ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 23. března 2011
o státní podpoře C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000) Německa pro podniky Glunz AG a OSB Deutschland GmbH
(oznámeno pod číslem K(2011) 1764)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/524/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie a zejména na první pododstavec čl. 108 odst. 2 této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (2) a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 4. srpna 2000, který byl zaevidován dne 7. srpna 2000, oznámilo Německo Komisi, že hodlá ve prospěch investičního projektu podniků Glunz AG a OSB Deutschland GmbH udělit státní podporu s intenzitou podpory 35 %. Cílem podpory mělo být zřízení integrovaného střediska pro zpracování dřeva v Nettgau (spolková země Sasko-Anhaltsko). Zamýšlená podpora byla zaevidována pod číslem N 517/2000.
(2)
Poté co Komise obdržela doplňující informace, vydala dne 25. července 2001 rozhodnutí, podle kterého nevznesla v souladu s víceodvětvovým rámcem pro regionální podpory velkých investičních projektů (dále jen „víceodvětvový rámec z roku 1998“) (3) proti intenzitě podpory 35 % námitky.
(3)
Rozsudkem ze dne 1. prosince 2004 Kronofrance v. Komise, T-27/02 (4), prohlásil Tribunál rozhodnutí Komise za neplatné.
(4)
Komise musí tudíž nyní na základě oznámení Německa ze dne 7. srpna 2000 přijmout nové rozhodnutí.
(5)
Komise se dopisem ze dne 17. prosince 2004 dotázala Německa, zda si vzhledem k prohlášení o neplatnosti rozhodnutí Komise přeje sdělit k oznámení ze dne 7. srpna 2000 další informace. Dne 3. března 2005 byla v této věci zaslána upomínka. Německo odpovědělo dopisem ze dne 23. května 2005, ve kterém však nesdělilo žádné doplňující informace.
(6)
Německo poskytlo danou podporu v únoru 2000 s podmínkou, že ji schválí Komise. Poté co Komise dne 25. července 2001 přijala rozhodnutí o tom, že nevznese námitky, zahájilo Německo vyplácení podpory.
(7)
Protože Tribunál prohlásil příslušné rozhodnutí ze dne 25. července 2001 za neplatné, vznikla právní situace, jakoby takové rozhodnutí nebylo nikdy vydáno a Německo tedy povolení Komise ohledně zamýšlené intenzity podpory neobdrželo (5). Komise proto danou věc zanesla pod č. NN 18/05 v rejstříku protiprávně udělených podpor.
(8)
Dopisem ze dne 20. července 2005 Komise informovala Německo o svém rozhodnutí zahájit ve věci podpory řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU.
(9)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (6). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k dané podpoře předložily své připomínky.
(10)
Komise obdržela připomínku od jedné zúčastněné strany. S touto připomínkou seznámila Německo, kterému bylo umožněno se k ní vyjádřit. Německo zaslalo svá stanoviska v dopisech ze dne 24. října 2005 a 24. ledna 2006.
(11)
Dopisem ze dne 28. února 2006 požádalo Německo podle čl. 7 odst. 6 třetí věty nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (7), o odklad formálního vyšetřovacího řízení, neboť spolu s podnikem Glunz AG podalo u Soudního dvora Evropské unie proti rozsudku Tribunálu Kronofrance v. Komise opravný prostředek (spojené věci C-75/05 P a C-80/05 P).
(12)
Dopisem ze dne 9. března 2006 vyjádřila Komise souhlas s odkladem řízení až do vydání rozsudku Soudním dvorem ve spojených věcech C-75/05 P a C-80/05 P, Německo a další v. Kronofrance.
(13)
Soudní dvůr ve svém rozsudku ze dne 11. září 2008 (8) daný rozsudek Tribunálu potvrdil. Následně bylo ve věci C 28/05 obnoveno formální vyšetřovací řízení.
(14)
Dopisem ze dne 4. srpna 2009 sdělilo Německo další informace. Na žádost Komise o další informace odpovědělo Německo dopisem ze dne 19. července 2010.
II. PODROBNÝ POPIS PODPORY
2.1 OPATŘENÍ PODPORY
(15)
Zemský podpůrný institut (Landesförderinstitut) v Sasku-Anhaltsku dne 29. února 2000 rozhodl o poskytnutí investičních podpor podnikům Glunz AG a OSB Deutschland GmbH na zřízení střediska pro zpracování dřeva Nettgau (Sasko-Anhaltsko). Celková výše podpor činí 69 797 988 EUR.
(16)
V souladu s oznámením ze dne 4. srpna 2000 bude poskytnuta podpora v podobě příspěvku ve výši 46 201 868 EUR, a to na základě 28. rámcového programu (Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“) (9) odsouhlaseného Komisí. Tento příspěvek odpovídá 23,17 % hrubých způsobilých nákladů.
(17)
Dále bude na základě zákona o investičních příspěvcích z roku 1999 (10) poskytnut investiční příspěvek, který byl Komisí odsouhlasen ve výši 23 596 120 EUR. Tento investiční příspěvek odpovídá 11,83 % hrubých způsobilých investičních nákladů.
(18)
Z informací poskytnutých Německem vyplývá, že na základě 28. rámcového programu (Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“) již byla vyplacena částka ve výši […] EUR (11) a v podobě investičního příspěvku částka ve výši […] EUR. Tím Německo již příjemcům vyplatilo částky podpory ve výši celkem […] EUR (z celkové přislíbené částky 69 797 988 EUR).
2.2 PŘÍJEMCI PODPORY
(19)
Existují dva příjemci podpory:
(20)
Jedním příjemcem je podnik Glunz AG (dále jen „Glunz“) se sídlem ve městě Hamm (Severní Porýní-Vestfálsko), jež byla založena v roce 1932 a v té době byla aktivní v obchodě se dřevem. Od šedesátých let minulého století tato firma vyrábí a prodává pouze třískové desky, vláknité desky se střední hustotou (MDF), OSB desky z orientovaných plochých třísek („Oriented Strand Board“, dále jen „OSB desky“) a překližku. V době vydání oznámení vlastnil v podniku Glunz 96,03 % akcií podnik Tableros De Fibras S.A. (dále jen „TAFISA“), který patří portugalské skupině SONAE.
(21)
Dalším příjemcem je podnik OSB Deutschland GmbH (dále jen „OSBD“), který ze 100 % patří podniku TAFISA, a je tudíž sesterskou společností podniku Glunz, neboť oba podniky jsou dceřinými společnostmi podniku TAFISA. OSBD byl založen dne 16. července 1999 a po ukončení investičního projektu v Nettgau zahájil výrobu a odbyt OSB výrobků.
2.3 INVESTIČNÍ PROJEKT
(22)
Místo investice se nachází v Nettgau (spolková země Sasko-Anhaltsko), které leží v oblasti podpory ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU, ve které v době oznámení činila maximální přípustná intenzita podpory uplatnitelná na podporu nových investic velkých podniků 35 % hrubých způsobilých nákladů.
(23)
Glunz a OSBD vybudovaly v prostoru, který dosud nebyl využíván pro komerční účely, integrované středisko pro zpracování dřeva, které tvoří dvě spojené továrny. V první továrně, jež patří podniku OSBD, se vyrábějí OSB výrobky, ve druhé továrně, jež patří podniku Glunz, pak třískové desky. Německo uvedlo, že výrobní linky obou továren vzájemně spojuje společná technická infrastruktura. OSB desky a třískové desky se podle informací dále zpracovávají a kultivují ve stejném zařízení, v němž se brousí, spojují do vrstev, opatřují drážkami a pery. Jemné složky, které při zpracovávání OSB desek vznikají, se navíc podle informací Německa používají v sousední továrně na výrobu třískových desek. Obě továrny, včetně marketingu, nákupu a odbytu, jsou společně centrálně spravovány.
(24)
Německo uvádí, že integrované středisko pro zpracování dřeva podniků Glunz a OSBD nabízí díky optimálnímu uspořádání továrny a společné technické infrastruktuře několik výhod, zejména pokud jde o zpracování vyrobených dřevěných desek. Tyto výhody umožňují optimální využití daných výrobků ze dřeva, lepší využití surovin a jejich interní recirkulaci.
(25)
Podle oznámení ze dne 7. srpna 2000 bude část podpory poskytnuta továrně na OSB desky a další část továrně na třískové desky. Pokud jde o způsobilé investiční náklady ve výši 81,8 milionů EUR, činí podpora továrně na OSB desky 28,61 milionů EUR, což odpovídá 35 % intenzitě podpory hrubých způsobilých nákladů. Pokud jde o způsobilé investiční náklady ve výši 117,6 milionů EUR, činí podpora továrně na třískové desky 41,18 milionů EUR, což rovněž odpovídá 35 % intenzitě podpory hrubých způsobilých nákladů.
(26)
V době oznámení Německo předpokládalo, že se v integrovaném středisku pro zpracování dřeva v Nettgau vytvoří 355 stálých pracovních míst, konkrétně 234 pracovních míst v továrně na třískové desky a 121 míst v továrně na OSB desky. Kromě toho mělo v daných podporovaných oblastech nepřímo vzniknout 520 pracovních míst, z nichž 33 mělo zajišťovat již stávající místa. Nová investice v Nettgau měla být uskutečněna v období mezi lednem 2000 a koncem roku 2002. Výroba měla být zahájena v průběhu roku 2001 a plné kapacity měla dosáhnout po dvou letech.
(27)
Výrobní kapacita nové továrny na OSB desky se pro rok 2002 odhadovala na […] m3. V roce 1999 činila kapacita skupiny TAFISA v oblasti produkce OSB výrobků […] m3.
(28)
V roce 1999 činila výrobní kapacita třískových desek skupiny Glunz […] m3. Podle informací Německa má celková výrobní kapacita díky továrně v Nettgau, jež má kapacitu […] m3, vzrůst na […] m3.
III. DŮVODY K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(29)
Maximální intenzita podpory přípustná v rámci víceodvětvového rámce z roku 1998 se stanoví na základě výpočtu, pro nějž se používá několik hodnoticích kritérií, zejména faktor dokládající stav hospodářské soutěže v jednotlivých hospodářských odvětvích (faktor T). Tento faktor může mít čtyři hodnoty: 0,25, 0,5, 0,75 nebo 1. Hodnotu 1 může faktor získat pouze v případě, že v daném hospodářském odvětví (odvětví na nejnižším stupni klasifikace NACE) neexistuje nadměrná kapacita (test nadměrné kapacity) a/nebo že relevantní trh (definovaný jako dotčený výrobek a jeho náhrady) není trhem v propadu (test trhu v propadu).
(30)
V rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU vyjádřila Komise pochybnosti, pokud jde o vymezení relevantního trhu, ke kterému patří OSB desky, a nemohla tedy určit, zda se s ohledem na určení faktoru hospodářské soutěže „T“ jedná o trh v propadu, či nikoli.
IV. STANOVISKA ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(31)
Dne 22. listopadu 2005 obdržela Komise společné stanovisko (12) konkurentů, kteří patří skupině KronoGroup Switzerland (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG a Kronofrance S.A.).
(32)
Ve svém stanovisku se podniky skupiny KronoGroup vyslovily pro to, aby daný vymezený trh zahrnoval pouze OSB desky a překližku z měkkého dřeva. Překližka z tvrdého dřeva je podle jejich vyjádření výrazně dražší a používá se převážně v oblastech (nábytkářský průmysl a vybavení interiéru), ve kterých se OSB desky a překližka z měkkého dřeva téměř vůbec popř. vůbec nevyužívají. Aby podložily své tvrzení, odkazují zúčastněné strany na studii, kterou vypracovala poradenská firma Jaakko Pöyry, (13) a na publikaci finského výzkumného institutu Finnish Forest Research Institute.
(33)
Připomínky skupiny KronoGroup lze shrnout následovně:
(34)
KronoGroup tvrdí, že Komise při určení, zda jde o trh v propadu, použila údaje pro období do roku 1999, neboť byly v době přijetí původního rozhodnutí o schválení podpory (červenec 2001), které později Tribunál zrušil, byly k dispozici pouze tyto údaje. Zúčastněné strany tvrdí, že v období 1995-1999 vykazoval trh s třískovými deskami negativní průměrnou míru růstu -4,626 %. KronoGroup však připouští, že v období 1994-1999 vykazoval trh s třískovými deskami pozitivní průměrnou míru růstu 0,456 % (která ovšem byla nižší než celkový růst zpracovatelského průmyslu v EHP).
(35)
KronoGroup dále uvádí, že Komise měla podporu pro továrnu na OSB desky a podporu pro továrnu na třískové desky posuzovat odděleně, tj. nepočítat společnou intenzitu podpory s ohledem na celkový projekt, neboť obě investice, obě výrobní linky a oba trhy s výrobky lze od sebe jasně odlišit. To by znamenalo, že se veškerá hodnoticí kritéria pro obě továrny musí vypočítat odděleně.
(36)
KronoGroup dále tvrdí, že Glunz, poté co investoval v Nettgau, uzavřel svou továrnu na výrobu třískových desek v Sassenburgu (který leží ve vzdálenosti 30 km, avšak v jiné spolkové zemi - v Dolním Sasku (14)). KronoGroup cituje novinové články, ze kterých vyplývá, že všechny zaměstnance továrny v Sassenburgu převzala nová továrna v Nettgau. Podle mínění skupiny KronoGroup to odporuje cíli víceodvětvového rámce z roku 1998, kterým je vytvořit v oblastech způsobilých pro podporu pracovní místa pro občany na místě. Tato pracovní místa tedy neměla být při určování kritérií „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ a „regionální dopad“ podle víceodvětvového rámce z roku 1998 zohledněna (posouzení obou kritérií závisí na počtu pracovních míst, která se díky investici vytvoří).
(37)
KronoGroup závěrem tvrdí, že Komise měla podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999 nařídit prozatímní navrácení podpory (příkaz k navrácení protiprávních podpor), neboť Glunz a OSBD díky z části vyplacené podpoře získaly významnou konkurenční výhodu.
V. STANOVISKA NĚMECKA
(38)
Připomínky Německa lze shrnout následovně:
5.1 PŘIPOMÍNKY K VYMEZENÍ RELEVANTNÍCH TRHŮ PRO OSB DESKY
(39)
Německo považuje za relevantní trh pro OSB trh s OSB deskami a překližkou, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn. Tento trh není podle názoru Německa trhem v propadu.
(40)
Oblasti použití, ve kterých lze OSB desky využít jako náhrady za překližku, se do velké míry shodují s hlavními oblastmi použití překližky z měkkého dřeva. V důležitých oblastech, ve kterých se používá překližka z tvrdého dřeva (nábytkářský průmysl, stavební průmysl a vybavení dopravních prostředků), však nelze OSB desky - z důvodu jejich technických vlastností - použít. Pokud by se OSB desky zahrnuly do celkového trhu s překližkou z tvrdého a měkkého dřeva, neodpovídalo by to podle mínění Německa realitě na dotčených trzích. To podle Německa potvrzuje i studie vypracovaná poradenskou firmou Jaakko Pöyry ze dne 21. října 2005.
(41)
Jaakko Pöyry odhaduje, že OSB desky lze procentuálně využít jako náhradu v uvedených oblastech použití následovně: obaly 40-60 %, oplocení 70-80 %; krovy 70-90 %, podlahová krytina 50-80 %, vnitřní obložení a obložení stěn 70-90 %.
(42)
V nábytkářském průmyslu nejsou desky OSB kvůli svým povrchovým vlastnostem vhodné pro použití tam, kde jsou viditelné. Protože se OSB desky vyrábějí z orientovaných plochých třísek („oriented strands“), je jejich povrch hrubý a nerovný, opticky neatraktivní. Proto také nelze OSB desky pokrýt dekorativní vrstvou. OSB desky jsou vhodné pouze pro takové díly nábytku, které nejsou viditelné (např. spodní část čalouněného nábytku). V oblasti použití pro neviditelné části nábytku však OSB desky nemohou cenově konkurovat výrazně levnějším třískovým deskám, které se v této oblasti používají především.
(43)
Pokud jde o oblast stavebního průmyslu („formwork“), má při lití betonu rozhodující význam hladký povrch použitého bednění. Z důvodu nerovností povrchu OSB desek, které se tvoří při jejich výrobě, se musí OSB desky v oblasti viditelného betonu pokrýt zvláštní vrstvou, aby se zajistil stejnoměrný povrch viditelného betonu. Takové další zpracování je však náročné a zdražuje konečný výrobek. OSB desky mohou překližce konkurovat pouze tehdy, pokud se pro bednění použijí opakovaně. To však není z praktických důvodu jednoduché. Desky jsou na staveništi silně namáhány, a proto může dojít k poškození jejich povrchu. Pokud v nich vzniknou trhliny, hrozí, že se pod vlivem mokra/vlhka zkřiví či jiným způsobem zdeformují. Použít kvalitní zušlechtěné OSB desky opakovaně proto není jednoduché. Kromě toho jsou okraje OSB desek nestabilní a citlivé na vlhkost. Aby se dal materiál využít jako bednění pro beton, musí být navíc pevný v tahu a odolný vůči ohýbání. Z tohoto hlediska nesplňují OSB desky požadavky, které má stavební průmysl ohledně materiálu pro bednění. Oproti tomu je překližka z měkkého dřeva pro využití v této oblasti vhodná, a to z důvodu své poměrně nízké ceny a rovného povrchu. Svědčí o tom také objem jejího skutečného využití ve stavebním průmyslu.
