ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 940/2011/EU
ze dne 14. září 2011
o Evropském roku aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity (2012)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 153 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 147 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) má Unie přispívat k dosažení vysoké úrovně zaměstnanosti tím, že podněcuje spolupráci mezi členskými státy a podporuje a případně doplňuje jejich opatření.
(2)
Podle čl. 153 odst. 1 Smlouvy o fungování EU má Unie podporovat a doplňovat činnost členských států v oblastech pracovních podmínek, zapojení osob vyloučených z trhu pracovních příležitostí a boje proti sociálnímu vyloučení.
(3)
Podle čl. 3 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii Unie mimo jiné bojuje proti sociálnímu vyloučení a diskriminaci a podporuje sociální spravedlnost a ochranu, rovnost žen a mužů a mezigenerační solidaritu.
(4)
Článek 174 Smlouvy o fungování EU uznává, že některé regiony Unie jsou závažně a trvale znevýhodněny demografickými podmínkami, které mohou nepříznivě ovlivnit úroveň jejich rozvoje a které vyžadují zvláštní pozornost v rámci snahy o dosažení hospodářské, sociální a územní soudržnosti Unie.
(5)
Podle článku 25 Listiny základních práv Evropské unie Unie uznává a ctí práva starších osob na to, aby vedly důstojný a nezávislý život a podílely se na společenském a kulturním životě.
(6)
Stárnutí je nepochybně výzvou pro celou společnost a všechny generace v Evropě a je také záležitostí mezigenerační solidarity a rodiny.
(7)
Část obyvatelstva Unie, kterou tvoří lidé ve věku nad 55 let, bude narůstat mnohem rychleji, než tomu bylo doposud. To je velmi pozitivní, neboť jde o logický důsledek zlepšení zdraví a kvality života. Nicméně vzhledem k této demografické změně musí Unie čelit řadě výzev.
(8)
Evropská rada uznala na několika svých po sobě následujících zasedáních potřebu řešit dopady stárnutí populace na evropské sociální modely. Hlavní odpověď na tyto rychlé změny ve věkové struktuře spočívá v podpoře vytvoření kultury aktivního stárnutí jako celoživotního procesu a zajištění toho, aby rychle rostoucí skupina obyvatel tvořená lidmi, jimž je v současné době více než 55 let, kteří jsou celkově zdravější a vzdělanější než příslušníci této věkové skupiny v minulosti, měla dobré podmínky pro zaměstnanost a aktivní zapojení do společenského a rodinného života, a to i formou dobrovolné činnosti, celoživotního učení, kulturního a sportovního vyžití.
(9)
Podle Světové zdravotnické organizace je aktivní stárnutí procesem optimalizace možností v oblasti zdraví, zapojení a zabezpečení s cílem zlepšit kvalitu života během stárnutí. Aktivní stárnutí umožňuje lidem plně rozvinout svůj potenciál pro dobrou tělesnou, sociální a duševní pohodu v průběhu celého jejich života a zapojovat se do společnosti, a přitom jim poskytuje odpovídající ochranu, zabezpečení a péči, když to potřebují. Podporování aktivního stárnutí proto vyžaduje mnohostranný přístup a odpovědnost prostřednictvím trvalé podpory napříč všemi generacemi.
(10)
Evropský rok aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity (2012) by měl navazovat na odkaz Evropského roku boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení (2010) a Evropského roku dobrovolných činností na podporu aktivního občanství (2011), a proto by měla být podporována součinnost těchto evropských roků a Evropského roku aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity (2012) (dále jen „evropský rok“).
(11)
Vzhledem k rostoucímu podílu starších lidí v Evropě a zvýšenému výskytu chronických onemocnění je dnes více než kdy jindy velmi důležité podporovat zdravé stárnutí všech lidí, zejména těch starších, a podporovat jejich vitalitu a důstojnost mimo jiné zajištěním přístupu k patřičné a vysoce kvalitní zdravotní péči, dlouhodobé péči a sociálním službám a vytvářením iniciativ na podporu prevence zdravotních rizik spojených se stárnutím. Zdravé stárnutí může přispět ke zvýšení účasti starších lidí na trhu práce, může jim umožnit být ve společnosti déle aktivní, může zlepšit individuální kvalitu jejich života a omezit tlak na systémy zdravotní a sociální péče a systémy důchodového zabezpečení.
(12)
Komise představila své názory na demografické výzvy, kterým Unie čelí, a na možnosti jejich řešení ve svých sděleních „Demografická budoucnost Evropy - učiňme z problému výhodu“ ze dne 12. října 2006, „Podporovat solidaritu mezi generacemi“ ze dne 10. května 2007 a „Řešení dopadu stárnutí populace v EU (Zpráva o stárnutí populace za rok 2009)“ ze dne 29. dubna 2009.
(13)
Různorodost starší generace v Evropě se bude dále zvyšovat. Je proto třeba aktivně podporovat rovné příležitosti a podněcovat k účasti. Aktivní občané z různých prostředí plní ve společnosti důležitou propojovací funkci, napomáhají integraci a jsou přínosem pro hospodářství.
(14)
Dne 22. února 2007 přijala Rada a zástupci členských států zasedajících v Radě usnesení nazvané, „Příležitosti a výzvy v souvislosti s demografickými změnami v Evropě: přínos starších lidí k hospodářskému a sociálnímu rozvoji“, ve kterém zdůraznila potřebu zvýšit možnosti aktivního zapojení starších lidí, mimo jiné i prostřednictvím dobrovolné práce, a nové hospodářské příležitosti („stříbrná ekonomika“) vzniklé v důsledku rostoucí poptávky ze strany starších lidí po určitých druzích zboží a služeb, jakož i význam pozitivního vnímání starších lidí ze strany veřejnosti.
(15)
Dne 8. června 2009 přijala Rada závěry nazvané „Rovné příležitosti pro ženy a muže: aktivní a důstojné stárnutí“, kde uznala, že se starší ženy i muži v celé Unii setkávají s vážnými problémy, snaží-li se vést aktivní život a důstojně zestárnout, a navrhla členským státům a Komisi přijmout řadu opatření zahrnujících podporu politik aktivního stárnutí, a zohlednit přitom rozdílné situace v jednotlivých členských státech a rozdílné problémy žen a mužů.
(16)
Dne 30. listopadu 2009 přijala Rada závěry nazvané „Zdravé a důstojné stárnutí“, kde mimo jiné vyzvala Komisi, aby „připravila informační akce na podporu aktivního stárnutí, včetně případného vyhlášení roku 2012 Evropským rokem aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity“.
