnę konstatuojamąją dalį).
(116)
Bendradarbiaujantis eksportuojantis Kinijos gamintojas teigė, kad Sąjungos pramonės padėties nebuvo galima laikyti vis dar pažeidžiama, o pagrindinė priežastis, dariusi poveikį Sąjungos pramonės padėčiai, buvo glaudžiai susijusi su klimato sąlygomis, todėl jis prieštarauja tolesniam priemonių taikymui. Šie argumentai nebuvo pagrįsti įrodymais, todėl jie buvo atmesti. Be to, jie nebuvo tokio pobūdžio, kad jais remiantis reikėtų pakeisti išvadas dėl Sąjungos pramonės padėties.
(117)
Galiausiai, Sąjungos gamintojai, atsižvelgdami į jų pelningumo duomenis nagrinėjamuoju laikotarpiu, pagrindė, kad 2008 m. viduryje vieninteliam Prancūzijos gamintojui uždarius savo bendrovę, per trumpą laiką sumažėjo nagrinėjamojo produkto kiekis vidaus rinkoje, todėl laikinai padidėjo pardavimo kainos, taigi, ir produkto pelningumas. Sąjungos gamintojai tvirtino, kad atsižvelgiant į šias aplinkybes, šių pokyčių jokiu būdu negalima laikyti ilgalaikiais. Taigi, išvados dėl Sąjungos pramonės padėties nekeičiamos.
(118)
Apibendrinant reikia pasakyti, kad apsvarsčius visas pastabas, kurios buvo gautos suinteresuotosioms šalims pateikus tyrimo išvadas, nuspręsta, kad nei viena iš jų nėra tokio pobūdžio, kad reikėtų keisti tyrimo metu padarytas išvadas.
(119)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, importuojamai Kinijos kilmės vyno rūgščiai nustatytas antidempingo priemones reikėtų taikyti dar penkerius metus, kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje.
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės vyno rūgščiai, išskyrus D-(-)- vyno rūgštį su ne mažiau kaip 12,0 laipsnių neigiama optine rotacija, matuojama vandens tirpale Europos farmakopėjoje nurodytu metodu, kurios KN kodas šiuo metu yra ex 2918 12 00 (TARIC kodas 2918120090).
2. Toliau išvardytų bendrovių pagamintiems produktams nustatoma tokia galutinio antidempingo muito, taikomo produkto neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma:
Bendrovė
Antidempingo muitas
Papildomas TARIC kodas
„Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd“, Changzou City, Kinijos Liaudies Respublika
10,1 %
A688
„Ninghai Organic Chemical Factory“, Ninghai, Kinijos Liaudies Respublika
4,7 %
A689
Visos kitos bendrovės (išskyrus „Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd“, Hangzhou City, Kinijos Liaudies Respublika - papildomas TARIC kodas A687)
34,9 %
A999
3. Individualios muito normos, nustatytos 2 dalyje nurodytoms bendrovėms, taikomos tik tuo atveju, jei valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, kuri atitinka priede išdėstytus reikalavimus. Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos muitus reglamentuojančios galiojančios nuostatos.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2012 m. balandžio 16 d.