(44)
V oblasti dopravních prostředků je rovnoměrný povrch rovněž důležitý, neboť zde používané desky se musí často pokrývat vrstvou. Pokrýt vrstvou OSB desky není z různých důvodů jednoduše možné. I kdyby se na OSB desky nanesla vrstva (např. z melaminového papíru), hrozí, že v této vrstvě z důvodu nerovnoměrné struktury jejich povrchu vzniknou trhliny. Při nakládce vysokozdvižným vozíkem je na povrch v určitých bodech vyvíjen tlak. Hrozí proto, že v takovém případě do desky ve vlhkém a mokrém prostředí vnikne voda, čímž se deska může zdeformovat či pokřivit. Pokrytí povrchu stabilní vrstvou by zajistil pouze drahý postup dalšího zpracování. Povrch OSB desek není v porovnání s překližkou z tvrdého dřeva ani jinak dostatečně odolný, aby odolal zátěžím a působení tlaku v oblasti dopravy. Oproti tomu je překližka z tvrdého dřeva díky svému obzvláště tvrdému povrchu relativně odolná vůči poškrábaní a otlakům.
(45)
Při posouzení nahraditelnosti OSB desek a překližky z měkkého dřeva na jedné straně a překližky z tvrdého dřeva na straně druhé jsou především důležité technické vlastnosti a možnosti použití desek OSB, jakož i rozdíl v cenách mezi nimi a překližkou z tvrdého dřeva. Překližka z tvrdého dřeva ve všech technických ohledech vyniká nad překližkou z měkkého dřeva a nad OSB deskami. V oblatech použití, ve kterých dominují OSB desky a překližka z měkkého dřeva, je však málo konkurenceschopná, a to kvůli rozdílu v cenách mezi překližkou z tvrdého dřeva na jedné straně a OSB deskami a překližkou z měkkého dřeva na straně druhé. Podle názoru Německa by proto bylo chybné se domnívat, že OSB desky mohou být nahrazeny veškerými typy překližky, včetně překližky z tvrdého dřeva.
(46)
Trh s OSB deskami a překližkou, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn se do značné míry překrývá s trhem s OSB deskami a překližkou z měkkého dřeva. Rozdíl mezi oběma definicemi trhu existuje pouze v oblasti stavebního průmyslu („formwork“). Pro tuto oblast nejsou OSB desky vhodné, zatímco překližku z měkkého dřeva lze v této oblasti použít a také se zde skutečně používá. Základním sdělením výše uvedeného je, že překližku z tvrdého dřeva v žádném případě nelze zařadit do trhu s OSB deskami.
5.2 PŘIPOMÍNKY K VÝVOJI NA TRHU S TŘÍSKOVÝMI DESKAMI
(47)
Německo se domnívá, že faktor dokládající stav hospodářské soutěže by měl mít, pokud jde o trh s třískovými deskami, hodnotu 1. Tento trh nelze považovat za trh v propadu, neboť vykazuje výrazný vzestupný trend ve smyslu bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998.
(48)
K této skutečnosti předložilo Německo posudek prof. Stefana Collignona (Harvardská univerzita, Minda de Gunzburg Center for European Studies) (15), ze kterého vyplývá, že trh s třískovými deskami v období od roku 1972 do roku 2003 dlouhodobě rostl rychleji než celý zpracovatelský průmysl (o 36 %). Podle mínění Německa nelze trh s třískovými deskami vzhledem k tomuto dlouhodobému výraznému vzestupnému trendu podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 považovat za trh v propadu.
5.3 PŘIPOMÍNKY K ROZDĚLENÍ INTENZITY PODPORY MEZI PROJEKTY
(49)
Pokud by Komise přesto dospěla k názoru, že faktor T dokládající stav hospodářské soutěže by měl mít v případě trhu s třískovými deskami hodnotu 0,75 (zatímco trh s OSB deskami má hodnotu 1), je třeba podle názoru Německa stanovit společnou intenzitu podpory pro celý projekt v Nettgau pomocí příspěvků na úhradu obou výrobních linek, tj. pro výrobu OSB desek a třískových desek.
(50)
Příspěvek na úhradu je příspěvek, který poskytuje výrobek k úhradě fixních nákladů a k docílení čistého zisku podniku. Určuje se jako rozdíl mezi výnosy a proměnlivými náklady, které výrobek přímo způsobuje.
(51)
Použitím příspěvků na úhradu jako referenční hodnoty se intenzita podpory rozdělí na jednotlivé části investičního projektu v Nettgau podle skutečného příspěvku OSB výrobků a třískových desek k hospodářským výsledkům podniku.
5.4 PŘIPOMÍNKY KE ZBÝVAJÍCÍM TVRZENÍM KRONOGROUP
(52)
Německo se domnívá, že posouzení podpory by mělo vycházet ze skutečností, které byly známy v době vydání oznámení dne 7. srpna 2000.
(53)
Německo míní, že to vyplývá z výkladu víceodvětvového rámce z roku 1998. Německo odkazuje v této souvislosti na bod 3.1 víceodvětvového rámce z roku 1998, který stanoví, že maximální přípustná intenzita podpory se určuje na základě stropu pro regionální podpory platného v době vydání oznámení. Podíl na trhu je pak podle bodu 3.6 víceodvětvového rámce z roku 1998 třeba určit před podání žádosti o podporu. V příloze k víceodvětvovému rámci z roku 1998 se v oddíle „Dodatečná kontrola“ navíc stanoví možnost, že Komise dodatečně přezkoumá, zda jsou údaje předložené v rámci oznámení správné.
(54)
Německo dále tvrdí, že v době vydání oznámení nebyla k dispozici žádná čísla ohledně zjevné spotřeby za rok 1999. Pro zjištění střední meziroční míry růstu zjevné spotřeby za posledních pět let, které vyžaduje bod 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998, je v každém případě zapotřebí čísel dokládajících zjevnou spotřebu za šest let, nikoli za pět let, jak tvrdí KronoGroup. Důvodem je skutečnost, že míra růstu za určitý rok se vypočítává srovnáním spotřeby za dva po sobě následující roky.
(55)
Pokud jde o tvrzení, že byla přemístěna pracovní místa, Německo potvrzuje uzavření továrny v Sassenburgu. Podle informací Německa byla továrna v Sassenburgu nejstarší továrnou na třískové desky podniku Glunz a vyráběla se značnými ztrátami. Německo tvrdí, že neměla šance na přežití a její provoz musel být - bez ohledu na novou investici v Nettgau - zastaven. […] pracovníků, kteří byli předtím zaměstnaní v Sassenburgu, bylo zaměstnáno v Nettgau ([…] % tamějších zaměstnanců).
(56)
Německo ve svém stanovisku k připomínkám KronoGroup dodává, že víceodvětvový rámec z roku 1998 v každém případě pouze požaduje, aby byla nová pracovní místa vytvořena v dotčené oblasti podpory, avšak nestanoví, že tato místa musí být obsazena osobami z této dané oblasti podpory. Hlavním cílem je podpora rozvoje dané oblasti podpory.
(57)
Podle informací Německa byla část strojů z Sassenburgu převedena do Nettgau. Tyto stroje jsou však vyloučeny z nákladů způsobilých pro podporu, a proto není tento převod strojů ve věci podpory důležitý. Účetní hodnota těchto strojů činí asi […] EUR a v celkovém investičním projektu představuje v každém případě pouze velmi malý podíl.
VI. POSOUZENÍ PODPORY
(58)
Posouzení vychází z faktů, čísel a stavu věci, které byly známy v době vydání oznámení dne 7. srpna 2000. Protože od vydání původního oznámení do přijetí tohoto rozhodnutí uplynula jistá doba, nedá se vyloučit, že se mezitím změnily skutečnosti, trhy se dále rozvinuly a fakta týkající se projektu se vyvinula jinak, než se původně plánovalo. To však Komise ve svém posouzení nemůže zohlednit. Komise má obecně přijímat rozhodnutí ještě před skutečnou realizací investice, a to na základě odhadů budoucího vývoje a číselných údajů o trhu. Pokud se o několik let později ukáže, že se např. trhy vyvíjely jinak, intenzita podpory se přesto dodatečně neupravuje. Nyní musí Komise přijmout rozhodnutí po více než deseti letech od vydání původního oznámení. Přesto musí její posouzení vycházet z faktů a stavu věci, které byly známy v době vydání oznámení, nikoli z informací, které se objevily později.
6.1 EXISTENCE PODPORY PODLE ČL. 107 ODST. 1 SFEU
(59)
Dotčenou podporu poskytl členský stát ze státních zdrojů ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU (viz oddíl 2.1 tohoto rozhodnutí). Díky této podpoře získaly Glunz a OSBD výhodu, neboť by jinak musely celou investici pokrýt z vlastních prostředků. Velký objem dotčených dřevěných desek se přepravuje v mezinárodním měřítku, a proto mezi členskými státy v daném odvětví dřevozpracujícího průmyslu existuje obchod. Finanční výhody, které oba podniky získaly, tak mohly narušit hospodářskou soutěž způsobem, jenž může tento obchod mezi členskými státy negativně ovlivnit. Komise se proto domnívá, že oznámené opatření představuje státní podporu ve prospěch podniků Glunz a OSBD ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
6.2 OZNAMOVACÍ POVINNOST
(60)
Podle čl. 108 odst. 3 SFEU musí členské státy informovat Komisi o veškerých opatřeních podpory ještě před jejich realizací. Plánovaná podpora se poskytuje spolu se dvěma režimy regionální podpory, které Komise již schválila.
(61)
Podle víceodvětvového rámce z roku 1998 se schválené režimy pro intenzitu podpory, jež se má poskytnout velkým investičním projektům, nepoužijí, pokud výše dané podpory překračuje jisté prahové hodnoty.
(62)
Daná plánovaná podpora činí celkem 69 797 988 EUR. Pokud se má za to, že se podpora týká jediného investičního projektu, existuje podle bodu 2.1 ii) víceodvětvového rámce z roku 1998 povinnost ji oznámit, neboť celková výše podpory činí více než 50 milionů EUR.
(63)
Jak je uvedeno v oddíle 2.3 tohoto rozhodnutí, Německo ve svém oznámení podrobně vysvětlilo, že se tato podpora poskytuje pro jediný investiční projekt.
(64)
Podle bodu 7.2 pododstavce 2 víceodvětvového rámce z roku 1998 nesmí být jeden investiční projekt uměle rozdělen na dílčí projekty s cílem vyhnout se oznamovací povinnosti. V tomto případě to však stejně není významné. I kdyby se mělo za to, že se jedná o dva oddělené investiční projekty, musely by podpory pro investice do továrny podniku Glunz a továrny podniku OSBD přesto být oznámeny.
(65)
Komise proto dospěla k závěru, že je nutné, aby daná podpora byla oznámena a posouzena podle víceodvětvového rámce z roku 1998.
6.3 TŘI HODNOTICÍ KRITÉRIA VÍCEODVĚTVOVÉHO RÁMCE Z ROKU 1998
(66)
Aby bylo možné pro určitý projekt podpory určit její maximální přípustnou intenzitu, musí Komise podle víceodvětvového rámce z roku 1998 určit maximální intenzitu podpory (strop regionální podpory), jakou by mohl určitý podnik získat v dané oblasti podpory podle režimů regionální podpory, které byly platné a schválené v době vydání oznámení.
(67)
Protože bylo dané oznámení vydáno dne 7. srpna 2000, použije se mapa regionální podpory platná pro období 2000-2006 (16). Nettgau (spolková země Sasko-Anhaltsko) leží v oblasti podpory podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU, v níž strop regionální podpory (vyjádřený jako hrubý ekvivalent grantu) činil v době vydání oznámení 35 %. Komise konstatuje, že plánovaná intenzita podpory činící 35 % hrubých způsobilých nákladů platný strop regionální podpory nepřekračuje.
(68)
Podle víceodvětvového rámce z roku 1998 musí Komise na tuto intenzitu podpory činící 35 % použít tři opravné koeficienty, aby mohla pro dotčený projekt určit maximální přípustnou intenzitu podpory: faktor dokládající stav hospodářské soutěže (T), faktor „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ (I) a faktor „regionální dopad“ (M).
(69)
Jak je uvedeno, KronoGroup dále tvrdí, že Komise měla podporu pro továrnu na OSB desky a podporu pro továrnu na třískové desky posuzovat odděleně, tj. nepočítat společnou intenzitu podpory s ohledem na celkový projekt, neboť obě investice a oba trhy s výrobky lze od sebe jasně odlišit.
(70)
Komise k tomu konstatuje, že bod 7.2 víceodvětvového rámce z roku 1998 definuje pojem „investiční projekt“ jako kapitálovou investici podniku, která slouží ke zřízení či rozšíření firmy či k zahájení činnosti, která má za cíl vytvoření zcela nového výrobku či zásadní změnu výrobního postupu stávající firmy.
(71)
Německo uvádí podrobné argumenty ohledně propojení obou továren, které byly na stejném místě zřízeny dvěma sesterskými společnostmi koncernu. Výrobní linky obou továren jsou propojeny společnou technickou infrastrukturou. OSB desky a třískové desky se podle informací Německa dále zpracovávají a kultivují ve stejném zařízení, v němž se brousí, spojují do vrstev, opatřují drážkami a pery. Jemné složky, které při zpracovávání OSB desek vznikají, se pak používají v sousední továrně na výrobu třískových desek. Obě továrny, včetně marketingu, nákupu a odbytu, jsou navíc společně centrálně spravovány.
(72)
Vzhledem k úzkému technickému, funkčnímu a správnímu propojení obou továren, které jsou zřízeny na stejném místě, představují investice do továrny na OSB desky a továrny na třískové desky jediný investiční projekt, tj. jsou investicí do zřízení nové firmy. Následuje výpočet maximální přípustné intenzity podpory poskytované pro celý investiční projekt.
6.3.1 FAKTOR DOKLÁDAJÍCÍ STAV HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE (T)
6.3.1.1 Příslušná ustanovení
(73)
Podle bodu 3.2 víceodvětvového rámce z roku 1998 představuje povolení podpory ve prospěch podniku v odvětví s nadměrnou strukturální kapacitou mimořádné riziko narušení hospodářské soutěže. Jakékoliv rozšíření kapacity, které není vyrovnáno snížením kapacity na jiném místě, zostřuje problém nadměrné strukturální kapacity. Komise konstatuje, že oznámený projekt vytvoří na vnitřním trhu další kapacity. Při určování faktoru T je proto nutné posoudit, zda se bude projekt realizovat v odvětví/pododvětví s nadměrnou strukturální kapacitou.
(74)
Pokud jsou ohledně využití kapacity k dispozici dostatečné údaje, musí se Komise podle bodu 3.3 víceodvětvového rámce z roku 1998 ve své analýze k určení faktoru T omezit na analýzu možné existence strukturálních/vysokých nadměrných kapacit v dotčeném odvětví/pododvětví.
(75)
Podle bodu 3.4 víceodvětvového rámce z roku 1998 zjišťuje Komise, zda k investici dochází na trhu v propadu jen v tom případě, kdy ohledně využití kapacity dostatečné údaje k dispozici nejsou. Podle rozsudku Tribunálu (T-27/02 Kronofrance v. Komise) je třeba chápat body 3.4 a 3.10 víceodvětvového rámce z roku 1998 v tom smyslu, že Komise musí posoudit, zda je dotčený trh v propadu, pokud na základě údajů o využití kapacity daného odvětví nemůže dojít ke kladnému závěru, že strukturální nadměrná kapacita existuje. Soudní dvůr rozsudkem Německo a další v. Kronofrance tento rozsudek Tribunálu potvrdil.
(76)
Proto Komise nejprve posoudí, zda jsou ohledně využití kapacity k dispozici dostatečné údaje. Pokud tomu tak není nebo pokud z uvedených údajů vyplývá, že strukturální nadměrné kapacity neexistují, Komise na základě údajů o zjevné spotřebě posoudí, zda jde o trh v propadu. Podle bodu 3.6 víceodvětvového rámce musí Komise zároveň určit, zda podíl příjemců na trhu činil ještě před podáním žádosti o podporu 40 %.
(77)
Údaje o trhu týkající se využití kapacity musí být určeny podle nejnižšího stupně klasifikace NACE. Aby Komise mohla vymezit, zda jde o trh v propadu a zda bude překročen strop pro podíl na trhu, musí navíc vymezit relevantní trh výrobku/výrobků, kterých se dotčený investiční projekt týká.