(17)
Ve svém sdělení nazvaném „Evropa 2020 - strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ ze dne 3. března 2010 Komise zdůraznila, jak je pro sociální soudržnost a vyšší produktivitu důležité, aby Unie udržovala zdravou a aktivní stárnoucí populaci. Dne 23. listopadu 2010 přijala Komise jako součást strategie Evropa 2020 stěžejní iniciativu nazvanou „Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa: evropský příspěvek k plné zaměstnanosti“, podle které by členské státy měly především podporovat politiky aktivního stárnutí. Dne 16. prosince 2010 přijala Komise rovněž stěžejní iniciativu nazvanou „Evropská platforma pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení: evropský rámec pro sociální a územní soudržnost“. Splnění uvedených cílů vyžaduje zapojení vlády na všech úrovních i různých nevládních subjektů; na úrovni Unie lze pak tyto cíle podporovat činnostmi v rámci evropského roku, které se zaměřují na zvyšování povědomí a posílení výměny osvědčených postupů. Vnitrostátní koordinátoři by měli dbát na to, aby vnitrostátní opatření byla koordinovaná a v souladu s cíli evropského roku. Rovněž by se měla naplánovat účast dalších institucí a zúčastněných subjektů.
(18)
Dne 7. června 2010 přijala Rada závěry nazvané „Aktivní stárnutí“, v nichž vyzvala Komisi, aby „pokračovala v přípravě Evropského roku pro aktivní stárnutí v roce 2012, během kterého lze vyzdvihnout výhody aktivního stárnutí a jeho přínosy mezigenerační solidaritě a zveřejnit slibné iniciativy na podporu aktivního stárnutí na všech úrovních“.
(19)
Dne 11. listopadu 2010 přijal Evropský parlament usnesení nazvané „Demografická výzva a solidarita mezi generacemi“, ve kterém vyzývá členské státy, aby v nadcházejících letech učinily z aktivního stárnutí jednu ze svých priorit. Usnesení zároveň zdůraznilo, že evropský rok by měl vyzdvihnout zejména přínos starších lidí pro společnost a poskytnout příležitost k posílení solidarity, spolupráce a porozumění mezi generacemi a umožnit spolupráci mladších a starších lidí.
(20)
Stanoviska, která vypracoval Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů, rovněž zdůraznila význam aktivního stárnutí pro Evropu tím, že mimo jiné kladou důraz na důležitost mezigenerační zdravotní péče.
(21)
Rozhodnutí Rady 2010/707/EU ze dne 21. října 2010 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3) vyzývá členské státy v hlavních směrech 7 a 8 ke zvýšení účasti pracovní síly prostřednictvím politik na podporu aktivního stárnutí, ke zvýšení míry zaměstnanosti starších pracovníků prostřednictvím podpory inovace v organizaci práce a zvýšení zaměstnatelnosti těchto pracovníků prostřednictvím zvyšování jejich kvalifikace a účasti na systémech celoživotního učení. Hlavní směr 10 zdůrazňuje potřebu posílit systémy sociální ochrany, celoživotní učení a politik aktivního začleňování s cílem vytvořit příležitosti pro lidi v různém stádiu života, poskytnout jim ochranu proti riziku chudoby a sociálního vyloučení a posílit jejich aktivní účast ve společnosti.
(22)
Ve svém sdělení nazvaném „Digitální agenda pro Evropu“, první stěžejní iniciativě strategie Evropa 2020 přijaté dne 19. května 2010, Komise zdůraznila význam aplikací a služeb v oblasti informačních a komunikačních technologií (IKT) pro důstojné stáří a navrhla především posílení společného programu asistovaného žití v domácím prostředí (Ambient Assisted Living - AAL). V Digitální agendě pro Evropu bylo rovněž doporučeno přijmout společné akce za účelem zvýšení schopnosti práce s digitálními technologiemi všech Evropanů včetně starších lidí - skupiny, která má mezi 150 miliony občanů (přibližně 30 % z celkového počtu obyvatel), kteří internet nikdy nepoužili, výrazné zastoupení. Zjednodušení přístupu k novým technologiím a zaškolování v jejich používání by dále zlepšilo příležitosti pro starší lidi.
(23)
S ohledem na strategii Evropa 2020 navrhla Komise v rámci stěžejní iniciativy „Unie inovací“ zahájit inovační partnerství v oblasti aktivního a zdravého stárnutí. Cílem této iniciativy je umožnit občanům déle žít nezávisle a v dobrém zdraví a do roku 2020 zvýšit průměrnou délku zdravého života o dva roky.
(24)
Komise provádí Evropskou strategii pro pomoc osobám se zdravotním postižením 2010-2020, která s ohledem na častou souvztažnost mezi zdravotním postižením a stárnutím obsahuje příslušná opatření týkající se starších lidí. V návaznosti na koncepci „designu pro všechny“ jsou důležitá zejména opatření zaměřená na přístupnost. Podstatná jsou rovněž opatření na podporu samostatného bydlení a začlenění do společnosti, mimo jiné ta, která se zaměřují na starší osoby se zdravotním postižením, kteří potřebují vysokou úroveň podpory, mají složitější potřeby a jsou obzvláště zranitelní a náchylní k sociálnímu vyloučení. Kromě toho Unie a všechny členské státy podepsaly Úmluvu Organizace spojených národů o právech osob se zdravotním postižením, která obsahuje mimo jiné ustanovení týkající se starších lidí.
(25)
Evropský den mezigenerační solidarity se každoročně slaví dne 29. dubna. Poskytuje vhodnou příležitost k tomu, aby Unie obnovila svůj závazek posílit solidaritu a spolupráci mezi generacemi s cílem propagovat spravedlivou a udržitelnou společnost.
(26)
Toto rozhodnutí stanoví finanční krytí, které bude pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotou ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení. (4)
(27)
Na aktivní stárnutí se zaměřuje také několik fondů, programů a akčních plánů Unie, jako je Evropský sociální fond (5), Evropský fond pro regionální rozvoj (6), program PROGRESS (7), program celoživotního učení (8), a v rámci tohoto programu zejména program Grundtvig, program v oblasti zdraví (9), specifické programy v oblasti informačních a komunikačních technologií a v oblasti sociálně-ekonomických a humanitních věd v Sedmém rámcovém programu pro výzkum a rozvoj (10), akční plán „Důstojné stáří v informační společnosti“, společný program asistovaného žití v domácím prostředí (AAL) (11), rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (12), který zahrnuje pilotní projekty na zavádění informačních a komunikačních technologií pro akční plán Důstojné stáří, přípravná akce CALYPSO pro sociální cestovní ruch a akční plán pro městskou mobilitu.