6.3.1.2 Dotčené výrobky
(78)
Investiční projekt se týká výroby OSB desek (desek z orientovaných plochých třísek, „Oriented Strand Board“) a třískových desek.
(79)
Třískové desky se vyrábějí tak, že se dezintegrované třísky z kulatiny a/nebo znovu použité dřevěné třísky spojí organickým pojivem. Tyto desky se používají převážně v nábytkářském průmyslu a v oblasti interiéru.
(80)
OSB desky se vyrábějí tak, že se třísky z borového dřeva spojují do tří vrstev. OSB desky se používají především při stavbě montovaných domů, v obalovém průmyslu a k renovaci starých budov. Technologie orientovaných plochých třísek byla vyvinuta v padesátých letech minulého století v severní Americe. V osmdesátých a devadesátých letech minulého století se orientované ploché třísky prosadily na trhu s dřevěnými deskami a od té doby se používají jako náhrada dražší překližky/překližky z měkkého dřeva.
6.3.1.3 Relevantní trh
(81)
Podle bodu 7.6 víceodvětvového rámce z roku 1998 zahrnuje relevantní trh výrobky investičního projektu a výrobky, které jsou spotřebitelem (z důvodu zvláštních vlastností těchto výrobků, jejich ceny a zamýšleného užití) nebo výrobcem (z důvodu flexibility výrobních linek) považovány za jejich náhradu. Relevantní zeměpisný trh obecně zahrnuje oblast EHP nebo případně některou jeho podstatnou část, pokud se v ní konkurenční podmínky dostatečně odlišují od ostatních oblastí EHP.
(82)
Projekt se týká výroby OSB desek a třískových desek. Podle informací poskytnutých Německem nelze v daných výrobních linkách vyrábět více různých výrobků, nýbrž pouze modifikace jediného výrobku s různou kvalitou povrchu. Z toho důvodu lze z výrobního hlediska vyloučit náhradu z důvodu flexibility výrobních linek.
(83)
Na straně poptávky jsou však třískové desky a desky OSB do jisté míry nahraditelné, zejména v oblasti stavby montovaných domů. Tato náhrada se však týká pouze necelých 10 % objemu trhu a je tedy nutné označit ji za omezenou (17). Důvodem jsou zřejmě účely konečného využití a značný rozdíl v cenách (cena OSB desek činí 285 EUR/m3 a cena třískových desek 117 EUR/m3). Komise se domnívá, že daná nahraditelnost je příliš malá, aby odůvodnila přiřazení OSB desek a třískových desek ke stejnému výrobkovému trhu.
(84)
Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU vyjádřila Komise názor, že třískové desky tvoří oddělený výrobkový trh. Protože tento názor nebyl zpochybněn, Komise konstatuje, že třískové desky budou pro účely tohoto posouzení považovány za samostatný relevantní výrobkový trh.
(85)
Pokud jde o OSB desky bylo v rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU konstatováno, že v EHP existuje mezi OSB deskami a překližkou (jejími určitými druhy/kategoriemi) jistá nahraditelnost
(86)
Překližka je víceúčelová polymerová dřevěná a vrstvená deska. Skládá se v zásadě z lichého počtu tenkých vrstev dřeva, dýh, které se spojují syntetickými nebo přírodními lepidly. Existují překližky z měkkého i tvrdého dřeva. Měkké dřevo, jako je jedlové, smrkové a borové dřevo, je (převážně) dřevo stálezelených jehličnatých stromů (výraz neodkazuje na tvrdost dřeva), tvrdé dřevo je dřevo stromů se širokými listy, stromů, které plodí ovoce a ořechy a v zimě mají většinou vegetativní klid.
(87)
Aby si Komise ujasnila, do jaké míry jsou OSB desky a různé druhy/kategorie překližky nahraditelné, vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k vymezení trhu, ke kterému OSB desky patří.
(88)
Ze stanovisek, jež zaslaly Německo a KronoGroup, jeden z nejdůležitějších konkurentů příjemce podpory, shodně vyplývá, že relevantní trh zahrnuje OSB desky a překližku, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn. Pouze v případě těchto konečných užití je možné OSB desky a překližku vzájemně nahradit z více než 50 %. U dopravních prostředků (poměr tloušťka/váha) a v nábytkářském průmyslu (optické vlastnosti) však lze z důvodu rozdílných vlastností materiálu vzájemně nahradit pouze ve velmi malé míře (méně než 20 %). Tyto argumety a míru nahraditelnosti jednotlivých konečných užití potvrdily studie firmy Jaakko Pöyry (18).
(89)
Konečná užití uvedená v 88. bodě odůvodnění jsou téměř stejná jako konečná užití překližky z měkkého dřeva (jediný rozdíl spočívá v tom, že překližka z měkkého dřeva se na rozdíl od OSB desek navíc používá ve stavebním průmyslu). Nahraditelnost OSB desek a překližky z tvrdého dřeva však oproti tomu není dostatečně velká, aby odůvodnila jejich přiřazení ke stejnému relevantnímu trhu.
(90)
Komise proto jako relevantní trh, ke kterému patří OSB desky, určuje trh s OSB deskami a překližkou, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn. Tento trh je se do velké míry shoduje s trhem s OSB deskami a překližkou z měkkého dřeva.
(91)
Třebaže se velké množství dřevěných desek přepravuje přes hranice, jde o objemný a těžký výrobek. Jejich doprava na velké vzdálenosti je tedy zpravidla drahá, a proto se desky přepravují do vzdálenosti jen asi 800 km. Jednotlivé oblasti dodávky lze popsat jako několik kruhů, které se vzájemně překrývají, v jejichž centru leží daná výrobní továrna. Protože jsou jednotlivé výrobní továrny rozptýleny a přirozené oblasti dodávky se překrývají v různé míře, přesouvají se důsledky částečně z jednoho kruhu do jiného. Lze se proto domnívat, že relevantním zeměpisným trhem pro oba dotčené výrobky je EHP (19).
6.3.1.4 Údaje o využití kapacity
(92)
Podle bodu 7.7 víceodvětvového rámce z roku 1998 existuje nadměrná strukturální kapacita, pokud je míra využití kapacit dotčeného odvětví/pododvětví v průměru po dobu posledních pěti let o více než dva procentní body nižší než míra využití kapacit zpracovatelského průmyslu jako celku. Nadměrná strukturální kapacita je kvalifikovaná jako závažná, jestliže činí rozdíl v porovnání s průměrem zpracovatelského průmyslu více než pět procentních bodů.
(93)
Podle poznámky pod čarou č. 13 víceodvětvového rámce z roku 1998 musí být údaje o trhu týkající se využití kapacity určeny podle nejnižšího stupně klasifikace NACE. Komise se domnívá, že výroba OSB desek a třískových desek podniky Glunz a OSBD odpovídá třídě 20.20 klasifikace NACE (výroba desek z dýhy a překližky, dřevovláknitých desek a dřevotřískových desek), neboť na výrobu třískových desek, překližky a OSB desek připadá 81 % celkové výroby dřevěných desek v Evropě (20). Komise proto považuje za přiměřené vycházet při posouzení využití kapacity z třídy 20.20 klasifikace NACE.
(94)
Německo předložilo údaje o průměrné míře využití za roky 1994-1998 (údaje ohledně těchto pěti let byly v době vydání oznámení k dispozici) třídy 20.20 klasifikace NACE v EHP, pokud jde o výrobu dřevěných desek. Tyto údaje, které pocházejí ze studie nezávislého odborného znalce (21), splňují požadavky bodu 7.7 víceodvětvového rámce, neboť odpovídají odvětví na nejnižším stupni klasifikace NACE.
(95)
Odborný znalec určil za základ pro výpočet roční kapacity denní kapacitu (23 hod.in) výrobní linky za 300 dní v roce. Tento základ pro výpočet roční kapacity určil s pomocí informací, které získal od průmyslu a ze své vlastní databáze („Wood-Based Panel Mill Databank“) a které se týkají údajů o kapacitách jednotlivých továren a lisovacích zařízení. Zjištěný údaj o kapacitě (23 hod/300 dní) zohledňuje rozdíly mezi stroji, pokud jde o typ a rok výroby, a uspořádání továren.
(96)
Studie dospěla k závěru, že roční míra využití kapacity v letech 1994-1998 (údaje ohledně těchto pěti let byly v době vydání oznámení k dispozici) činila v EHP u třískových desek 88,8 %, u OSB desek 80,4 %, u třískových desek a OSB desek společně 88,8 % a u dřevěných desek celkem (NACE 20.20) 85 %.
(97)
Celkové využití kapacity průmyslu s dřevěnými deskami (NACE 20.20) v EHP dokládá následující tabulka:
1994
1995
1996
1997
1998
Výroba celkem (v 1 000 m3)
30,673
32,412
32,566
35,178
36,481
Kapacita celkem (v 1 000 m3)
36,776
37,148
40,034
40,545
41,787
Míra využití
83 %
87 %
81 %
87 %
87 %
(98)
Komise také zohlednila druhou studii (22), kterou zadala. Tato druhá studie vycházela z denní kapacity 22 hodin a roční kapacity 345 dní za roky 1995-1997, přičemž průměrné využití kapacity určila na 81,8 %. Tato druhá studie zřejmě vychází pouze z průměrné roční kapacity moderních zařízení, kromě toho v ní chybí údaje za ostatní roky v období 1994-1998.
(99)
Podle bodu 3.1 víceodvětvového rámce za rok 1998 Komise při posouzení pravděpodobných důsledků pro hospodářskou soutěž na relevantním trhu rovněž zohlední údaje z nezávislých externích zdrojů. Pokud není snadné takové údaje získat, Komise plně zohlední příslušné údaje předložené členskými státy. Komise pokládá studii, kterou předložilo Německo, za dostatečně důvěryhodnou. Druhá studie, která nebyla úplná, by navíc dospěla ke stejnému závěru.
(100)
V období 1994-1998 činila roční průměrná míra využití kapacit v celém zpracovatelském průmyslu Unie 81,72 %.
(101)
Poté co Komise zohlednila výše uvedené, dospěla k závěru, že investiční projekt způsobí zvýšení kapacity v odvětví, ve kterém neexistuje nadměrná kapacita. Podle rozsudku Tribunálu Kronofrance v. Komise musí však Komise - pokud dospěje k závěru, že nadměrná strukturální kapacita neexistuje, jak je tomu v tomto případě - přezkoumat otázku, zda je dotčený trh v propadu.
6.3.1.5 Údaje o zjevné spotřebě
(102)
Aby Komise zjistila, zda je dotčený trh v propadu, srovnává podle bodu 3.4 víceodvětvového rámce z roku 1998 vývoj zjevné spotřeby dotčených výrobků (tj. výroba plus dovoz mínus vývoz) s mírou růstu celého zpracovatelského průmyslu v EHP.
(103)
Podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 se dotčený výrobkový trh považuje za trh v propadu, pokud je střední roční míra růstu zjevné spotřeby daného výrobku v posledních pěti letech značně (minimálně o 10 %) nižší než roční průměr celého zpracovatelského průmyslu v EHP. Výjimkou je případ, kdy lze u daného výrobku pozorovat silnou tendenci růstu při relativní míře růstu poptávky. Trh v absolutním propadu je trh, na němž byla střední míra růstu zjevné spotřeby v posledních pěti letech negativní.
(104)
Průměrná roční míra růstu zpracovatelského průmyslu v EHP činila v letech 1993-1998 (23) celkem 5,78 %.
(105)
Ze studie nezávislého odborného znalce (24), která uvádí údaje o hodnotě zjevné spotřeby třískových desek (v miliardách EUR), vyplývají následující čísla za období 1993-1998 (údaje ohledně těchto šesti let byly v době vydání oznámení k dispozici):
V miliardách EUR
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Roční růst
Třískové desky
4,61
4,78
5,91
4,98
5,71
5,65
4,15 %
(106)
Komise konstatuje, že rozdíl v růstu (5,78 % v porovnání s 4,15 %) činí více než 10 %. Stejně je tomu i v případě, kdy se vychází z čísel do roku 1999 (tj. z čísel za období 1994-1999), jak navrhovala KronoGroup.
(107)
Německo ve svém stanovisku odkazuje na bod 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998, podle kterého není trh v relativním propadu, pokud lze u daného výrobku pozorovat silnou tendenci růstu při relativní míře růstu poptávky, a to i v případě, že roční míra růstu je nižší než roční průměr celého zpracovatelského průmyslu v EHP. Za tímto účelem Německo odkazuje na studii, ze které vyplývá, že zjevná spotřeba třískových desek v období 1973-2003 vzrostla o 36 % rychleji než přidaná hodnota ve zpracovatelském průmyslu.
(108)
Podle názoru Komise tato okolnost dostatečně nedokazuje silnou tendenci růstu při relativní míře růstu poptávky po třískových deskách. Tato podmínka víceodvětvového rámce z roku 1998 se týká situace, kdy je sice průměrná roční míra růstu relevantního trhu v minulých pěti letech nízká, avšak v posledních letech je patrný jasný vzestupný trend růstu, který by mohl trvat i v příštích letech (tj. krátkodobě), až se daná podporovaná investice realizuje. Tím se má zajistit omezení negativního dopadu na hospodářskou soutěž, jež by způsobila daná podpora.
(109)
Daná studie však vychází z velmi dlouhodobých údajů, které neumožňují prognózu pro nejbližší budoucnost, která je pro posouzení dopadů investice důležitější. Studie navíc obsahuje údaje do roku 2003, které v době původního oznámení v roce 2000 nebyly k dispozici.
(110)
Komise má proto za to, že trh s třískovými deskami je podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 trhem v relativním propadu a faktor dokládající stav hospodářské soutěže (T) tohoto výrobku má mít hodnotu 0,75.
(111)
Průměrná roční míra růstu zpracovatelského průmyslu v EHP činila v letech 1993-1998 5,78 %.
(112)
Německo ve svém oznámení odkazuje na studii nezávislého poradce (25), která obsahuje následující údaje k hodnotě zjevné spotřeby OSB desek a překližky v jejich konečných užitích jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina a vnitřní obložení v EHP v období 1993-1998 (v miliardách EUR):
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Roční růst
OSB desky
0,05
0,06
0,08
0,10
0,13
0,18
31,321 %
Překližka - kategorie
0,46
0,55
0,55
0,48
0,50
0,49
1,175 %
Kategorie OSB desky a překližka (26)
0,51
0,61
0,63
0,58
0,63
0,67
5,765 %
(113)
V případě relevantního trhu, ke kterému patří OSB desky a kategorie překližky v konečných užitích jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina a vnitřní obložení, tak rozdíl v růstu (5,765 % v porovnání s 5,78 %) nečiní více než 10 %. Proto relevantní trh není podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 trhem v propadu, faktor dokládající stav hospodářské soutěže (T) má tedy mít pro trh s OSB deskami hodnotu 1.
6.3.1.6 Podíly na relevantním trhu
(114)
Při určování faktoru stavu hospodářské soutěže musí Komise podle bodu 3.6 víceodvětvového rámce z roku 1998 také posoudit, zda podíl skupiny, ke které patří Glunz a OSBD, činí na relevantním trhu 40 % či více. Pokud by tomu tak bylo, hrozilo by, že poskytnutí podpory v maximální výši, jaká je v dotčené oblasti zpravidla přípustná, nadmíru naruší hospodářskou soutěž.
(115)
Německo předložilo následující údaje ohledně podílů na trhu skupiny SONAE (mateřská společnost podniku TAFISA, ke kterému patří Glunz a OSBD) na úrovni EHP (27) v roce 1999 (před investicí) a v roce 2002 (po realizaci investice):
Výrobkové trhy
1999 (před investicí)
2002 (po realizaci investice)
Třískové desky
(…)
(…)
Kategorie OSB desek a překližky (28)
(…)
(…)
(116)
Předložená čísla ukazují, že podíl skupiny SONAE na relevantních trzích v době oznámení nepřesáhl hodnotu 40 %. Proto není nutné snížit zjištěné faktory dokládající stav hospodářské soutěže.
6.3.2 FAKTOR „POMĚR MEZI KAPITÁLEM A ZAMĚSTNANOSTÍ“ (I)
(117)
KronoGroup zastávala ve svém stanovisku názor, že pracovní místa, která byla v důsledku uzavření továrny na třískové desky podniku Glunz v Sassenbergu přesunuta, by při určování faktorů „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ a „regionální dopad“ neměla být zohledněna (posouzení obou faktorů závisí na počtu pracovních míst, která se díky investici vytvoří). Pokud by se totiž zohlednila, odporovalo by to podle mínění KronoGroup cíli, který stanoví víceodvětvový rámec z roku 1998, totiž vytvořit v dotčených oblastech pracovní místa pro občany na místě.
(118)
Slovní spojení „vytvoření pracovních míst“ ve smyslu víceodvětvového rámce z roku 1998 je třeba chápat v souvislosti s podporovanou oblastí, neboť daný projekt podporuje vytvořením pracovních míst v této oblasti regionální rozvoj. Proto se zdá, že je oprávněné uznat pracovní místa, jež jsou pro dotčenou oblast novými místy, za „vytvořená místa“. Vytvoření pracovních míst v podporované oblasti je díky vedlejším účinkům pro danou oblast pozitivní, a to i v případě, že se daná místa obsadí pracovníky, kteří sem dojíždějí ze sousední oblasti (v tomto konkrétním případě je sousední oblastí oblast, která nezískává podporu a leží ve stejném členském státě). Proto dané vytvoření pracovních míst splňuje hlavní cíl regionálních podpor.
(119)
Komise proto zohlední tato pracovní místa při určování faktorů investičního projektu „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ a „regionální dopad“.
(120)
Faktor „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“, který stanoví víceodvětvový rámec z roku 1998, slouží k úpravě maximální přípustné intenzity podpory, aby se upřednostnily ty projekty, které efektivně více přispívají ke snížení nezaměstnanosti tím, že přímo vytvářejí relativně mnoho nových pracovních míst.
(121)
Různé faktory „poměru mezi kapitálem a zaměstnaností“ jsou uvedeny v bodě 3.10.2 víceodvětvového rámce z roku 1998. V tomto konkrétním případě se investicemi, které celkem činí 199 400 000 EUR, vytvoří 355 pracovních míst. To se rovná poměru 561 700 EUR/jedno pracovní místo. Faktor „I“ pro úpravu maximální přípustné intenzity podpory tedy činí 0,8.
6.3.3 FAKTOR „REGIONÁLNÍ DOPAD“ (M)
(122)
Faktor „regionální dopad“ zohledňuje pozitivní účinky, jaké má podporovaná nová investice na ekonomiku dotčené podporované oblasti. Vytvoření pracovních míst může sloužit jako měřítko způsobu, jakým projekt přispívá k rozvoji dotčené oblasti. Pomocí investice, která si vyžaduje značný kapitál, se může v dotčené podporované oblasti, popř. v sousedních podporovaných oblastech, nepřímo vytvořit mnoho pracovních míst. Vytvořením pracovních míst se v této souvislosti rozumí vytvoření míst, která byla přímo vytvořena projektem, a také místa, která vytvořili přímí dodavatelé a odběratelé v reakci na podporovanou investici.
(123)
V době vydání oznámení dne 7. srpna 2000 Německo odhadlo počet pracovních míst, která měla vzniknout díky investici po dostavbě střediska pro zpracování dřeva, na 520 a rozdělilo je podle potřeby jednotlivých oblastí výroby takto:
Výroba OSB desek
Nepřímo vytvořená pracovní místa
Výroba OSB desek
Doplňkové pracovní síly
Výroba třískových desek
Nepřímo vytvořená pracovní místa
Výroba třískových desek
Doplňkové pracovní síly
Celkem
Zpracování dřeva
61
11
70
12
154
Doprava dřeva do továrny
42
8
77
14
141
Doprava lepidel do továrny
5
8
13
Doprava paliva do továrny
2
3
5
Doprava melaminového papíru
1
1
Doprava z továrny k zákazníkům
50
9
76
14
149
Služby (údržba, opravy zařízení)
17
3
17
3
40
Úklidové služby
5
5
10
Ubytování zaměstnanců, uskladnění spotřebního zboží pro zaměstnance
2
5
7
Celkem
184
31
262
43
520
(124)
Odhad nově vzniklých pracovních míst byl vypočítán takto:
(125)
Podle informací Německa nejvíce pracovních míst, která nepřímo vytvoří obě oblasti výroby, vznikne díky dodávkám materiálu do továren a dodávkám konečných výrobků zákazníkům (309 míst).
(126)
OSB výrobků by se podle odhadů mělo vyrobit asi […] m3, což by mělo vést k prodeji asi […] m3. K výrobě jednoho kubického metru konečného výrobku je zapotřebí asi […] m3 dřeva, což odpovídá potřebě dřeva asi […] m3/rok. Roční potřeba lepidel a chemikálií se odhaduje na […] t a roční potřeba paliva na […] t.
(127)
Surovinou pro OSB výrobky je ze 100 % dřevo, které se těží v oblasti do 100 km od továrny. Odhaduje se, že továrny budou denně potřebovat […] m3 dřeva, které budou dopravovat nákladní vozidla s přepravní kapacitou […] m3. Pokud dvakrát denně pojede 39 nákladních vozidel (s přepravní kapacitou […] m3) s 39 řidiči, osmi doplňkovými pracovními silami a třemi mechaniky, nepřímo vznikne 50 pracovních míst. Komise se však domnívá, že místa doplňkových pracovních sil neodpovídají definici pracovních míst podle bodů 3.7 a 7.5 víceodvětvového rámce z roku 1998 (29). Komise proto může pouze uznat, že přepravou materiálu k továrnám nepřímo vznikne 42 pracovních míst.
(128)
Předpokládaný prodej […] m3 by při 251 pracovním dni znamenal […] m3 OSB výrobků za den, které by se přepravovaly v nákladních vozidlech s přepravní kapacitou […] m3. 46 jízd denně si vyžaduje 46 řidičů, devět doplňkových pracovních sil a čtyři mechaniky, tj. nepřímo by se vytvořilo 59 nových pracovních míst. Bez doplňkových pracovních sil by tak nepřímo díky přepravě konečných výrobků k zákazníkům vzniklo 50 pracovních míst.
(129)
Výrobní kapacita továrny na třískové desky se odhaduje na asi […] m3 hrubě opracovaných třískových desek a na […] m3 desek pokrytých vrstvou. Hrubě opracovaných třískových desek by se mělo prodat […] m3 a desek pokrytých vrstvou […] m3. Rozdíl mezi předpokládanými kapacitami a odhadovaným objemem prodeje vyplývá ze skutečnosti, že velká část třískových desek se pokrývá vrstvou. Celková poptávka po dřevě je udávána na […] m3 za rok. Roční potřeba lepidel a chemikálií se odhaduje na […] t a roční potřeba paliva na […] t.
(130)
Také v případě třískových desek se dřevo do továren dováží z okolí asi do 100 km. Odhaduje se, že denně bude potřeba […] m3 kulatiny, […] m3 dřeva na obaly a […] m3 třísek. Odhaduje se, že bude nutné přepravit […] m3 klád a […] m3 dřeva na obaly a […] m3 třísek. S tím je spojeno 72 jízd denně, pro které je třeba 72 řidičů a 14 doplňkových pracovních sil, jakož i pět mechaniků, což by nepřímo vytvořilo celkem 91 pracovních míst. Pokud nezohledníme doplňkové pracovní síly, vytvoří se v rámci dodávek materiálu do továrny na třískové desky 77 pracovních míst.
(131)
Předpokládaný prodej […] m3/rok by při 251 pracovním dni znamenal […] m3 třískových desek za den, které by se přepravovaly v nákladních vozidlech s přepravní kapacitou […] m3. Pokud se od odhadovaného počtu 71 řidičů, 14 doplňkových pracovních sil a pěti mechaniků odečtou doplňkové pracovní síly, lze uznat, že se v rámci dopravy konečného výrobku k zákazníkům nepřímo vytvoří 76 pracovních míst.
(132)
Německo neuvedlo informace ohledně 19 pracovních míst, která mají být vytvořena v rámci dopravy lepidel, paliva a melaminového papíru do obou továren. Komise však tento počet považuje za reálný.
(133)
Komise proto předpokládá, že v rámci dopravy lze nepřímo vytvořit celkem 264 pracovních míst.
(134)
Druhým důležitým zdrojem nepřímo vytvořených pracovních míst je při 251 pracovním dni v roce zpracování dřeva.
(135)
Pro výrobu OSB desek je denně zapotřebí […] m3 dřeva, z toho 95 % se zpracovává mechanicky a 5 % manuálně. Na mechanické zpracování […] m3 je zapotřebí 25 pracovních skupin, z nichž každou tvoří dva pracovníci obsluhující stroje a dva dřevaři, přičemž vždy šest pracovních skupin má k dispozici jednoho doplňkového pracovníka. Každá pracovní skupina denně zpracuje […] m3 dřeva. Zpracování dřeva tedy vytváří 54 pracovních míst. Na manuální zpracování […] m3 dřeva je zapotřebí 13 lesních dělníků, kteří denně zpracují […] m3 dřeva. Podle informací Německa vznikne dodatečně k 67 nepřímo vytvořeným pracovním místům ještě 13 míst pro doplňkové síly, což odpovídá celkovému počtu 80 pracovních míst. Protože z uvedených nepřímo vytvořených 67 pracovních míst pouze 61 míst vznikne v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory, lze zohlednit pouze těchto 61 míst.
(136)
Pro výrobu třískových desek je denně zapotřebí […] m3 dřeva, z toho 95 % se zpracovává mechanicky a 5 % manuálně. Na základě stejných výpočtů, jež byly použity pro lesnické činnosti spojené s výrobou OSB desek, Německo dospělo k počtu 41 nepřímo vytvořených pracovních míst, včetně pěti míst pro doplňkové síly. Protože z uvedených nepřímo vytvořených 41 pracovních míst pouze 32 míst vznikne v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory, lze zohlednit pouze těchto 32 míst.
(137)
Německo předpokládá, že při denním množství […] m3 dřeva na obaly nepřímo vznikne: 36 pracovních míst pro těžbu dřeva, jeho přepravu a rozdělení podle velikosti, sedm míst pro doplňkové síly a sedm míst pro nákup materiálu, logistiku atd. Z 43 nepřímo vytvořených pracovních míst však pouze 38 vznikne v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory.
(138)
Komise se proto domnívá, že v rámci lesnických činností bude nepřímo vytvořeno 131 pracovních míst.
(139)
Německo nepředložilo informace ohledně vytvoření 51 pracovních míst plus šesti doplňkových sil v odvětví služeb, ani ohledně jejich ubytování a uskladnění spotřebního zboží pro zaměstnance. Některá dotčená pracovní místa mohou obě továrny sdílet, Komise proto považuje za reálný odhad pouze 45 nepřímo vytvořených pracovních míst.
(140)
Z výše uvedeného vyplývá, že v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory, nepřímo vznikne 440 pracovních míst. Pokud se nezohlední nepřímo vytvořená pracovní místa, která se pouze garantují, jde o celkem 407 nepřímo vytvořených pracovních míst. V porovnání s 355 přímo vytvořenými pracovními místy překračuje daný poměr v obou případech 100 % (440, popř. 407), z čehož vyplývá faktor „regionální dopad“ 1,5.
6.3.4 INTENZITA PODPORY, KTERÁ JE PRO INVESTIČNÍ PROJEKT MAXIMÁLNĚ PŘÍPUSTNÁ
(141)
Maximálně přípustná intenzita podpory se vypočítá podle bodu 3.10 víceodvětvového rámce z roku 1998 pomocí vzorce R × T × I × M (30).
(142)
Faktor „T“ dokládající stav hospodářské soutěže se u obou dotčených výrobků liší (pro OSB desky má hodnotu 1, pro třískové desky 0,75), je proto nutné stanovit, jak se faktor „T“ vypočte společně pro celý projekt. Víceodvětvový rámec z roku 1998 v tomto ohledu neobsahuje žádné pokyny.
(143)
V podobném případě, který se také řešil v rámci víceodvětvového rámce z roku 1998 a týkal se dvou výrobků s rozdílnými faktory hospodářské soutěže (věc C 15/06 - Pilkington (31)) Komise konstatovala, že by bylo umělé stanovit oba faktory hospodářské soutěže na základě relativní hodnoty investice pro každý z dotčených výrobků, neboť uvedený projekt se týkal plně integrované továrny. Komise tedy pro posouzení použila poměr kapacit vytvořených pro oba dotčené výrobky.
(144)
Tento konkrétní projekt se týká, jak je uvedeno v oddíle 2.3 tohoto rozhodnutí, dvou vzájemně spojených továren (továrny na OSB desky a továrny na třískové desky), které jsou propojeny společnou technickou infrastrukturou a jsou společně spravovány. Je možné rozlišit, jaké náklady způsobilé pro podporu se pojí s každou jednotlivou továrnou. Na rozdíl od rozhodnutí ve věci Pilkington lze v tomto případě tedy pro společný výpočet faktoru „T“ použít poměr způsobilých investičních nákladů na oba výrobky.
(145)
Ve svém stanovisku k rozhodnutí o zahájení řízení Německo navrhlo třetí možnost pro posouzení rozdílných faktorů „T“ obou výrobků, tj. jako referenční hodnotu navrhlo použít příspěvky na úhradu (32) obou výrobních linek. Podle informací poskytnutých Německem se tak zajistí, že se zohlední, jak oba dotčené výrobky přispívají k hospodářským výsledkům podniku.
(146)
V závislosti na uplatněném přístupu by společný faktor T celého investičního projektu činil 0,86 (výpočet na základě poměru kapacit (33)), 0,85 (výpočet na základě poměru investičních nákladů (34)) nebo 0,92 (výpočet na základě poměru příspěvků na úhradu (35)).
(147)
Zbývající dva faktory potřebné pro výpočet maximální přípustné intenzity podpory činí 0,8 („poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“, I) a 1,5 („regionální dopad“, M). Maximální přípustná intenzita podpory vypočtená na základě vzorce R × T × I × M podle bodu 3.10 víceodvětvového rámce z roku 1998 proto činí 36,12 %, 35,70 %, popř. 38,64 %. 35 % intenzita podpory, kterou Německo oznámilo, je tedy v každém případě s víceodvětvovým rámcem z roku 1998 slučitelná.
(148)
Není tedy nutné určit, na základě kterého přístupu se vypočítá společný faktor „T“. Přístup, který navrhlo Německo (tj. přístup, který vede k nejpříznivějšímu výsledku), je však nutné v každém případě odmítnout, neboť vychází z údajů z roku 2004, které v době oznámení nebyly k dispozici.
6.3.5 PŘÍKAZ K NAVRÁCENÍ PROTIPRÁVNÍCH PODPOR NEBUDE VYDÁN
(149)
Je třeba připomenout, že Německo již příjemcům vyplatilo podporu v celkové výši […] EUR (z celkové povolené částky 69 797 988 EUR).
(150)
KronoGroup ve svém stanovisku vyjádřila názor, že Komise měla přikázat prozatímní navrácení podpory podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999.
(151)
Příkaz k navrácení podpory je mimořádné opatření. Komise k němu smí přistoupit jen tehdy, pokud jsou splněny příslušné podmínky uvedené v článku 11 prováděcího nařízení (ES) č. 659/1999. KronoGroup neuvedla žádné argumenty, které by přesvědčivě doložily, že takové podmínky jsou splněny. Příkaz k navrácení podpory by byl v tomto konkrétním případě každopádně nepřiměřený.
VII. ZÁVĚR
(152)
Komise konstatuje, že Německo poskytnutím sporné podpory porušilo čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. 35 % intenzita podpory, kterou Německo použilo, je však s víceodvětvovým rámcem z roku 1998 slučitelná. Spornou podporu tedy lze považovat za slučitelnou s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora poskytnutá Německem ve prospěch podniků Glunz AG a OSB Deutschland GmbH ve výši 69 797 988 EUR je podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 23. března 2011.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2011 m. kovo 23 d.
dėl valstybės pagalbos C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000), kurią Vokietija suteikė įmonėms Glunz AG ir OSB Deutschland GmbH
(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 1764)
(Tekstas autentiškas tik vokiečių kalba)
(Tekstas svarbus EEE)
(2011/524/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą (1),
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas pagal minėtas nuostatas (2) ir atsižvelgdama į tas pastabas,
kadangi:
I. PROCEDŪRA
(1)
2000 m. rugpjūčio 4 d. raštu, užregistruotu 2000 m. rugpjūčio 7 d., Vokietija Komisijai pranešė ketinanti suteikti 35 % intensyvumo pagalbą įmonių Glunz AG ir OSB Deutschland GmbH investiciniam projektui, kurio tikslas - pastatyti integruotą medienos apdirbimo centrą Nettgau (Saksonijoje-Anhalte). Pagalba, kurią ketinta suteikti, užregistruota numeriu N 517/2000.
(2)
2001 m. liepos 25 d. Komisija, gavusi papildomą informaciją, priėmė sprendimą, kuriame, taikydama Daugiasektorinę regioninės pagalbos dideliems investiciniams projektams programą (3) (toliau - 1998 m. daugiasektorė programa), nepareiškė jokių prieštaravimų dėl 35 % pagalbos intensyvumo.
(3)
2004 m. gruodžio 1 d. sprendimu byloje T-27/02 Kronofrance prieš Komisiją (4) Pirmosios instancijos teismas šį Komisijos sprendimą panaikino.
(4)
Taigi Komisija, remdamasi 2000 m. rugpjūčio 7 d. Vokietijos pranešimu apie pagalbą, turi priimti naują sprendimą.