(28)
S cílem zajistit účast široké škály organizací by se během evropského roku mělo co nejvíce umožňovat pořádání akcí a činností menšího rozsahu.
(29)
Zapojení příslušných sítí na úrovni Unie v rámci evropského roku by mělo být motivováno a podpořeno odpovídajícími zdroji.
(30)
Jelikož cílů evropského roku nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států vzhledem k nutnosti nadnárodní výměny informací a šíření osvědčených postupů v celé Unii, a proto jich může být vzhledem k rozsahu navrhovaných činností lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Předmět
Rok 2012 se vyhlašuje Evropským rokem aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity (dále jen „evropský rok“). Měl by podporovat vitalitu a důstojnost všech.
Článek 2
Cíle
Celkovým cílem evropského roku je usnadnit v Evropě vytvoření kultury aktivního stárnutí založené na společnosti pro všechny věkové skupiny. V tomto rámci evropský rok podněcuje a podporuje úsilí členských států, regionálních a místních orgánů, sociálních partnerů, občanské společnosti a podnikatelského sektoru, včetně malých a středních podniků, zaměřené na podporu aktivního stárnutí a větší snahu o mobilizaci potenciálu rychle rostoucího počtu obyvatel ve věku nad 55 let. Přitom posiluje solidaritu a spolupráci mezi generacemi s přihlédnutím k rozmanitosti a rovnosti žen a mužů. Podporování aktivního stárnutí znamená vytvoření lepších příležitostí, aby starší ženy a muži mohli plnit svou úlohu na trhu práce, boj proti chudobě, zejména žen, a sociálnímu vyloučení, posílení dobrovolné činnosti a aktivního zapojení do rodinného života a společnosti a podporu zdravého a důstojného stárnutí. To zahrnuje mimo jiné přizpůsobení pracovních podmínek, boj proti negativním stereotypům spojeným s věkem a proti diskriminaci na základě věku, zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, přizpůsobení systémů celoživotního učení potřebám stárnoucí pracovní síly a zajištění toho, aby systémy sociální ochrany byly odpovídající a poskytovaly vhodné pobídky.
S ohledem na první pododstavec jsou cíle evropského roku:
a)
zvýšit obecné povědomí o významu aktivního stárnutí a jeho různých aspektů a zajistit, aby mu bylo přiznáno významné postavení v politické agendě zúčastněných subjektů na všech úrovních, s cílem vyzdvihnout cenný přínos starších lidí pro společnost a hospodářství a více jej uznávat, podporovat aktivní stárnutí, solidaritu mezi generacemi a vitalitu a důstojnost všech lidí, více se snažit o mobilizaci potenciálu starších lidí bez ohledu na jejich původ a umožnit jim vést nezávislý život;
b)
podněcovat diskuzi, vyměňovat si informace a rozvíjet vzájemnou výměnu zkušeností mezi členskými státy a zúčastněnými subjekty na všech úrovních s cílem podporovat politiku aktivního stárnutí, určit a šířit osvědčené postupy a podporovat spolupráci a součinnost;
c)
nabídnout rámec pro závazky a konkrétní opatření, které umožní Unii, členským státům a zúčastněným subjektům na všech úrovních, při výrazném zapojení občanské společnosti, sociálních partnerů a podniků a se zvláštním důrazem na podporu informačních strategií, aby prostřednictvím konkrétních činností vypracovaly inovativní řešení, politiky a dlouhodobé strategie, včetně komplexních strategií řízení zohledňujících věkovou strukturu v oblasti zaměstnanosti a práce, a sledovaly konkrétní cíle týkající se aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity;
d)
podporovat činnosti, které pomohou bojovat proti diskriminaci na základě věku, překonávat stereotypy související s věkem a odstranit bariéry, zejména pokud jde o zaměstnatelnost.
Článek 3
Obsah opatření
1. Opatření, která je třeba přijmout k dosažení cílů stanovených v článku 2, zahrnují tyto činnosti na úrovni Unie, celostátní, regionální nebo místní úrovni:
a)
konference, akce a iniciativy, s aktivním zapojením všech příslušných zúčastněných subjektů, s cílem podpořit diskuzi, zvyšovat povědomí a podněcovat závazky ke konkrétním cílům přispívajícím k udržitelným a trvalým dopadům;
b)
informační, propagační a vzdělávací kampaně využívající multimédia;
c)
výměnu informací, zkušeností a osvědčených postupů, a to mimo jiné prostřednictvím otevřené metody koordinace a sítí zúčastněných subjektů usilujících o dosažení cílů evropského roku;
d)
výzkum a šetření na úrovni Unie, celostátní nebo regionální úrovni a šíření výsledků s důrazem na hospodářský a sociální dopad podpory aktivního stárnutí a s ním spojených politik.
2. Při uskutečňování činností uvedených v odstavci 1 je věnována pozornost zapojení všech generací do úsilí o dosažení cílů evropského roku, zejména prostřednictvím snahy o vytvoření přístupu umožňujícího začlenění a podpory účasti starších a mladších lidí na společných iniciativách.
3. Komise nebo členské státy mohou označit další činnosti jako přínosné pro cíle evropského roku a mohou umožnit, aby byl název evropského roku použit k propagaci těchto činností za podmínky, že budou přispívat k dosažení cílů stanovených v článku 2.
4. Komise a členské státy zohlední při všech svých činnostech spojených s evropským rokem rovnost žen a mužů.
5. Komise zohlední potenciál přeshraničních činností, které se konají na regionální nebo místní úrovni, pro dosažení cílů stanovených v článku 2.
6. Je vyvíjeno úsilí o zajištění toho, aby všechny činnosti v rámci evropského roku určené širší veřejnosti byly snadno přístupné všem, včetně osob se zdravotním postižením.
Článek 4
Koordinace na úrovni členských států
1. Každý členský stát určí vnitrostátního koordinátora pověřeného organizací účasti daného členského státu na evropském roce a informuje o jeho jmenování Komisi.
2. Vnitrostátní koordinátoři rovněž dbají na to, aby vnitrostátní činnosti v rámci evropského roku byly řádně koordinovány, a mohou v této souvislosti rovněž podporovat a usnadňovat místní a regionální činnosti. Vnitrostátní koordinátoři rovněž prosazují zapojení všech příslušných zúčastněných subjektů, včetně občanské společnosti, do činností v rámci evropského roku.