(5)
2004 m. gruodžio 17 d. raštu Komisija Vokietijos paklausė, ar ji, atsižvelgdama į tai, kad Komisijos sprendimas panaikintas, norėtų pateikti papildomą informaciją, be tos, kurią jau pateikė 2000 m. rugpjūčio 7 d. pranešime apie pagalbą. 2005 m. kovo 3 d. šiuo klausimu išsiųstas priminimo raštas. Vokietija atsakė 2005 m. kovo 23 d. raštu, tačiau papildomos informacijos jame nepateikė.
(6)
Vokietija šią pagalbą suteikė 2000 m. vasario mėn. su išlyga, kad ją patvirtins Komisija. 2001 m. liepos 25 d. Komisijai priėmus sprendimą neprieštarauti, Vokietija pradėjo pagalbą išmokėti.
(7)
Pirmosios instancijos teismui panaikinus 2001 m. liepos 25 d. sprendimą susiklostė tokia teisinė padėtis, tarsi šio sprendimo niekada nebūtų buvę ir Vokietija niekada nebūtų gavusi Komisijos patvirtinimo dėl planuoto pagalbos intensyvumo (5). Todėl Komisija šį atvejį užregistravo neteisėtai suteiktos pagalbos registre numeriu NN 18/05.
(8)
2005 m. liepos 20 d. Komisija Vokietijai pranešė apie sprendimą dėl pagalbos pradėti procedūrą pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį.
(9)
Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (6). Komisija suinteresuotųjų šalių paprašė pateikti pastabas dėl pagalbos.
(10)
Komisija gavo vienos suinteresuotosios šalies pastabas. Jos buvo persiųstos Vokietijai suteikiant galimybę išsakyti nuomonę; Vokietijos pastabos gautos 2005 m. spalio 24 d. ir 2006 m. sausio 24 d. raštais.
(11)
2006 m. vasario 28 d. raštu Vokietija, remdamasi 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (7), 7 straipsnio 6 dalies 3 sakiniu, paprašė sustabdyti oficialią tyrimo procedūrą, nes Vokietija ir Glunz AG Europos Sąjungos Teisingumo Teismui padavė apeliacinį skundą prieš Pirmosios instancijos teismo sprendimą byloje Kronofrance prieš Komisiją (susijusios bylos C-75/05 P ir C-80/05 P).
(12)
2006 m. kovo 9 d. raštu Komisija sutiko sustabdyti procedūrą, kol Teisingumo Teismas priims sprendimą susijusiose bylose C-75/05 P ir C-80/05 P Vokietija ir kiti prieš Kronofrance.
(13)
Teisingumo Teismas 2008 m. rugsėjo 11 d. sprendimu (8) patvirtino Pirmosios instancijos teismo sprendimą. Atsižvelgiant į tai oficiali tyrimo procedūra byloje C 28/05 atnaujinta.
(14)
Vokietija 2009 m. rugpjūčio 4 d. raštu ir, atsakydama į Komisijos prašymą pateikti informaciją, 2010 m. liepos 19 d. raštu pateikė papildomą informaciją.
II. IŠSAMUS PAGALBOS APIBŪDINIMAS
2.1. PAGALBOS PRIEMONĖ
(15)
Saksonijos-Anhalto žemės paramos institutas (Landesförderinstitut Sachsen-Anhalt) 2000 m. vasario 29 d. nusprendė įmonėms Glunz AG ir OSB Deutschland GmbH suteikti investicinę pagalbą medienos apdirbimo centrui Nettgau (Saksonijoje-Anhalte) statyti. Bendra pagalbos suma - 69 797 988 EUR.
(16)
Kaip nurodyta 2000 m. rugpjūčio 4 d. pranešime apie pagalbą, pagalba suteikiama kaip 46 201 868 EUR dydžio dotacija pagal Komisijos patvirtintą pagalbos schemą 28. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“ (9). Ši dotacija atitinka 23,17 % reikalavimus atitinkančių išlaidų (bendrąja verte).
(17)
Taip pat suteikiama Komisijos patvirtinta 23 596 120 EUR dydžio investicinė priemoka pagal pagalbos schemą Investitionszulagengesetz 1999 (10). Ši investicinė priemoka atitinka 11,83 % reikalavimus atitinkančių išlaidų (bendrąja verte).
(18)
Vokietijos duomenimis, jau sumokėta […] (11) EUR suma pagal pagalbos schemą 28. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“ ir […] EUR suma kaip investicinė priemoka. Taigi Vokietija gavėjams iš viso jau išmokėjo […] EUR (iš visos pažadėtos pagalbos sumos - 69 797 988 EUR).
2.2. GAVĖJAI
(19)
Gavėjų yra du.
(20)
Vienas iš jų - Hame (Šiaurės Reine-Vestfalijoje) įsisteigusi įmonė Glunz AG (toliau - Glunz), įkurta 1932 m. ir tuomet prekiavusi mediena. Nuo 7-ojo dešimtmečio įmonė gamina ir parduoda tik medienos drožlių plokštes, vidutinio tankio medienos plaušų plokštes, orientuotųjų skiedrelių plokštes (angl. OSB, oriented strand board) ir fanerą. Tuo metu, kai buvo pranešta apie pagalbą, 96,03 % Glunz akcijų priklausė bendrovei Tableros De Fibras S.A. (toliau - TAFISA), kuri priklauso Portugalijos grupei SONAE.
(21)
Kitas gavėjas, OSB Deutschland GmbH (toliau - OSBD), 100 procentų priklauso įmonei TAFISA, taigi, kaip ir Glunz, yra TAFISA patronuojamoji bendrovė. OSBD įsteigta 1999 m. liepos 16 d. ir, pabaigus investicinį projektą Nettgau, pradėjo gaminti ir pardavinėti orientuotųjų skiedrelių plokščių gaminius.
2.3. INVESTICINIS PROJEKTAS
(22)
Investicijos vieta yra Nettgau (Saksonijoje-Anhalte), remtiname regione pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą, kuriame tuo metu, kai buvo pranešta apie pagalbą, didžiausias leistinas pagalbos intensyvumas didelių įmonių naujoms investicijoms remti buvo 35 % (bendrąja verte).
(23)
Glunz ir OSBD iki tol pramonės reikmėms nenaudotoje teritorijoje pastatė integruotą medienos apdirbimo centrą, sudarytą iš dviejų viena su kita sujungtų gamyklų. Pirmoje gamykloje, priklausančioje OSBD, gaminami orientuotųjų skiedrelių gaminiai, antrojoje, priklausančioje Glunz, - medienos drožlių plokštės. Vokietijos duomenimis, abiejų gamyklų gamybos įrenginiai vieni su kitais sujungti bendra technine infrastruktūra. Jos teigimu, orientuotųjų skiedrelių plokščių ir medienos drožlių plokščių tolesnis apdirbimas ir apdaila vyksta tais pačiais šlifavimo, padengimo danga ir įlaidinio sunėrimo įrenginiais. Be to, Vokietijos duomenimis, apdirbant orientuotųjų skiedrelių plokštes atsirandančios smulkių frakcijų atliekos panaudojamos gretimoje medienos drožlių plokščių gamykloje. Vokietijos teigimu, abiem gamykloms, įskaitant rinkodaros, pirkimo ir realizavimo skyrius, vadovauja centrinė administracija.
(24)
Vokietijos duomenimis, Glunz ir OSBD integruotas medienos apdirbimo centras dėl optimalios gamyklos struktūros ir bendros techninės infrastruktūros turi nemažai privalumų, ypač apdirbant pagamintas medienos plokštes. Taip optimaliai panaudojamas medienos asortimentas, geriau panaudojamos žaliavos ir gali vykti pakartotinio panaudojimo vidaus ciklas.
(25)
2000 m. rugpjūčio 7 d. pranešime apie pagalbą nurodyta, kad dalis pagalbos skiriama orientuotųjų skiedrelių plokščių gamyklai, kita dalis - medienos drožlių plokščių gamyklai. Pagalba orientuotųjų skiedrelių plokščių gamyklai, jei reikalavimus atitinkančios investicinės išlaidos yra 81,8 mln. EUR, sudaro 28,61 mln. EUR, o tai atitinka 35 % intensyvumą (bendrąja verte). Pagalba medienos drožlių plokščių gamyklai, jei reikalavimus atitinkančios investicinės išlaidos yra 117,6 mln. EUR, sudaro 41,18 mln. EUR, o tai taip pat atitinka 35 % intensyvumą (bendrąja verte).
(26)
Pranešime apie pagalbą Vokietija teigė, kad integruotame medienos apdirbimo centre Nettgau bus sukurtos 355 nuolatinės darbo vietos - 234 medienos drožlių plokščių gamykloje ir 121 orientuotųjų skiedrelių plokščių gamykloje. Taip pat planuota, kad atitinkamuose remtinuose regionuose bus sukurta 520 netiesioginių darbo vietų, iš jų 33 būtų išsaugotos esamos darbo vietos. Naujoji investicija Nettgau turėjo būti padaryta per laikotarpį nuo 2000 m. sausio mėn. iki 2002 m. pabaigos, gamyba pradėta per 2001 m. Gamyba visu pajėgumu turėjo būti išplėtota po dvejų metų.
(27)
Nurodytas naujosios orientuotųjų skiedrelių plokščių gamyklos gamybos pajėgumas 2002 m. - […] m3. 1999 m. grupės TAFISA pajėgumas orientuotųjų skiedrelių gaminių gamybos sektoriuje buvo […] m3.
(28)
1999 m. grupės Glunz medienos drožlių plokščių gamybos pajėgumas sudarė […] m3. Vokietijos duomenimis, bendras gamybos pajėgumas turi padidėti iki […] m3, nes dėl gamyklos Nettgau sukuriamas […] m3 papildomas pajėgumas.
III. PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ
(29)
Pagal 1998 m. daugiasektorę programą didžiausias leistinas pagalbos intensyvumas nustatomas remiantis apskaičiavimu, taikant kelis vertinimo koeficientus, ypač koeficientą T, kuriuo parodoma konkurencijos padėtis atitinkamame ekonomikos sektoriuje; šis koeficientas gali būti keturių dydžių - 0,25, 0,5, 0,75 arba 1. Dydis 1 gali būti taikomas tik jei ekonomikos sektoriuje (apibrėžtame žemiausiu NACE lygmeniu) nėra pajėgumų pertekliaus (pajėgumų pertekliaus testas) ir (ar) jei atitinkama rinka (apibrėžta kaip susijęs produktas ir jo pakaitai) nepatiria nuosmukio (rinkos nuosmukio testas).
(30)
Sprendime pradėti procedūrą pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį Komisija išsakė abejonę dėl atitinkamos rinkos, kuriai priklauso orientuotųjų skiedrelių plokštės, atskyrimo ir todėl negalėjo nustatyti, ar, kalbant apie konkurencijos koeficiento T nustatymą, ji patiria nuosmukį.
IV. SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS
(31)
2005 m. lapkričio 22 d. Komisija gavo bendras konkurentų, priklausančių grupei KronoGroup Switzerland (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG ir Kronofrance S.A.), pastabas (12).
(32)
Pastabose KronoGroup priklausančios įmonės pasisako už tai, kad rinka būtų atskirta įtraukus orientuotųjų skiedrelių plokštes ir minkštos medienos fanerą. Kietos medienos fanera esanti kur kas brangesnė ir todėl daugiausia naudojama tose srityse, kuriose beveik ar visai nenaudojamos orientuotųjų skiedrelių plokštės ir minkštos medienos fanera (baldų pramonėje ir vidaus apdailai). Norėdamos pagrįsti šį teiginį suinteresuotosios šalys nurodo Jaakko Pöyry (13) tyrimą ir Finnish Forest Research Institute publikaciją.
(33)
KronoGroup pateikė ir daugiau teiginių, kuriuos būtų galima apibendrinti taip:
(34)
KronoGroup mano, kad Komisija, norėdama nustatyti, ar rinka patyrė nuosmukį, turėtų remtis duomenimis iki 1999 m., nes priimant pirminį sprendimą, kuriuo buvo patvirtinta pagalba (2001 m. liepos mėn.) ir kurį vėliau panaikino Pirmosios instancijos teismas, turėti tik šie duomenys. KronoGroup teigimu, per 1995-1999 m. laikotarpį vidutinis medienos drožlių plokščių rinkos augimo rodiklis buvo neigiamas - 4,626 %, tačiau ji pripažįsta, kad per 1994-1999 m. laikotarpį vidutinis medienos drožlių plokščių rinkos augimo rodiklis buvo teigiamas - 0,456 % (tačiau mažesnis už visos perdirbamosios pramonės augimą EEE).
(35)
KronoGroup taip pat teigia, kad Komisija pagalbą orientuotųjų skiedrelių plokščių gamyklai ir pagalbą medienos drožlių plokščių gamyklai turėtų vertinti atskirai, o ne apskaičiuoti bendrą pagalbos intensyvumą visam projektui, nes abi investicijas, abiejų produktų gamybos įrenginius ir abi produkto rinkas vienus nuo kitų esą galima aiškiai atskirti. Tai reikštų, kad visus vertinimo koeficientus abiem gamykloms reikėtų apskaičiuoti atskirai.
(36)
Taip pat KronoGroup teigia, kad Glunz, darydama investiciją Nettgau, uždarė savo medienos drožlių plokščių gamyklą Zasenburge (ši vietovė nutolusi tik 30 km, tačiau yra kitoje federacinėje žemėje - Žemutinėje Saksonijoje (14)). Ji cituoja laikraščio straipsnį, kuriame rašoma, kad visi Zasenburgo gamyklos darbuotojai įdarbinti naujojoje gamykloje Nettgau. KronoGroup teigimu, tai prieštarauja 1998 m. daugiasektorės programos tikslui - remtinuose regionuose kurti darbo vietas vietos žmonėms, taigi pagal 1998 m. daugiasektorę programą apskaičiuojant koeficientus „Kapitalo investicijų ir darbo vietų santykis“ ir „Poveikis regionui“ (kurie abu priklauso nuo investicija sukurtų darbo vietų skaičiaus) į šias darbo vietas reikėtų neatsižvelgti.
(37)
Pagaliau KronoGroup teigia, kad Komisija turėjo duoti nurodymą pagalbą laikinai išieškoti, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 659/1999 11 straipsnio 2 dalyje (įsakymas išieškoti neteisėtą pagalbą), nes Glunz ir OSBD dėl pagalbos, išmokėtos iš dalies, suteiktas nemažas konkurencinis pranašumas.
V. VOKIETIJOS PASTABOS
(38)
Vokietijos pastabos apibendrintos toliau.
5.1. PASTABOS DĖL ATITINKAMOS ORIENTUOTŲJŲ SKIEDRELIŲ PLOKŠČIŲ RINKOS ATSKYRIMO
(39)
Vokietijos nuomone, atitinkamą orientuotųjų skiedrelių plokščių rinką sudaro orientuotųjų skiedrelių plokštės ir fanera pagal jų galutinę paskirtį - pakuotės, tvoros, gegnių santvaros, grindų danga ir vidaus bei sienų apkala. Vokietijos teigimu, ši rinka nuosmukio nepatiria.
(40)
Vokietijos aiškinimu, pritaikymo sritys, kuriose orientuotųjų skiedrelių plokštės naudojamos kaip faneros pakaitalas, didele dalimi sutampa su pagrindinėmis minkštos medienos faneros pritaikymo sritimis, o pagrindinėse kietos medienos faneros pritaikymo srityse (baldų pramonė, statybos pramonė ir vežimo priemonių įrengimas), priešingai, orientuotųjų skiedrelių plokščių dėl jų techninių savybių panaudoti negalima. Todėl, Vokietijos nuomone, į bendrą kietos ir minkštos medienos faneros rinką įtraukus orientuotųjų skiedrelių plokštes, nebūtų atspindima tikroji padėtis atitinkamose rinkose. Esą tai patvirtinta ir 2005 m. spalio 21 d. Jaakko Pöyry atliktoje ekspertizėje.
(41)
Jaakko Pöyry orientuotųjų skiedrelių plokščių, kaip pakaitalo, potencialą išvardytose pritaikymo srityse įvertino taip: pakuotės - 40-60 %; tvoros - 70-80 %; gegnių santvaros - 70-90 %; grindų danga - 50-80 %; vidaus ir sienų apkala - 70-90 %.
(42)
Teigiama, kad baldų pramonėje orientuotųjų skiedrelių plokštės dėl paviršiaus savybių netinkamos matomoms baldų dalims gaminti. Jų paviršius dėl gamybos būdo - iš orientuotųjų skiedrelių (angl. oriented strands) - esantis gruoblėtas, nelygus, todėl optiškai nepatrauklus. Dėl to jų esą negalima padengti ir dekoratyvine danga. Jos tinkančios tik nematomoms baldų dalims (pvz., minkštųjų baldų karkasams) gaminti. Tačiau nematomų baldų dalių sektoriuje orientuotųjų skiedrelių plokštės dėl kainos negalinčios konkuruoti su kur kas pigesnėmis medienos drožlių plokštėmis, kurios šiame sektoriuje daugiausia ir naudojamos.