3. Členské státy se vyzývají, aby do 25. listopadu 2011 informovaly Komisi o svém pracovním programu, který bude obsahovat podrobný popis vnitrostátních činností plánovaných v rámci evropského roku
Článek 5
Zúčastněné země
Evropského roku se mohou zúčastnit:
a)
členské státy;
b)
kandidátské země;
c)
země západního Balkánu a
d)
státy Evropského sdružení volného obchodu, které jsou smluvními stranami Dohody o Evropském hospodářském prostoru.
Článek 6
Koordinace na úrovni Unie
1. Komise provádí evropský rok na úrovni Unie.
2. Komise svolává zasedání vnitrostátních koordinátorů za účelem koordinace činností v rámci evropského roku na úrovni Unie a za účelem výměny informací a znalostí, včetně informací o případných závazcích a jejich provádění v členských státech.
3. Komise usnadňuje a podporuje činnosti v rámci evropského roku na celostátní, regionální a místní úrovni, mimo jiné prostřednictvím případného navrhování nových metod a nástrojů pro dosažení cílů evropského roku a jejich hodnocení.
4. Koordinace činností v rámci evropského roku na úrovni Unie spadá rovněž do působnosti stávajících politických výborů a poradních skupin.
5. Komise rovněž svolává zasedání zástupců evropských organizací nebo subjektů působících v oblasti aktivního stárnutí, aby jí pomáhaly s organizací průběhu evropského roku.
6. Komise v komunikační činnosti svých zastoupení v členských státech a příslušné klíčové sítě na úrovni Unie, které získávají na své provozní náklady podporu ze souhrnného rozpočtu Unie, učiní ve svých pracovních programech z tématu evropského roku prioritu.
7. Evropský parlament, členské státy, Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů se připojí k činnostem v rámci evropského roku.
Článek 7
Finanční a nefinanční podpora
1. Činnosti uvedené v čl. 3 odst. 1 na úrovni Unie mohou být uskutečněny na základě zadání veřejné zakázky či grantů financovaných ze souhrnného rozpočtu Unie.
2. Tam, kde je to vhodné, mohou programy a politiky v oblastech, které přispívají k podpoře aktivního stárnutí, jako jsou zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti, vzdělání a kultura, zdraví, výzkum, informační společnost, regionální politika a dopravní politika, podpořit evropský rok, a to v souladu s platnými pravidly a v rámci jejich stávajících možností pro stanovování priorit.
3. Nefinanční podporu může Unie přiznat pro činnosti, které veřejné a soukromé organizace podnikly v souladu s čl. 3 odst. 3.
Článek 8
Rozpočet
1. Finanční krytí na provádění tohoto rozhodnutí na úrovni Unie, zejména na činnosti uvedené v čl. 3 odst. 1, na období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2012 činí 5 000 000 EUR.
2. Roční rozpočtové prostředky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního rámce.
Článek 9
Soudržnost
Komise spolu s členskými státy zajišťuje, aby opatření stanovená v tomto rozhodnutí byla v souladu s ostatními unijními, celostátními i regionálními programy a iniciativami, které přispívají k dosažení cílů evropského roku.
Článek 10
Mezinárodní spolupráce
Komise může pro účely evropského roku spolupracovat s příslušnými mezinárodními organizacemi, zejména s Organizací spojených národů a Radou Evropy, přičemž dbá na zajištění viditelnosti úsilí Unie o podporu aktivního stárnutí.
Článek 11
Hodnocení
1. Do 30. června 2014 předloží Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu obsahující celkové hodnocení iniciativ stanovených v tomto rozhodnutí s podrobnostmi o provádění a výsledcích, která bude sloužit jako základ pro budoucí politiky, opatření a činnosti Unie v této oblasti.
2. Zpráva uvedená v odstavci 1 bude také obsahovat informace o tom, jakým způsobem byla do činností evropského roku začleněna rovnost žen a mužů a jak byl zajištěn přístup k uvedeným činnostem pro osoby se zdravotním postižením.
3. Ve zprávě uvedené v odstavci 1 bude také zdůrazněno, jaké trvalé výsledky evropský rok přinesl pro podporu aktivního stárnutí v celé Unii.
Článek 12
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 13
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Ve Štrasburku dne 14. září 2011.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 940/2011/ES
2011 m. rugsėjo 14 d.
dėl Europos aktyvaus senėjimo ir kartų solidarumo metų (2012)
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 153 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
pasikonsultavę su Regionų komitetu,
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),
kadangi:
(1)
pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 147 straipsnio 1 dalį Sąjunga siekti didelio užimtumo padeda skatindama valstybių narių bendradarbiavimą bei remdama, o prireikus ir papildydama, jų veiklą;
(2)
pagal SESV 153 straipsnio 1 dalį Sąjunga remia ir papildo valstybių narių veiklą, susijusią su darbo sąlygomis, iš darbo rinkos išstumtų asmenų integracija ir kova su socialine atskirtimi;
(3)
pagal Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 3 dalį Sąjunga turi kovoti, inter alia, su socialine atskirtimi ir diskriminacija bei skatinti socialinį teisingumą ir apsaugą, moterų ir vyrų lygybę ir kartų solidarumą;
(4)
SESV 174 straipsnyje pripažįstama, kad kai kurie Sąjungos regionai turi didelių ir nuolatinių demografinių problemų, kurios gali kenkti jų vystymuisi ir kurioms gali prireikti ypatingo dėmesio, jei Sąjunga nori siekti ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos;
(5)
pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 25 straipsnį Sąjunga pripažįsta ir gerbia pagyvenusių žmonių teisę gyventi oriai ir nepriklausomai bei dalyvauti visuomeniniame ir kultūriniame gyvenime;
(6)
senėjimas, be abejonės, yra visai Europos visuomenei ir visoms jos kartoms iškilusi problema, ir taip pat yra susijęs su kartų solidarumo ir su šeimos vaidmens klausimu;
(7)