(43)
Statybos pramonėje (klojinių įrengimas, angl. formwork) liejant betoną ypač svarbus lygus naudojamos klojinių medžiagos paviršius. Jei orientuotųjų skiedrelių plokštės naudojamos dekoratyviniam betonui lieti, dėl gamybos nulemtų nelygumų jas reikia padengti specialia danga, kad dekoratyvinio betono paviršius būtų lygus. Toks papildomas apdirbimas brangiai kainuoja, dėl to pabrangsta ir galutinis produktas. Orientuotųjų skiedrelių plokštės, palyginti su fanera, galėtų būti konkurencingos tik tuo atveju, jei jas klojiniams būtų galima panaudoti dar kartą. Tačiau dėl praktinių priežasčių tai ne taip paprasta. Kadangi plokštės statybvietėje patiria stiprią apkrovą, gali būti pažeidžiamas jų paviršius, o dėl įtrūkių orientuotųjų skiedrelių plokštė, veikiama šlapumo ar drėgmės, gali persikreipti ar kitaip deformuotis. Todėl orientuotųjų skiedrelių plokštes, atlikus geros kokybės jų apdailą, dar kartą panaudoti nėra paprasta. Be to, orientuotųjų skiedrelių plokštės yra nestabilios ir prie briaunų greitai sudrėksta. Be viso to, betono klojinių medžiaga turi būti atspari įtrūkimui ir lenkimui. Šiuo aspektu orientuotųjų skiedrelių plokštės neatitinka statybos pramonėje klojinių medžiagoms keliamų reikalavimų. Minkštos medienos fanera, priešingai, dėl palyginti mažos kainos ir lygaus paviršiaus labai tinkama naudoti šioje srityje, ir tai matyti iš faktinio jos naudojimo statybos pramonėje apimties.
(44)
Vežimo priemonių srityje taip pat svarbus lygus paviršius, nes jose naudojamos plokštės turi būti dažnai dengiamos danga. Orientuotųjų skiedrelių plokštes padengti danga nelabai praktiška dėl įvairių priežasčių. NET jei ant orientuotųjų skiedrelių plokštės uždedama danga, pvz., iš melamino popieriaus, dėl nelygaus plokštės paviršiaus danga gali įtrūkti. Kraunant keltuvu paviršius tam tikrose vietose nuolat spaudžiamas, todėl tokiu atveju drėgnoje ar šlapioje aplinkoje į plokštę gali įsiskverbti vanduo, dėl to ji gali persikreipti ar deformuotis. Stabilią paviršiaus dangą galima gauti tik papildomai apdirbant, o tai brangiai kainuoja. Orientuotųjų skiedrelių plokščių paviršius, palyginti su kietos medienos fanera, kuri dėl ypatingo paviršiaus kietumo sąlyginai nejautri įbrėžimams, spaudimui ir pan., ir šiaip yra nepakankamai tvirtas, kad galėtų atlaikyti apkrovą ir spaudimą vežimo sektoriuje.
(45)
Vertinant, viena vertus, orientuotųjų skiedrelių plokščių ir minkštos medienos faneros bei, antra vertus, kietos medienos faneros pakeičiamumą, svarbiausia -orientuotųjų skiedrelių plokščių techninės savybės, panaudojimo galimybės ir kainos skirtumas, palyginti su kietos medienos fanera. Kietos medienos fanera visais techniniais aspektais pranašesnė už minkštos medienos fanerą ir orientuotųjų skiedrelių plokštes, tačiau tose pritaikymo srityse, kuriose vyrauja orientuotųjų skiedrelių plokštės ir minkštos medienos fanera, kietos medienos fanera yra nelabai konkurencinga dėl kainos skirtumo, lyginant, viena vertus, jos ir, antra vertus, orientuotųjų skiedrelių plokščių ir minkštos medienos faneros kainą. Todėl būtų klaidinga daryti prielaidą, kad esama orientuotųjų skiedrelių plokščių ir visų rūšių faneros, įskaitant kietos medienos fanerą, pakeičiamumo.
(46)
Orientuotųjų skiedrelių plokščių ir faneros rinka pagal jų galutinę paskirtį - pakuotės, tvoros, gegnių santvaros, grindų danga ir vidaus bei sienų apkala, viena vertus, ir orientuotųjų skiedrelių plokščių ir minkštos medienos faneros rinka, antra vertus, didele dalimi sutampa. Abiejų rinkų apibrėžtys skiriasi tik statybos pramonės (klojinių įrengimo) sektoriuje. Šiame sektoriuje orientuotųjų skiedrelių plokštės yra netinkamos naudoti, o minkštos medienos fanera visiškai tinkama ir iš tikrųjų naudojama. Šių svarstymų esmė ta, kad kietos medienos faneros jokiu būdu negalima įtraukti į orientuotųjų skiedrelių plokščių rinką.
5.2. PASTABOS DĖL MEDIENOS DROŽLIŲ PLOKŠČIŲ RINKOS RAIDOS
(47)
Vokietijos nuomone, konkurencijos koeficientas, kalbant apie medienos drožlių plokščių rinką, turėtų būti 1. Jos nuomone, negalima laikyti, kad ši rinka patiria nuosmukį, nes matyti jos spartaus augimo tendencija, kaip nustatyta 1998 m. daugiasektorės programos 7.8 punkte.
(48)
Šiuo klausimu Vokietija pateikė profesoriaus Stefan Collignon (Harvardo universitetas, Minda de Gunzburg Center for European Studies) (15) ekspertizę, kurioje teigiama, kad medienos drožlių plokščių rinka nuo 1972 iki 2003 m. ilguoju laikotarpiu augo 36 % greičiau negu visa perdirbamoji pramonė. Vokietijos nuomone, atsižvelgiant į šią ilgalaikę spartaus augimo tendenciją, kaip nustatyta 1998 m. daugiasektorės programos 7.8 punkte, negalima laikyti, kad medienos drožlių plokščių rinka patiria nuosmukį.
5.3. PASTABOS DĖL PAGALBOS INTENSYVUMO PADALIJIMO PROJEKTO DALIMS
(49)
Tuo atveju, jei Komisija vis dėlto manytų, kad konkurencijos koeficientas T medienos drožlių plokščių rinkai yra 0,75, o orientuotųjų skiedrelių plokščių rinkai - 1, visą pagalbos intensyvumą, Vokietijos nuomone, reikėtų apskaičiuoti visam projektui Nettgau, remiantis abiejų produktų, t. y. orientuotųjų skiedrelių plokščių ir medienos drožlių plokščių, gamybos įrenginių išlaidų padengimo sumomis.
(50)
Išlaidų padengimo suma yra suma, kuri gaunama iš produkto fiksuotosioms išlaidoms padengti ir grynajam įmonės pelnui uždirbti. Išlaidų padengimo suma apskaičiuojama kaip pajamų ir kintamųjų išlaidų, susijusių tiesiogiai su produktu, skirtumas.
(51)
Vokietijos teigimu, orientuojantis į išlaidų padengimo sumas, pagalbos intensyvumas būtų paskirstomas atskiroms investicinio projekto Nettgau dalims pagal faktinį orientuotųjų skiedrelių plokščių ir medienos drožlių plokščių indėlį į įmonės veiklos rezultatus.
5.4. PASTABOS DĖL KITŲ KRONOGROUP TEIGINIŲ
(52)
Vokietijos nuomone, pagalbos vertinimą reikėtų atlikti remiantis faktais, kurie buvo žinomi 2000 m. rugpjūčio 7 d., kai buvo pranešta apie pagalbą.
(53)
Vokietijos nuomone, tai aiškėja iš 1998 m. daugiasektorės programos. Šiuo klausimu Vokietija nurodo 1998 m. daugiasektorės programos 3.1 punktą, kuriame nustatyta, kad didžiausias leistinas pagalbos intensyvumas nustatomas remiantis viršutine regioninės pagalbos riba, kuri buvo tuo metu, kai pranešta apie pagalbą. Taip pat, Vokietijos teigimu, pagal 1998 m. daugiasektorės programos 3.6 punktą turi būti įvertinta rinkos dalis, buvusi prieš pateikiant prašymą suteikti pagalbą. 1998 m. daugiasektorės programos priedo skyriuje „Ex post patikrinimas“ numatyta galimybė Komisijai ex post patikrinti pranešime apie pagalbą pateiktų duomenų tikslumą.
(54)
Vokietija taip pat teigia, kad tuo metu, kai buvo pranešta apie pagalbą, dar neturėta 1999 m. tikrojo vartojimo duomenų. Jos nuomone, norint nustatyti pastarųjų penkerių metų vidutinį metinį tikrojo vartojimo prieaugį, kaip nustatyta 1998 m. daugiasektorės programos 7.8 punkte, bet kokiu atveju reikalingi ne penkerių, kaip teigia KronoGroup, o šešerių metų tikrojo vartojimo duomenys. Vokietijos teigimu, taip yra dėl to, kad augimo rodiklis per tam tikrus metus apskaičiuojamas palyginant vartojimą per dvejus vienas po kito einančius metus.
(55)
Dėl darbo vietų perkėlimo Vokietija patvirtina uždariusi gamyklą Zasenburge. Jos duomenimis, gamykla Zasenburge buvusi seniausia Glunz medienos drožlių plokščių gamykla ir gamyba joje vykusi gana nuostolingai. Todėl nebuvo jokių galimybių šiai gamyklai išlikti ir ji, neatsižvelgiant į naują investiciją Nettgau, vis tiek turėjo būti uždaryta. […] Zasenburge dirbusių darbuotojų įdarbinti Nettgau ([…] % tenykščių darbuotojų).
(56)
Pastabose dėl KronoGroup pastabų Vokietija priduria, kad 1998 m. daugiasektorėje programoje bet kuriuo atveju tik reikalaujama, kad naujos darbo vietos būtų sukurtos atitinkamame remtiname regione, o ne kad jose turi būti įdarbinami asmenys iš remtino regiono. Vokietijos teigimu, pagrindinis tikslas - atitinkamo remtino regiono plėtros skatinimas.
(57)
Vokietijos duomenimis, ir dalis mašinų iš Zasenburgo perkeltos į Nettgau; tačiau į reikalavimus atitinkančias projekto išlaidas jos neįtrauktos, taigi jų perkėlimas, kalbant apie paramą, nesvarbus. Šių mašinų balansinė vertė yra apie […] EUR, todėl bet kuriuo atveju jos sudarančios tik labai nedidelę viso investicinio projekto dalį.
VI. PAGALBOS VERTINIMAS
(58)
Vertinimas grindžiamas faktais, skaičiais ir aplinkybėmis, kurie buvo žinomi 2000 m. rugpjūčio 7 d., kai buvo pranešta apie pagalbą. Kadangi nuo pirminio pranešimo iki šio sprendimo praėjo nemažai laiko, neatmestina, kad realios sąlygos pasikeitė, rinkos plėtojosi ir su projektu susiję faktai kito ne taip, kaip iš pradžių planuota. Tačiau Komisija, atlikdama vertinimą, į tai atsižvelgti negali. Iš esmės Komisija sprendimą turi priimti remdamasi tomis tendencijomis ir rinkos duomenimis, kuriais buvo grindžiamos ateities prognozės prieš faktiškai įgyvendinant investiciją. Tačiau jei po kelerių metų paaiškėtų, kad, pavyzdžiui, rinkos plėtojosi kitaip, pagalbos intensyvumas vėliau nebūtų koreguojamas. Nors Komisija sprendimą turi priimti praėjus daugiau kaip 10 metų po pirminio pranešimo apie pagalbą, vertinimą ji turi grįsti faktais ir aplinkybėmis, kurie buvo žinomi tuo metu, kai buvo pranešta apie pagalbą, o ne vėlesne informacija.
6.1. PAGALBOS BUVIMAS PAGAL SESV 107 STRAIPSNIO 1 DALĮ
(59)
Šią pagalbą suteikė valstybė narė iš valstybinių išteklių, kaip nustatyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje (žr. šio sprendimo 2.1 skyrių). Pagalba įmonėms Glunz ir OSBD suteiktas pranašumas, nes, priešingu atveju, visas investicijų išlaidas jos būtų turėjusios padengti pačios. Kadangi medienos plokštės, apie kurias kalbama, dideliu mastu vežamos į užsienio šalis, atitinkamame medienos apdirbimo pramonės sektoriuje vyksta valstybių narių tarpusavio prekyba. Todėl abiem įmonėms suteiktas finansinis pranašumas gali iškreipti konkurenciją, darydamas įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. Taigi Komisija mano, kad pagalba, apie kurią pranešta, yra valstybės pagalba įmonėms Glunz AG ir OSBD, kaip nustatyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.
6.2. PAREIGA PRANEŠTI APIE PAGALBĄ
(60)
Pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį valstybės narės apie visas pagalbos priemones turi pranešti prieš jas vykdydamos. Planuota pagalba teikiama pagal dvi Komisijos jau patvirtintas regioninės pagalbos schemas.
(61)
Tačiau pagal 1998 m. daugiasektorę programą didelių investicinių projektų pagalbos intensyvumui patvirtintos schemos netaikomos, jei atitinkama pagalba viršija tam tikras ribines vertes.
(62)
Planuota pagalba iš viso yra 69 797 988 EUR. Tariant, kad pagalba susijusi su vienu investiciniu projektu, reikalavimas pranešti apie pagalbą pagal 1998 m. daugiasektorės programos 2.1 punkto ii papunktį taikytinas, nes visa pagalba didesnė kaip 50 mln. EUR.
(63)
Kaip minėta šio sprendimo 2.3 skyriuje, Vokietija pranešime apie pagalbą išsamiai paaiškino, kad ši pagalba teikiama vienam investiciniam projektui.
(64)
Pagal 1998 m. daugiasektorės programos 7.2 punkto 2 pastraipą investicinio projekto negalima dirbtinai dalyti į mažesnius projektus siekiant apeiti pareigą pranešti apie pagalbą. Tačiau šiuo atveju tai nesvarbu, nes, net tariant, kad yra du atskiri investiciniai projektai, apie investicinę pagalbą Glunz gamyklai ir OSBD gamyklai vis tiek reikėtų pranešti.
(65)
Todėl Komisija daro išvadą, kad apie pagalbą pranešti ir ją vertinti reikia pagal 1998 m. daugiasektorę programą.
6.3. TRYS VERTINIMO KRITERIJAI PAGAL 1998 M. DAUGIASEKTORĘ PROGRAMĄ
(66)
Komisija, norėdama nustatyti didžiausią leistiną pagalbos intensyvumą pagalbos projektui, pagal 1998 m. daugiasektorę programą turi nustatyti didžiausią pagalbos intensyvumą (viršutinę regioninės pagalbos ribą), kuris leidžiamas suteikiant pagalbą įmonei atitinkamame remtiname regione pagal pranešimo apie pagalbą metu galiojusią patvirtintą regioninės pagalbos schemą.
(67)
Kadangi apie pagalbą pranešta 2000 m. rugpjūčio 7 d., taikytinas 2000-2006 m. regioninės valstybės pagalbos žemėlapis (16). Nettgau (Saksonija-Anhaltas) yra remtiname regione pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą, kuriame viršutinė riba, išreikšta bendruoju subsidijos ekvivalentu (BSE), tuo metu, kai buvo pranešta apie pagalbą, buvo 35 %. Komisija konstatuoja, kad planuotas 35 % (bendrąja verte) pagalbos intensyvumas neviršija taikytinos viršutinės regioninės pagalbos ribos.
(68)
Pagal 1998 m. daugiasektorę programą Komisija, norėdama nustatyti didžiausią leistiną pagalbos intensyvumą šiam projektui, 35 % dydžiui turi taikyti tris korekcinius koeficientus: konkurencijos koeficientą (T), koeficientą „Kapitalo investicijų ir darbo vietų santykis“ (I) ir koeficientą „Poveikis regionui“ (M).
(69)
Kaip pirmiau nurodyta, KronoGroup teigia, kad Komisija pagalbą orientuotųjų skiedrelių plokščių gamyklai ir pagalbą medienos drožlių plokščių gamyklai turėtų vertinti atskirai, o ne apskaičiuoti bendrą pagalbos intensyvumą visam projektui, nes abi investicijas ir abi produkto rinkas vieną nuo kitos galima aiškiai atskirti.
(70)
Komisija konstatuoja, kad 1998 m. daugiasektorės programos 7.2 punkte sąvoka „investicinis projektas“ apibrėžta kaip įmonės kapitalo investicija, kurios tikslas - pastatyti arba išplėsti gamyklą arba pradėti veiklą, kuria būtų sukuriamas visiškai naujas produktas arba iš esmės pakeičiamas esamos gamyklos gamybos procesas.
(71)
Vokietija pateikia išsamių argumentų dėl abiejų gamyklų, pastatytų dviejų tam pačiam koncernui priklausančių įmonių toje pačioje gamybos vietoje, sąsajų. Vokietijos duomenimis, abiejų gamyklų gamybos įrenginiai vieni su kitais sujungti bendra technine infrastruktūra, orientuotųjų skiedrelių gaminių ir medienos drožlių plokščių tolesnis apdirbimas ir apdaila vyksta tais pačiais šlifavimo, padengimo danga ir įlaidinio sunėrimo įrenginiais, o apdirbant orientuotųjų skiedrelių plokštes atsirandančios smulkių frakcijų atliekos panaudojamos gretimoje medienos drožlių plokščių gamykloje. Be to, abiem gamykloms, įskaitant rinkodaros, pirkimo ir realizavimo skyrius, vadovauja centrinė administracija.
(72)
Atsižvelgiant į glaudžias technines, funkcines ir administracines technines abiejų vienoje gamybos vietoje pastatytų gamyklų sąsajas, investicijos į orientuotųjų skiedrelių plokščių ir medienos drožlių plokščių gamyklas laikytinos vienu investiciniu projektu, t. y. viena investicija gamyklai pastatyti. Taigi didžiausias leistinas pagalbos intensyvumas bus apskaičiuojamas šiam visam investiciniam projektui.
6.3.1. KONKURENCIJOS KOEFICIENTAS (T)
6.3.1.1. Susijusios nuostatos
(73)
Pagal 1998 m. daugiasektorės programos 3.2 punktą, suteikiant pagalbą įmonėms sektoriuose, kuriuose esama struktūrinio pajėgumų pertekliaus, kyla ypatingas konkurencijos iškreipimo pavojus. Kiekvienu pajėgumų išplėtimu, jei jis nekompensuojamas pajėgumų sumažinimu kitoje vietoje, paaštrinama struktūrinių pajėgumų pertekliaus problema. Komisija konstatuoja, kad dėl projekto, apie kurį pranešta, vidaus rinkoje atsiranda papildomų pajėgumų. Todėl, norint nustatyti konkurencijos koeficientą, reikia ištirti, ar projektas vykdomas sektoriuje (ar daliniame sektoriuje), kuriame esama struktūrinio pajėgumų pertekliaus.
(74)
Jei yra pakankamai duomenų apie pajėgumų panaudojimą, Komisija pagal 1998 m. daugiasektorės programos 3.3 punktą savo analizę konkurencijos koeficientui nustatyti turi apriboti galimo struktūrinio (ar didelio) pajėgumų pertekliaus buvimo atitinkamame sektoriuje (ar daliniame sektoriuje) nustatymu.
(75)
1998 m. daugiasektorės programos 3.4 punkte nustatyta, kad tik trūkstant duomenų apie pajėgumų panaudojimą Komisija tiria, ar investicija daroma nuosmukį patiriančioje rinkoje. Tačiau pagal Pirmosios instancijos teismo sprendimą byloje T-27/02 Kronofrance prieš Komisiją 1998 m. daugiasektorės programos 3.4 ir 3.10 punktus reikėtų suprasti taip, kad Komisija, iš duomenų apie pajėgumų panaudojimą atitinkamame sektoriuje negalėdama nustatyti, kad struktūrinio pajėgumų pertekliaus esama, turi išnagrinėti, ar nagrinėjama rinka patiria nuosmukį. Teisingumo Teismas sprendimu byloje Vokietija ir kiti prieš Kronofrance šį Pirmosios instancijos teismo sprendimą patvirtino.
(76)
Todėl Komisija pirmiausia išnagrinės, ar esama pakankamai duomenų apie pajėgumų panaudojimą. Jei jų nepakanka arba jei iš jų matyti, kad struktūrinio pajėgumų pertekliaus nėra, Komisija, remdamasi tikrojo vartojimo duomenimis, išnagrinės, ar rinka patiria nuosmukį. Pagal 1998 m. daugiasektorės programos 3.6 punktą Komisija taip pat turi nustatyti, ar pagalbos gavėjų dalis rinkoje prieš prašymo suteikti pagalbą pateikimą jau siekė 40 %.
(77)
Rinkos duomenys apie pajėgumų panaudojimą turi būti nustatomi žemiausiu NACE klasifikatoriaus lygmeniu. Be to, Komisija, norėdama nustatyti, ar rinka patiria nuosmukį ir ar viršijama viršutinė dalies rinkoje riba, turi atskirti atitinkamą su investiciniu projektu susijusio produkto (ar susijusių produktų) rinką.
6.3.1.2. Susiję produktai
(78)
Investicinis projektas susijęs su orientuotųjų skiedrelių plokščių (angl. oriented strand board) ir medienos drožlių plokščių gamyba.
(79)
Medienos drožlių plokštės gaminamos smulkintas apvaliosios medienos drožles ir (ar) pakartotinai naudojamas medienos drožles sujungiant organiniu rišikliu. Jos daugiausia naudojamos baldų pramonėje ir vidaus apdailai.
(80)
Orientuotųjų skiedrelių plokštės gaminamos pušines drožles sujungiant trimis sluoksniais. Jos daugiausia naudojamos surenkamiesiems namams statyti, pakuočių pramonėje ir seniems statiniams renovuoti. Orientuotųjų skiedrelių plokštes pradėta gaminti šeštajame dešimtmetyje Šiaurės Amerikoje. Devintajame ir dešimtajame dešimtmečiuose jos įsitvirtino medienos plokščių rinkoje ir nuo to laiko dažnai naudojamos kaip brangesnės (minkštos medienos) faneros pakaitalas.
6.3.1.3. Atitinkama rinka
(81)
Pagal 1998 m. daugiasektorės programos 7.6 punktą atitinkama prekės rinka apima investicinio projekto produktus ir tuos produktus, kuriuos vartotojas (dėl ypatingų produktų požymių, kainos ir planuojamo panaudojimo) arba gamintojas (dėl gamybos įrenginių lankstumo) laiko jų pakaitalais. Atitinkama geografinė rinka apima iš esmės EEE arba svarbią jos dalį, jei konkurencijos sąlygos šiame regione pastebimai skiriasi nuo kitų EEE regionų.
(82)
Projektas susijęs su orientuotųjų skiedrelių plokščių ir medienos drožlių plokščių gamyba. Vokietijos duomenimis, gamybos įrenginiais galima gaminti ne keletą skirtingų produktų, o tik to paties produkto variantus, kurie skiriasi paviršiaus kokybe. Taigi gamybos aspektu pakeitimas dėl gamybos įrenginių lankstumo atmestinas.
(83)
Tačiau paklausos aspektu medienos drožlių plokštes ir orientuotųjų skiedrelių plokštes tam tikru mastu galima pakeisti vienas kitomis, ypač statant surenkamuosius namus. Tačiau šis pakeitimas susijęs tik su mažiau kaip 10 % rinkos, todėl klasifikuotinas kaip ribotas (17), ir tai akivaizdžiai sietina su įvairia galutine paskirtimi ir nemažu kainų skirtumu (orientuotųjų skiedrelių plokštės kainuoja 285 EUR už m3, medienos drožlių plokštės - 117 EUR už m3). Komisijos nuomone, toks pakeičiamumas per mažas, kad juo būtų galima pagrįsti orientuotųjų skiedrelių plokščių ir medienos drožlių plokščių priskyrimą prie tos pačios prekės rinkos.
(84)
Sprendime pradėti procedūrą pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį Komisija išsakė nuomonę, kad medienos drožlių plokštės sudaro atskirą prekės rinką. Kadangi šia nuomone nebuvo suabejota, Komisija konstatuoja, kad atliekant šį pagalbos vertinimą medienos drožlių plokščių rinka bus laikoma savarankiška atitinkama prekės rinka.
(85)
Kalbant apie orientuotųjų skiedrelių plokštes, sprendime pradėti procedūrą pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį konstatuota, kad EEE esama tam tikro orientuotųjų skiedrelių plokščių ir (tam tikrų rūšių ar kategorijų) faneros pakeičiamumo.
(86)
Fanera yra įvairiai panaudojamas medienos polimerinis kompozicinis produktas. Jis daugiausia sudarytas iš nelyginio skaičius plonų medienos sluoksnių, kurie sintetiniais ar natūraliais klijais yra suklijuoti į medienos lukštą. Fanera gali būti iš minkštos ir kietos medienos. Minkšta mediena gaunama iš (dažniausiai) visžalių spygliuočių - kėnio, eglės, pušies (sąvoka nesusijusi su medienos kietumu), kieta mediena gaunama iš plačialapių medžių, kurie duoda vaisių ar riešutų, o žiemą dauguma jų yra vegetacinės ramybės būsenos.
(87)
Komisija, siekdama išsiaiškinti orientuotųjų skiedrelių plokščių ir įvairių rūšių ar kategorijų faneros pakeičiamumo lygį, suinteresuotųjų šalių paprašė pateikti pastabas dėl rinkos, kuriai priklauso orientuotųjų skiedrelių plokštės, atskyrimo.
(88)
Ir iš Vokietijos, ir iš KronoGroup, vieno iš svarbiausių pagalbos gavėjo konkurento, pateiktų pastabų aiškėja, kad atitinkama rinka apima orientuotųjų skiedrelių plokštes ir jų galutinės paskirties - pakuotės, tvoros, gegnių santvaros, grindų danga ir vidaus bei sienų apkala - formos fanerą. Tik pagal šią galutinę paskirtį orientuotųjų skiedrelių plokščių ir faneros pakeičiamumo potencialas sudaro daugiau kaip 50 %. Dėl skirtingų medžiagos savybių pakeičiamumo potencialas vežimo priemonėse (stiprumo ir svorio santykis) ir baldų pramonėje (optinės savybės), priešingai, yra gana mažas (mažiau kaip 20 %). Šie argumentai ir pakeičiamumo lygis pagal galutinę šių produktų paskirtį patvirtinti Jaakko Pöyry tyrimais (18).
(89)
88 punkte nurodyta galutinė paskirtis yra beveik lygiai tokia pati kaip minkštos medienos faneros (vienintelis skirtumas - minkštos medienos fanera, skirtingai negu orientuotųjų skiedrelių plokštės, dar naudojama statybos pramonėje). Orientuotųjų skiedrelių plokščių ir kietos medienos faneros pakeičiamumas, priešingai, nepakankamai didelis, kad juo būtų galima pagrįsti priskyrimą prie tos pačios atitinkamos rinkos.
(90)
Todėl Komisija atitinkamą rinką, kuriai priklauso orientuotųjų skiedrelių plokštės, apibrėžia kaip orientuotųjų skiedrelių plokščių ir faneros rinką pagal jų galutinę paskirtį - pakuotės, tvoros, gegnių santvaros, grindų danga ir vidaus bei sienų apkala, kuri didele dalimi sutampa su orientuotųjų skiedrelių plokščių ir minkštos medienos faneros rinka.
(91)
Nors medienos plokštės dideliu mastu vežamos į užsienio šalis, jos yra griozdiškas, sunkus produktas. Kadangi jas vežti dideliu atstumu paprastai per brangu, jų vežimo atstumas apribotas maždaug 800 km. Atskiras tiekimo teritorijas galima apibūdinti kaip keletą iš dalies sutampančių sričių, kurių centras - atitinkama gamykla. Kadangi atskiros gamyklos išsibarsčiusios, o natūralios tiekimo teritorijos skirtingu mastu sutampa, poveikis iš dalies iš vienos srities pereina į kitą, todėl galima sakyti, kad EEE sudaro abiejų susijusių produktų atitinkamą geografinę rinką (19).
6.3.1.4. Pajėgumų panaudojimo duomenys
(92)
Pagal 1998 m. daugiasektorės programos 7.7 punktą laikoma, kad esama struktūrinio pajėgumų pertekliaus, jei atitinkamame (daliniame) sektoriuje pajėgumų panaudojimo lygis per pastaruosius penkerius metus vidutiniškai daugiau kaip dviem procentais buvo mažesnis už bendrą perdirbamosios pramonės vidurkį. Laikoma, kad struktūrinis pajėgumų perteklius didelis, jei skirtumas, palyginti su perdirbamosios pramonės vidurkiu, yra didesnis kaip penki procentai.
(93)
Pagal 1998 m. daugiasektorės programos 13 išnašą rinkos duomenys apie pajėgumų panaudojimą turi būti nustatyti žemiausiu NACE klasifikatoriaus lygmeniu. Komisija mano, kad Glunz ir OSBD orientuotųjų skiedrelių plokščių ir medienos drožlių plokščių gamyba atitinka NACE 20.20 klasę (faneravimo dangos ir medienos plokščių gamyba), nes medienos drožlių plokščių, faneros ir orientuotųjų skiedrelių plokščių gamybai tenka 81 % visos medienos plokščių gamybos Europoje (20). Todėl Komisija mano, kad vertindama pajėgumų panaudojimą kaip pagrindą gali imti NACE 20.20 klasę.
(94)
Vokietija pateikė duomenis apie vidutinį panaudojimo lygį 1994-1998 m. (tuo metu, kai buvo pranešta apie pagalbą, turėti duomenys apie šiuos penkerius metus) EEE pagal NACE 20.20 klasę medienos plokščių gamybos sektoriuje. Šie duomenys, paimti iš nepriklausomo eksperto tyrimo (21), atitinka 1998 m. daugiasektorės programos 7.7 punkto reikalavimus, nes atitinka sektorių pagal žemiausią NACE klasifikatoriaus lygmenį.
(95)
Kaip metinio pajėgumo apskaičiavimo pagrindą ekspertas apibrėžė gamybos įrenginio veikimo dienos (23 valandų) pajėgumą per 300 dienų per metus. Šį metinio pajėgumo apskaičiavimo pagrindą jis nustatė remdamasis informacija, gauta iš pramonės sektoriaus ir savo paties duomenų bazės (Wood-Based Panel Mill Databank), kurioje kaupiami duomenys apie atskirų gamyklų ir presavimo įrenginių pajėgumus. Apskaičiuojant šį pajėgumą (23 valandos per 300 dienų) atsižvelgta į mašinų tipų ir amžiaus skirtumus bei į gamyklų konfigūraciją.
(96)
Pagal tyrimo rezultatą metinis pajėgumų panaudojimo lygis 1994-1998 m. (tuo metu, kai buvo pranešta apie pagalbą, turėti duomenys apie šiuos penkerius metus) EEE buvo toks: medienos drožlių plokščių - 88,8 %, orientuotųjų skiedrelių plokščių - 80,4 %, medienos drožlių plokščių ir orientuotųjų skiedrelių plokščių kartu - 88,8 % ir medienos plokščių apskritai (NACE 20.20 klasė) - 85 %.
(97)
Bendras medienos plokščių pramonės pajėgumų panaudojimas (NACE 20.20 klasė) EEE parodytas šioje lentelėje:
1994 m.
1995 m.
1996 m.
1997 m.
1998 m.
Bendra gamyba (1 000 m3)
30,673
32,412
32,566
35,178
36,481
Bendras pajėgumas (1 000 m3)
36,776
37,148
40,034
40,545
41,787
Panaudojimo lygis
83 %
87 %
81 %
87 %
87 %
(98)
Komisija taip pat atsižvelgė į antrą tyrimą (22), kuris atliktas jos užsakymu. Jame kaip pagrindas imtas 22 valandų per 345 dienas per metus pajėgumas per 1995-1997 m. laikotarpį ir nustatytas 81,8 % vidutinis pajėgumų panaudojimas. Akivaizdu, kad šiame tyrime remtasi tik vidutiniu metiniu modernių įrenginių pajėgumu; be to, jame nėra duomenų apie kitus šio laikotarpio - nuo 1994 iki 1998 m. - metus.
(99)
Pagal 1998 m. daugiasektorės programos 3.1 punktą Komisija, norėdama įvertinti tikėtinas pasekmes konkurencijai atitinkamoje rinkoje, prireikus pasitelkia nepriklausomų išorės šaltinių duomenis. Jei tokių duomenų sunku gauti, ji neribotai atsižvelgia į atitinkamus valstybių narių duomenis. Komisija Vokietijos pateiktą tyrimą laiko pakankamai patikimu, juo labiau kad antro tyrimo, kuriame pateikta ne visa informacija, rezultatas būtų toks pat.
(100)
Per 1994-1998 m. laikotarpį metinis vidutinis pajėgumų panaudojimo lygis visos perdirbamosios pramonės sektoriuje Sąjungoje siekė 81,72 %.
(101)
Po visų svarstymų Komisija daro išvadą, kad dėl investicinio projekto pajėgumai padidės sektoriuje, kuriame nėra pajėgumų pertekliaus. Tačiau pagal Pirmosios instancijos teismo sprendimą byloje Kronofrance prieš Komisiją Komisija turi - jei, kaip šiuo atveju, prieina prie išvados, kad struktūrinio pajėgumų pertekliaus nėra - išnagrinėti, ar rinka patiria nuosmukį.
6.3.1.5. Tikrojo vartojimo duomenys
(102)
Siekdama nustatyti, ar rinka patiria nuosmukį, Komisija pagal 1998 m. daugiasektorės programos 3.4 punktą palygina susijusių produktų tikrojo vartojimo raidą (t. y. gamyba plius importas minus eksportas) su visos perdirbamosios pramonės augimo rodikliu EEE.