asmenų, kuriems netrukus sukaks 60 ir daugiau metų, sudaroma Sąjungos gyventojų dalis didės daug greičiau negu kada nors anksčiau. Tai labai teigiamas reiškinys, nes tai logiškas sveikatos ir gyvenimo kokybės gerėjimo rezultatas. Nepaisant to, dėl šių demografinių pokyčių Sąjunga susiduria su ne viena problema;
(8)
keliuose Europos Vadovų Tarybos susitikimuose pripažinta būtinybė spręsti visuomenės senėjimo poveikio Europos socialiniams modeliams klausimą. Svarbiausias atsakas į šį spartų amžiaus struktūros pokytį yra sukurti ilgalaikę aktyvaus senėjimo kultūrą ir taip užtikrinti, kad žmonės, kuriems netrukus sukaks 60 metų, ir vyresni žmonės, kurių grupė sparčiai auga, kurie iš esmės yra sveikesni ir labiau išsilavinę nei bet kuri kita ankstesnė amžiaus grupė, turėtų daugiau galimybių dirbti ir aktyviai dalyvauti šeimos ir visuomenės gyvenime, įskaitant savanorišką veiklą, mokymąsi visą gyvenimą, kultūrinę raišką ir sportą;
(9)
pasak Pasaulio sveikatos organizacijos, aktyvus senėjimas - optimalių sveikatos, dalyvavimo visuomenės gyvenime ir saugumo galimybių užtikrinimas siekiant pagerinti senstančių žmonių gyvenimo kokybę. Aktyvus senėjimas - tai galimybė žmonėms realizuoti savo galimybes dėl fizinės, visuomeninės ir psichinės gyvenimo gerovės, dalyvauti visuomenės gyvenime, kai užtikrinama jų tinkama apsauga, saugumas ir priežiūra, kai prireikia pagalbos. Vadinasi, skatinant aktyvų senėjimą reikia laikytis daugialypio požiūrio ir plėtoti atsakomybę bei teikti nuolatinę paramą visiems asmenims;
(10)
Europos aktyvaus senėjimo ir kartų solidarumo metų (2012) veikla turėtų remtis Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų (2010) ir Europos savanoriškos veiklos, kuria skatinamas aktyvus pilietiškumas, metų (2011) patirtimi, todėl reikia skatinti šių Europos metų ir Europos aktyvaus senėjimo ir kartų solidarumo metų (2012) (toliau - Europos metai) sąveiką;
(11)
kadangi vyresnio amžiaus žmonių dalis Europoje didėja ir gerėja bendra jų sveikatos būklė, skatinti visų, ypač vyresnio amžiaus, asmenų sveiką senėjimą palaikant jų gyvybingumą ir orumą yra dar svarbiau nei anksčiau, užtikrinant, be kita ko, galimybes naudotis tinkamomis ir kokybiškomis sveikatos priežiūros, ilgalaikės priežiūros ir socialinėmis paslaugomis, rengiant programas, kurias taikant būtų skatinama sveikatos rizikos dėl senėjimo prevencija. Dėl sveiko senėjimo darbo rinkoje gali padaugėti vyresnio amžiaus žmonių, jie gali ilgiau būti aktyvūs visuomenėje, galima gerinti kiekvieno jų gyvenimo kokybę ir riboti sveikatos, socialinės rūpybos ir pensijų sistemų naštą;
(12)
nuomonę apie Sąjungoje kylančias demografines problemas ir galimybes jas spręsti Komisija išdėstė 2006 m. spalio 12 d. komunikate „Europos demografijos ateitis: iššūkį paversti galimybe“, 2007 m. gegužės 10 d. komunikate „Skatinti kartų solidarumą“ ir 2009 m. balandžio 29 d. komunikate „Sprendžiant ES visuomenės senėjimo daromo poveikio klausimą“ (2009 m. senėjimo ataskaita);
(13)
vyresnių kartų įvairovė Europos Sąjungoje vis didės. Taigi, būtina aktyviai remti lygias galimybes ir skatinti dalyvavimą. Aktyvūs piliečiai iš įvairios aplinkos vienija visuomenę, skatina integraciją ir prisideda prie ekonomikos augimo;
(14)
2007 m. vasario 22 d. Taryba ir valstybių narių vyriausybių vadovai, susitikę Taryboje, priėmė rezoliuciją „Demografinių pokyčių Europoje galimybės ir iššūkiai: vyresnio amžiaus žmonių įnašas į ekonominį ir socialinį vystymąsi“, kurioje pabrėžiamas poreikis didinti tiek aktyvaus dalyvavimo galimybes vyresnio amžiaus žmonėms, įskaitant tas galimybes, kurias teikia savanoriškas darbas, tiek naujas ekonomikos galimybes („sidabrinė ekonomika“), atsirandančias didėjant vyresnio amžiaus žmonių poreikiui gauti tam tikrų prekių ir paslaugų, taip pat joje pabrėžiama teigiamo vyresnio amžiaus žmonių įvaizdžio visuomenėje svarba;
(15)
2009 m. birželio 8 d. Taryba priėmė išvadas „Moterų ir vyrų lygios galimybės: aktyvus ir orus senėjimas“, kuriose pripažįstama, kad visoje Sąjungoje vyresnio amžiaus žmonės patiria rimtų sunkumų norėdami veikliai gyventi ir oriai senėti, o valstybėms narėms ir Komisijai siūloma nemažai priemonių, įskaitant veiklaus senėjimo politikos skatinimą, atsižvelgiant į skirtingą padėtį įvairiose valstybėse narėse ir į įvairias problemas, su kuriomis susiduria moterys ir vyrai;
(16)
2009 m. lapkričio 30 d. Taryba priėmė išvadas „Sveikas ir orus senėjimas“, kuriose Komisija, be kita ko, raginama „plėtoti sąmoningumo ugdymo veiklą siekiant skatinti veiklų senėjimą, įskaitant galimybę 2012 m. paskelbti Europos veiklaus senėjimo ir kartų solidarumo metais“;
(17)
2010 m. kovo 3 d. komunikate „2020 m. Europa - pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ Komisija pabrėžė, kad siekiant socialinės sanglaudos ir didesnio našumo Sąjungai svarbu skatinti sveiką ir aktyvų visuomenės senėjimą. 2010 m. lapkričio 23 d. Komisija kaip dalį Europos 2020 m. strategijos patvirtino pavyzdinę iniciatyvą „Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkė: Europos pastangos kiekvienam suteikti darbą“, pagal kurią valstybės narės turėtų ypač skatinti aktyvaus senėjimo politiką. 2010 m. gruodžio 16 d. Komisija taip pat patvirtino pavyzdinę iniciatyvą „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi platforma: Europos socialinės ir teritorinės sanglaudos programa“. Siekiant tų tikslų reikalingi visų lygių valdžios ir įvairių nevyriausybinių suinteresuotųjų šalių veiksmai; savo ruožtu jie gali būti remiami Sąjungos lygmeniu vykdant Europos metų veiklą, skirtą informuotumui didinti ir keitimuisi geros praktikos pavyzdžiais skatinti. Nacionaliniai koordinatoriai turėtų pasirūpinti, kad nacionaliniai veiksmai būtų koordinuojami ir derėtų su bendrais Europos metų tikslais. Be to, turėtų būti planuojama, kad dalyvaus ir kitos institucijos bei suinteresuotieji subjektai;
(18)
2010 m. birželio 7 d. Taryba priėmė išvadas dėl aktyvaus senėjimo, kuriose Komisija raginama „tęsti pasirengimą 2012-iesiems metams - Europos aktyvaus senėjimo metams, kuriais galima daug dėmesio skirti aktyvaus senėjimo ir šio reiškinio indėlio siekiant kartų solidarumo privalumams ir skelbti daug žadančias iniciatyvas, kuriomis būtų visais lygiais remiamas aktyvus senėjimas“;
(19)
2010 m. lapkričio 11 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją „Demografijos problema ir kartų solidarumas“, ragindamas valstybes nares aktyvų senėjimą nustatyti vienu iš ateinančių metų prioritetų. Be to, rezoliucijoje pabrėžta, kad Europos metais reikėtų itin atkreipti dėmesį į vyresnio amžiaus žmonių indėlį į visuomenės gyvenimą ir sudaryti galimybes skatinti kartų solidarumą, bendradarbiavimą ir supratimą ir skatinti vyresnio amžiaus žmones ir jaunimą dirbti kartu;
(20)
Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto ir Regionų komiteto nuomonėse taip pat pabrėžiama, jog svarbu, kad Europoje būtų aktyvaus senėjimo kultūra, inter alia, pabrėžiant įvairių kartų sveikatos priežiūros vertę;
(21)
2010 m. spalio 21 d. Tarybos sprendimo 2010/707/ES „Dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių“ (3) 7 ir 8 gairėmis valstybės narės raginamos didinti dalyvavimą darbo rinkoje pasitelkiant politiką, kuria skatinamas aktyvus senėjimas, didinamas vyresnio amžiaus žmonių užimtumo lygis skatinant darbo organizavimo naujoves ir gerinamas vyresnio amžiaus darbuotojų gebėjimas įsidarbinti tobulinant jų gebėjimus ir įtraukiant juos į mokymosi visą gyvenimą programas. 10 gairėje pabrėžiamas poreikis tobulinti socialinės apsaugos sistemas, mokymosi visą gyvenimą ir aktyvios įtraukties politiką, kad įvairiais gyvenimo etapais žmonėms būtų sudaromos galimybės, jie būtų apsaugomi nuo skurdo ir socialinės atskirties pavojaus ir būtų skatinamas aktyvus jų dalyvavimas visuomenės gyvenime;
(22)
komunikate „Europos skaitmeninė darbotvarkė“ - 2010 m. gegužės 19 d. priimtoje strategijos „Europa 2020“ pirmoje pavyzdinėje iniciatyvoje - Komisija pabrėžė informacinių ir ryšių technologijų (IRT) pritaikymo ir paslaugų svarbą oriam senėjimui, visų pirma siūlydama geriau vykdyti bendrą programą „Kasdienį gyvenimą palengvinanti aplinka (KGPA)“. Europos skaitmeninėje darbotvarkėje taip pat rekomenduojama imtis koordinuotų veiksmų visų Europos gyventojų, įskaitant itin gausią vyresnio amžiaus žmonių grupę (150 mln. arba maždaug 30 % visų piliečių skaičiaus), kurie niekada nėra naudojęsi internetu, skaitmeniniam raštingumui didinti. Didinant naujų technologijų naudojimo galimybes ir rengiant su šių technologijų naudojimu susijusius mokymus dar labiau pagerėtų vyresnio amžiaus žmonių galimybės;
(23)
Komisija siūlo pradėti Inovacijų partnerystę aktyvaus ir sveiko senėjimo srityje (AHAIP) pagal strategijos „Europa 2020“ pavyzdinę iniciatyvą „Inovacijų sąjunga“. AHAIP norima pasiekti, kad piliečiai galėtų ilgiau gyventi savarankiškai ir būti geros sveikatos, ir iki 2020 m. dvejais metais padidinti vidutinį sveiko gyvenimo metų skaičių;.
(24)
Komisija įgyvendina 2010-2020 m. Europos strategiją dėl negalios, kurioje, atsižvelgiant į dažną negalios ir senėjimo sąsają, numatyti atitinkami vyresnio amžiaus žmonėms skirti veiksmai. Visų pirma tai yra veiksmai, susiję su prieinamumu taikant principą „tinkama visiems“. Veiksmai, skirti savarankiškam gyvenimui ir įtraukčiai į bendruomenę remti, įskaitant veiksmus, skirtus neįgaliems vyresnio amžiaus žmonėms, kuriems reikia didelės paramos ir kurių poreikiai sudėtingi, kurie yra itin pažeidžiami ir linkę į socialinę atskirtį, taip pat yra svarbūs. Be to, Sąjunga ir visos valstybės narės pasirašė Jungtinių Tautų Konvenciją dėl žmonių su negalia teisių, kurioje, inter alia, išdėstytos atitinkamos nuostatos dėl vyresnio amžiaus žmonių;
(25)
Europos kartų solidarumo diena minima kasmet balandžio 29 d. Ji suteikia Sąjungai puikią galimybę peržvelgti savo įsipareigojimus stiprinti kartų solidarumą ir bendradarbiavimą siekiant skatinti sąžiningą ir tvarią visuomenę;
(26)
šiuo sprendimu nustatomas finansavimo dydis, kuris biudžeto valdymo institucijai bus svarbiausias orientacinis dydis, kaip nurodyta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (4) 37 punkte;
(27)
aktyviam senėjimui taip pat skirtos keli Sąjungos fondai, iniciatyvos ir veiksmų planai, kaip antai Europos socialinis fondas (5), Europos regioninės plėtros fondas (6), programa „Progress“ (7), Mokymosi visą gyvenimą programa (8), ypač jos programa „Grundtvig“, Bendrijos sveikatos programa (9), konkrečios Septintosios bendrosios mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programos IRT bei socialinių ir ekonomikos mokslų ir humanitarinių mokslų programos (10), „Senėjimo informacinėje visuomenėje“ veiksmų planas, bendra KGPA programa (11), Konkurencingumo ir naujovių bendra programa (12) ir bandomieji vyresnio amžiaus žmonėms skirtų IRT diegimo projektai, parengiamųjų socialinio turizmo veiksmų programa „Calypso“ ir Mobilumo mieste veiksmų planas;
(28)
siekiant užtikrinti įvairių organizacijų dalyvavimą, Europos metais reikėtų kiek įmanoma supaprastinti mažesnės apimties renginių organizavimą ir veiklos vykdymą;
(29)
reikėtų skatinti susijusių Sąjungos masto tinklų dalyvavimą Europos metų renginiuose ir jį atitinkamai finansiškai remti;
(30)
kadangi Europos aktyvaus senėjimo metų tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, atsižvelgiant į tai, kad tam reikia tarpvalstybinių informacijos mainų ir geros praktikos pavyzdžių sklaidos visoje Sąjungoje, ir kadangi dėl veiksmo masto tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Dalykas
2012 m. skelbiami Europos aktyvaus senėjimo ir kartų solidarumo metais (toliau - Europos metai). Jais siekiama skatinti visų asmenų gyvybingumą ir orumą.
2 straipsnis
Tikslai
Bendras Europos metų tikslas - padėti sukurti aktyvaus senėjimo kultūrą Europoje, remiantis įvairaus amžiaus visuomene. Siekiant šio tikslo, Europos metais skatinamos ir remiamos valstybių narių, jų regioninės ir vietos valdžios institucijų, socialinių partnerių, pilietinės visuomenės ir verslo bendruomenės, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones, pastangos skatinti aktyvų senėjimą ir aktyviau pasitelkti sparčiai didėjančios grupės žmonių, kuriems netrukus sukaks 60 ir daugiau metų, potencialą. Taip puoselėjamas kartų solidarumas ir bendradarbiavimas, atsižvelgiant į įvairovę ir lyčių lygybės principą. Skatinant aktyvų senėjimą vyresnio amžiaus vyrams ir moterims reikia sudaryti geresnes dalyvavimo darbo rinkoje galimybes, kovoti su skurdu, ypač moterų, taip pat su socialine atskirtimi, kad būtų skatinamas savanoriškas ir aktyvus dalyvavimas šeimos ir visuomenės gyvenime, ir skatinti sveiką ir orų senėjimą. Tam, be kita ko, reikia pritaikyti darbo sąlygas, kovoti su neigiamais stereotipais dėl amžiaus ir su diskriminacija dėl amžiaus, gerinti darbuotojų sveikatą ir saugą, mokymosi visą gyvenimą sistemas pritaikyti senėjančios darbo jėgos poreikiams ir užtikrinti, kad socialinės apsaugos sistemos būtų tinkamai pritaikytos bei teiktų tinkamas paskatas.
Remiantis pirma pastraipa, Europos metų tikslai yra:
a)
didinti bendrą informuotumą apie aktyvaus senėjimo vertę ir įvairius jo aspektus ir užtikrinti, kad jam skiriama pakankamai dėmesio visų lygmenų suinteresuotųjų subjektų politinėse darbotvarkėse siekiant atkreipti dėmesį ir labiau pripažinti naudą, kurią vyresnio amžiaus žmonės gali duoti visuomenei, skatinti aktyvų senėjimą, kartų solidarumą ir visų asmenų gyvybingumą ir orumą, taip pat labiau stengtis sutelkti vyresnio amžiaus žmonių potencialą nepaisant jų kilmės, ir suteikti jiems galimybę gyventi nepriklausomai;
b)
skatinti diskusijas, keistis informacija ir plėtoti valstybių narių ir visų lygių suinteresuotųjų subjektų abipusį mokymąsi, siekiant propaguoti aktyvaus senėjimo politiką, nustatyti ir skleisti gerą patirtį ir skatinti bendradarbiavimą ir įvairaus pobūdžio sąveiką;
c)
sudaryti pagrindą įsipareigojimams ir konkretiems veiksmams, kad Sąjunga, valstybės narės ir visų lygių suinteresuotieji subjektai, įtraukdami pilietinę visuomenę, socialinius partnerius ir verslo subjektus ir itin daug dėmesio skirdami informacinių strategijų skatinimui, vykdydami konkrečią veiklą galėtų plėtoti naujoviškus sprendimus, politiką ir ilgalaikes strategijas, įskaitant visapusiškas su užimtumu ir darbu susijusias amžiaus valdymo strategijas, ir siekti konkrečių su aktyviu senėjimu ir kartų solidarumu susijusių tikslų;
d)
skatinti veiksmus, kurie padėtų panaikinti diskriminaciją dėl amžiaus, įveikti su amžiumi susijusius stereotipus ir panaikinti kliūtis, ypač gebėjimo įsidarbinti srityje.
3 straipsnis
Priemonių turinys
1. Priemonės, kurių bus imamasi siekiant 2 straipsnyje išdėstytų tikslų, apima toliau nurodytą Sąjungos, nacionalinio, regiono ar vietos lygmens veiklą:
a)
konferencijos, renginiai ir iniciatyvos, kuriuose aktyviai dalyvauja visi suinteresuotieji subjektai, ir kuriais siekiama skatinti diskusijas, didinti informuotumą ir skatinti aktyviau prisiimti konkrečius įsipareigojimus, kuriais daromas tvarus ir ilgalaikis poveikis;
b)
informacinės, skatinimo ir švietimo kampanijos, kuriose naudojama žiniasklaida;
c)
informacijos mainai ir patirties bei geros praktikos pavyzdžiai, kuriais siekiama Europos metų tikslų, inter alia, naudojant atvirojo koordinavimo metodą ir suinteresuotųjų subjektų sukurtus kontaktų tinklus;
d)
Sąjungos, valstybės ar regioninio masto moksliniai tyrimai, apklausos ir rezultatų sklaida, dėmesį skiriant tam, kokį ekonominį ir socialinį poveikį daro aktyvaus senėjimo ir aktyviam senėjimui palankios politikos skatinimas.
2. Įgyvendinant 1 dalyje nurodytą veiklą, dėmesys skiriamas tam, kad visos kartos būtų įtraukiamos siekiant Europos metų tikslų, būtent laikantis įtraukties politikos ir skatinant vyresnių ir jaunesnių žmonių dalyvavimą bendrose iniciatyvose.
3. Komisija arba valstybės narės gali nustatyti kitą veiklą, kuria būtų prisidedama siekiant Europos metų tikslų, ir galėtų leisti naudoti Europos metų pavadinimą propaguojant šią veiklą su sąlyga, kad ji prisideda siekiant 2 straipsnyje išdėstytų tikslų.
4. Vykdydamos visą savo veiklą, susijusią su Europos metais, Komisija ir valstybės narės atsižvelgia į lyčių aspekto integravimą.
5. Komisija, siekdama 2 straipsnyje nustatytų tikslų, atsižvelgia į tarpvalstybinės veiklos galimybę regiono ar vietos lygmenimis.
6. Stengiamasi užtikrinti, kad visi Europos metų veiksmai, skirti platesnei visuomenei, būtų lengvai prieinami visiems, įskaitant neįgaliuosius.
4 straipsnis
Veiklos koordinavimas su valstybėmis narėmis
1. Kiekviena valstybė narė skiria nacionalinį koordinatorių, atsakingą už šalies dalyvavimo Europos metų veikloje organizavimą, ir apie šį paskyrimą informuoja Komisiją.
2. Nacionaliniai koordinatoriai taip pat pasirūpina, kad Europos metų nacionalinė veikla būtų deramai koordinuojama, jie taip pat šiame kontekste gali skatinti veiklą vietos ir regionų lygmeniu ir sudaryti jai palankesnes sąlygas. Nacionaliniai koordinatoriai taip pat skatina visų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų, įskaitant pilietinę visuomenę, dalyvavimą Europos metų veikloje.
3. Ne vėliau kaip 2011 m. lapkričio 25 d. valstybės narės prašomos informuoti Komisiją apie savo veiklos programą, kurioje bendrais bruožais aprašoma Europos metais planuojama veikla.
5 straipsnis
Dalyvaujančios valstybės
Europos metų renginiuose gali dalyvauti:
a)
valstybės narės;
b)
šalys kandidatės;
c)
Vakarų Balkanų šalys; ir
d)
Europos laisvos prekybos asociacijos valstybės narės, prisijungusios prie Europos ekonominės erdvės susitarimo.
6 straipsnis
Koordinavimas Sąjungos lygmeniu
1. Komisija Europos metus įgyvendina Sąjungos lygmeniu.
2. Komisija rengia nacionalinių koordinatorių susitikimus Sąjungos lygmens Europos metų veiklos koordinavimo ir informacijos bei žinių mainų, įskaitant informaciją apie galimus prisiimtus įsipareigojimus ir jų įgyvendinimą valstybėse narėse, tikslais.
3. Komisija padeda vykdyti Europos metų veiklą šalies, regiono ir vietos lygmenimis ir ją remia, be kita ko, prireikus siūlydama naujus būdus ir priemones, skirtus Europos metų politikos tikslams pasiekti ir jiems įvertinti.
4. Sąjungos lygmens Europos metų veiklos koordinavimas taip pat turi būti esamų politikos komitetų ir patariamųjų grupių darbo klausimas.
5. Be to, siekdama padėti vykdyti Europos metų veiklą, Komisija rengia Europos organizacijų arba aktyvaus senėjimo srityje veikiančių organizacijų atstovų susitikimus.
6. Komisijos atstovams valstybėse narėse vykdant Europos metų informacinę veiklą ir įgyvendinant atitinkamų svarbiausių Sąjungos lygmens tinklų, gaunančių paramą iš Sąjungos bendrojo biudžeto einamosioms išlaidoms padengti, darbo programas, Komisija Europos metų temai turi skirti pagrindinį dėmesį.
7. Europos metų veikloje taip pat dalyvauja Europos Parlamentas, valstybės narės, Europos ekonominių ir socialinių reikalų komitetas bei Regionų komitetas.
7 straipsnis
Finansinė ir nefinansinė parama
1. 3 straipsnio 1 dalyje nurodyta veikla Sąjungos lygmeniu gali būti finansuojama sudarant viešųjų pirkimų sutartis arba iš Sąjungos bendrojo biudžeto skiriant dotaciją.
2. Prireikus Europos metų veikla gali būti remiama pagal kitų aktyvų senėjimą skatinančių sričių, pavyzdžiui, užimtumo, socialinių reikalų ir lygių galimybių, švietimo ir kultūros, sveikatos, mokslinių tyrimų, informacinės visuomenės, regioninės politikos ir transporto politikos, programas ir politiką, laikantis taikytinų taisyklių ir neviršijant prioritetams numatytų jų galimybių.
3. Sąjunga gali teikti nefinansinę paramą veiklai, kurią pagal 3 straipsnio 3 dalį vykdo viešosios ir privačios organizacijos.
8 straipsnis
Biudžetas
1. Šio sprendimo, ypač veiklos, numatytos pagal 3 straipsnio 1 dalį, įgyvendinimui Sąjungos lygmeniu 2011 m. sausio 1 d. - 2012 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu skiriamas finansinis paketas yra 5 000 000 EUR.
2. Metinius asignavimus tvirtina biudžeto valdymo institucija, neviršydama Finansinėje programoje nustatytų ribų.
9 straipsnis
Suderinamumas
Komisija kartu su valstybėmis narėmis užtikrina šiame sprendime numatytų priemonių derėjimą su kitomis Sąjungos, nacionalinėmis ir regioninėmis programomis bei iniciatyvomis, kuriomis padedama siekti Europos metų tikslų.
10 straipsnis
Tarptautinis bendradarbiavimas
Siekdama įgyvendinti Europos metų tikslus, Komisija gali bendradarbiauti su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, visų pirma Jungtinėmis Tautomis ir Europos Taryba, tuo pat metu užtikrindama Sąjungos pastangų aktyvaus senėjimo skatinimo matomumą.
11 straipsnis
Vertinimas
1. Iki 2014 m. birželio 30 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui ataskaitą, kurioje pateiktas šiame sprendime numatytų iniciatyvų bendras vertinimas bei informacija apie įgyvendinimą ir rezultatus, kuo bus vadovaujamasi ateityje rengiant šios srities Sąjungos politiką, priemones ir veiksmus.
2. 1 dalyje nurodytoje ataskaitoje taip pat pateikiama informacija apie tai, kaip lyčių lygybės aspektas buvo įtrauktas į Europos metų veiklą ir kaip prieinamumas prie šios veiklos buvo užtikrintas žmonėms su negalia.
3. 1 dalyje nurodytoje ataskaitoje taip pat nurodoma, kokį ilgalaikį poveikį Europos metai turėjo aktyvaus senėjimo visoje Sąjungoje skatinimui.
12 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
13 straipsnis
Adresatai
Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.
Priimta Strasbūre 2011 m. rugsėjo 14 d.