(103)
Pagal 1998 m. daugiasektorės programos 7.8 punktą laikoma, kad susijusi produkto rinka patiria nuosmukį, jei to produkto tikrojo vartojimo vidutinis metinis prieaugis per pastaruosius penkerius metus buvo gerokai (ne mažiau kaip 10 %) mažesnis už visos perdirbamosios pramonės metinį vidurkį EEE, nebent pastebima to produkto santykinio prieaugio spartaus didėjimo tendencija. Laikoma, kad rinka patiria visišką nuosmukį, jei joje tikrojo vartojimo vidutinis metinis prieaugis per pastaruosius penkerius metus buvo neigiamas.
(104)
Vidutinis metinis EEE perdirbamosios pramonės augimo rodiklis 1993-1998 m. (23) iš viso sudarė 5,78 %.
(105)
Nepriklausomo eksperto tyrime (24), kuriame pateikti medienos drožlių plokščių tikrojo vartojimo duomenys (mlrd. EUR), gauti tokie 1993-1998 m. laikotarpio rezultatai (tuo metu, kai buvo pranešta apie pagalbą, turėti duomenys apie šiuos šešerius metus):
Mlrd. EUR
1993 m.
1994 m.
1995 m.
1996 m.
1997 m.
1998 m.
Metinis augimas
Medienos drožlių plokštės
4,61
4,78
5,91
4,98
5,71
5,65
4,15 %
(106)
Komisija konstatuoja, kad augimo skirtumas (5,78 %, palyginti su 4,15 %) yra daugiau kaip 10 %. Taip būtų ir tuo atveju, jei būtų imti duomenys iki 1999 m. (t. y. 1994-1999 m. laikotarpio), kaip norėjo KronoGroup.
(107)
Vokietija savo pastabose nurodo 1998 m. daugiasektorės programos 7.8 punktą, pagal kurį rinka nelaikoma santykinai patirianti nuosmukį (net jei metinis prieaugis mažesnis už visos perdirbamosios pramonės metinį vidurkį EEE), jei pastebima to produkto santykinio prieaugio spartaus didėjimo tendencija. Vokietija šiuo klausimu nurodo tyrimą, iš kurio matyti, kad medienos drožlių plokščių tikrasis vartojimas per 1973-2003 m. laikotarpį didėjo 36 % greičiau negu vertės kūrimas perdirbamosios pramonės sektoriuje.
(108)
Komisijos nuomone, ši aplinkybė nėra pakankamas įrodymas, kad esama medienos drožlių plokščių paklausos santykinio prieaugio spartaus didėjimo tendencijos. Ši 1998 m. daugiasektorėje programoje nustatyta sąlyga taikoma, kai atitinkamos rinkos vidutinio metinio prieaugio, kuris per pastaruosius penkerius metus buvo žemas, augimas pastebimai didėjo paskutiniais metais ir tai galėtų tęstis ir ateinančiais metais, t. y. trumpuoju laikotarpiu, jei būtų padaryta remiama investicija. Taip siekiama užtikrinti, kad nedidėtų dėl pagalbos atsiradęs konkurencijos iškreipimas.
(109)
Tyrime, priešingai, remiamasi labai ilgo laikotarpio duomenimis, ir dėl šios priežasties neįmanoma parengti artimos ateities prognozės, kuri vertinant pasekmes svarbesnė. Be to, šiame tyrime imti duomenys iki 2003 m., kurių 2000 m., kai buvo pranešta apie pagalbą, dar nebuvo.
(110)
Todėl Komisija daro prielaidą, kad medienos drožlių plokščių rinka pagal 1998 m. daugiasektorės programos 7.8 punktą santykinai patiria nuosmukį ir šio produkto konkurencijos koeficientas T turi būti 0,75.
(111)
EEE perdirbamosios pramonės vidutinis metinis augimo rodiklis 1993-1998 m. buvo 5,78 %.
(112)
Pranešime apie pagalbą Vokietija nurodo nepriklausomo konsultanto tyrimą (25), kuriame pateikti tokie orientuotųjų skiedrelių plokščių ir faneros tikrojo vartojimo duomenys EEE per 1993-1998 m. laikotarpį pagal šių produktų galutinę paskirtį - pakuotės, tvoros, gegnių santvaros, grindų danga ir vidaus apkala (mlrd. EUR):
1993 m.
1994 m.
1995 m.
1996 m.
1997 m.
1998 m.
Metinis augimas
Orientuotųjų skiedrelių plokštės
0,05
0,06
0,08
0,10
0,13
0,18
31,321 %
Įvairių kategorijų fanera
0,46
0,55
0,55
0,48
0,50
0,49
1,175 %
Orientuotųjų skiedrelių plokštės ir įvairių kategorijų fanera (26)
0,51
0,61
0,63
0,58
0,63
0,67
5,765 %
(113)
Taigi atitinkamoje rinkoje, kuriai priklauso orientuotųjų skiedrelių plokštės ir įvairių kategorijų fanera pagal jų galutinę paskirtį - pakuotės, tvoros, gegnių santvaros, grindų danga ir vidaus apkala, augimo skirtumas (5,765 %, palyginti su 5,78 %) neviršija 10 %. Taigi pagal 1998 m. daugiasektorės programos 7.8 punktą atitinkama rinka nepatiria nuosmukio, todėl orientuotųjų skiedrelių plokščių rinkai konkurencijos koeficientas T turi būti 1.
6.3.1.6. Dalys atitinkamoje rinkoje
(114)
Nustatydama konkurencijos koeficientą Komisija pagal 1998 m. daugiasektorės programos 3.6 punktą taip pat turi išnagrinėti, ar grupės, kuriai priklauso Glunz ir OSBD, dalis atitinkamoje rinkoje sudaro 40 % ar daugiau, taigi ar esama pavojaus, kad suteikus atitinkamame regione įprastai leistiną didžiausią pagalbą bus neleistinai iškreipta konkurencija.
(115)
Vokietija pateikė tokius duomenis apie grupės SONAE, kuri yra įmonės TAFISA, kuriai priklauso Glunz ir OSBD, patronuojančioji bendrovė, dalis rinkoje EEE (27) 1999 m. (prieš investiciją) ir 2002 m. (po investicijos):
Atitinkamos prekės rinkos
1999 m. (prieš investiciją)
2002 m. (po investicijos)
Medienos drožlių plokštės
(…)
(…)
Orientuotųjų skiedrelių plokštės ir įvairių kategorijų fanera (28)
(…)
(…)
(116)
Iš pateiktų duomenų matyti, kad grupės SONAE dalis atitinkamose rinkose tuo metu, kai buvo pranešta apie pagalbą, neviršijo 40 %. Todėl nustatytų konkurencijos koeficientų mažinti nereikia.
6.3.2. KOEFICIENTAS „KAPITALO INVESTICIJŲ IR DARBO VIETŲ SANTYKIS“
(117)
KronoGroup savo pastabose išsakė nuomonę, kad nustatant koeficientus „Kapitalo investicijų ir darbo vietų santykis“ ir „Poveikis regionui“ (kurie abu priklauso nuo investicija sukurtų darbo vietų skaičiaus) nereikėtų atsižvelgti į darbo vietas, kurios buvo perkeltos uždarius Glunz medienos drožlių plokščių gamyklą Zasenburge. KronoGroup nuomone, jei į jas būtų atsižvelgta, tai prieštarautų 1998 m. daugiasektorėje programoje keliamam tikslui atitinkamame regione sukurti darbo vietų vietos žmonėms.
(118)
Sąvoką „darbo vietų sukūrimas“, kaip nustatyta 1998 m. daugiasektorėje programoje, reikia suprasti susiejant su remtinu regionu, nes projektu, sukuriant darbo vietas šiame regione, skatinama jo plėtra. Todėl, atrodo, būtų pagrįsta darbo vietas, kurios atitinkamame regione yra naujos, laikyti „sukurtomis darbo vietomis“. Be to, darbo vietų sukūrimas remtiname regione dėl šalutinio poveikio šiam regionui, be abejonės, naudingas net ir jei šiose darbo vietose įdarbinami darbuotojai, važinėjantys iš gretimo regiono (šiuo atveju - iš neremtino regiono toje pačioje valstybėje narėje). Taigi regionine pagalba siekiamas pagrindinis tikslas pasiektas.
(119)
Todėl Komisija, nustatydama investicinio projekto koeficientus „Kapitalo investicijų ir darbo vietų santykis“ ir „Poveikis regionui“, į šias darbo vietas atsižvelgs.
(120)
1998 m. daugiasektorėje programoje numatytas koeficientas „Kapitalo investicijų ir darbo vietų santykis“, kuriuo turi būti koreguojamas didžiausias leistinas pagalbos intensyvumas, siekiant paremti tuos projektus, kuriais, sukūrus santykinai didelį naujų tiesioginių darbo vietų skaičių, veiksmingai ir daug prisidedama prie nedarbo mažinimo.
(121)
Įvairūs koeficientai „Kapitalo investicijų ir darbo vietų santykis“ pateikti 1998 m. daugiasektorės programos 3.10 punkto 2 dalyje. Šiuo atveju bendra 199 400 000 EUR investicija sukuriamos 355 darbo vietos, taigi santykis - 561 700 EUR vienai darbo vietai, vadinasi, koeficientas I, kuriuo koreguojamas didžiausias leistinas pagalbos intensyvumas, yra 0,8.
6.3.3. KOEFICIENTAS „POVEIKIS REGIONUI“ (M)
(122)
Koeficientu „Poveikis regionui“ atsižvelgiama į teigiamą remiamos naujos investicijos poveikį atitinkamo remtino regiono nacionaliniam ūkiui. Darbo vietų sukūrimą galima laikyti kriterijumi projekto indėliui į atitinkamo regiono plėtrą nustatyti. Didele kapitalo investicija galima sukurti nemažai netiesioginių darbo vietų atitinkamame remtiname regione ir galimuose gretimuose remtinuose regionuose. Todėl darbo vietų sukūrimą reikėtų suprasti kaip darbo vietų, sukurtų tiesiogiai dėl projekto, ir darbo vietų, sukurtų tiesioginių tiekėjų ir pirkėjų reaguojant į remiamą investiciją, sukūrimą.
(123)
2000 m. rugpjūčio 7 d., kai buvo pranešta apie pagalbą, Vokietija nurodė, kad dėl investicijos, pastačius medienos apdirbimo centrą, bus sukurta iš viso 520 netiesioginių darbo vietų; išsamiau jos parodytos pagal atskirų gamybos sektorių poreikį:
Orientuotųjų skiedrelių plokščių
gamyba - netiesioginės darbo vietos
Orientuotųjų skiedrelių plokščių
gamyba - papildomi darbininkai
Medienos drožlių plokščių
gamyba - netiesioginės darbo vietos
Medienos drožlių plokščių
gamyba - papildomi darbininkai
Iš viso
Medienos paruošimas
61
11
70
12
154
Medienos nuvežimas į gamyklą
42
8
77
14
141
Klijų nuvežimas į gamyklą
5
8
13
Degalų nuvežimas į gamyklą
2
3
5
Melamino popieriaus nuvežimas
1
1
Gaminių nuvežimas iš gamyklos klientams
50
9
76
14
149
Paslaugos (įrenginių techninė priežiūra, taisymas)
17
3
17
3
40
Valymo paslaugos, teikiamos trečiųjų asmenų
5
5
10
Patalpinimas, vartojimo medžiagos darbuotojams
2
5
7
Iš viso
184
31
262
43
520
(124)
Tikėtinas naujų darbo vietų skaičius apskaičiuotas taip:
(125)
Vokietijos duomenimis, daugiausia netiesioginių darbo vietų - 309 - abiejuose gamybos sektoriuose sukuriama dėl medžiagų tiekimo į gamyklas ir galutinių produktų pristatymo klientams.
(126)
Tarus, kad bus pagaminta apie […] m3 orientuotųjų skiedrelių gaminių, jų bus realizuojama apie […] m3. Vienam kubiniam metrui galutinio produkto pagaminti reikia apie […] m3 medienos, taigi jos poreikis per metus - apie […] m3. Skaičiuojama, kad klijų ir chemikalų poreikis bus […] t per metus, o degalų - […] t per metus.
(127)
Orientuotųjų skiedrelių plokščių žaliava yra 100 procentų mediena, gaunama maždaug 100 km spinduliu apie gamyklą. Skaičiuojama, kad per dieną gamykloms reikia […] m3 žaliavos, kuri atvežama […] m3 talpos sunkvežimiais. Jei per dieną reisų būna du, o talpa […] m3, reikalingi 39 sunkvežimiai, 39 vairuotojai, 8 papildomi darbininkai ir 3 mechanikai - iš viso sukuriama 50 netiesioginių darbo vietų. Tačiau Komisija mano, kad papildomų darbininkų vietos neatitinka darbo vietų apibrėžties pagal 1998 m. daugiasektorės programos 3.7 ir 7.5 punktus (29). Todėl ji gali pripažinti tik 42 netiesiogiai sukuriamas darbo vietas, reikalingas medžiagoms į gamyklas nuvežti.
(128)
Tarus, kad realizuojama […] m3, o darbo dienų - 251, per dieną susidaro […] m3 orientuotųjų skiedrelių gaminių, kurie vežami […] m3 talpos sunkvežimiais. 46 reisams per dieną reikia 46 vairuotojų, 9 papildomų darbininkų ir 4 mechanikų, taigi netiesiogiai būtų sukurtos 59 naujos darbo vietos, o neskaitant papildomų darbininkų - 50 netiesioginių naujų darbo vietų, reikalingų galutiniams produktams klientams pristatyti.
(129)
Skaičiuojama, kad medienos drožlių plokščių gamyklos gamybos pajėgumas yra apie […] m3 neapdirbtų medienos drožlių plokščių ir […] m3 padengtų danga plokščių. Neapdirbtų medienos drožlių plokščių turėtų būti realizuojama […] m3, padengtų danga plokščių - […] m3. Skaičiuojamų pajėgumų ir realizavimo prognozių skirtumas atsiranda dėl to, kad nemaža dalis medienos drožlių plokščių dengiamos danga. Nurodyta, kad bendra medienos paklausa bus […] m3 per metus. Skaičiuojama, kad klijų ir chemikalų poreikis bus […] t per metus, degalų - […] t per metus.
(130)
Ir medienos drožlių plokštėms mediena tiekiama iš aplinkinių rajonų maždaug 100 km atstumu aplink gamyklą. Nurodyta, kad dienos poreikis yra […] m3 apvaliosios medienos, […] m3 pakavimo medienos ir […] m3 drožlių. Skaičiuojama, kad apvaliosios medienos vežimo pajėgumas yra […] m3, pakavimo medienos ir drožlių - […] m3. Tam reikia 72 reisų per dieną - 72 vairuotojų, 14 papildomų darbininkų ir 5 mechanikų, taigi iš viso netiesiogiai būtų sukurta 91 nauja darbo vieta. Neskaitant papildomų darbininkų, būtų sukurtos 77 darbo vietos medžiagoms į medienos drožlių plokščių gamyklą vežti.
(131)
Tarus, kad per metus realizuojama […] m3, o darbo dienų - 251, per dieną susidarytų […] m3 medienos drožlių plokščių, kurios būtų vežamos […] m3 talpos sunkvežimiais. Iš nurodytų 71 vairuotojo, 14 papildomų darbininkų ir 5 mechanikų atėmus papildomų darbininkų vietas, galima pripažinti 76 netiesiogiai sukurtas darbo vietas, reikalingas galutiniams produktams klientams pristatyti.
(132)
Vokietija nepateikė duomenų dėl 19 netiesioginių darbo vietų, kurios turėtų būti sukurtos klijams, degalams ir melamino popieriui į abi gamyklas vežti. Tačiau Komisija šį skaičių laiko realiu.
(133)
Taigi Komisija daro išvadą, kad netiesiogiai gali būti sukurtos 264 darbo vietos, susijusios su vežimu.
(134)
Medienos paruošimas yra antras svarbus netiesiogiai sukuriamų darbo vietų šaltinis per 251 darbo dieną per metus.
(135)
Orientuotųjų skiedrelių plokštėms gaminti per dieną reikia […] m3 medienos, jos 95 % apdirbami mechaniniu būdu, 5 % - rankiniu. Apdirbti […] m3 mechaniniu būdu reikia 25 brigadų po du mašinistus ir du medienos apdirbėjus bei vieno papildomo darbininko šešioms brigadoms. Kiekvienos brigados dienos našumas - […] m3, taigi sukuriamos 54 darbo vietos. Apdirbti […] m3 rankiniu būdu reikia 13 miško darbuotojų, kurių dienos našumas - […] m3. Vokietijos duomenimis, be 67 netiesiogiai sukurtų darbo vietų, 13 darbo vietų tenka papildomiems darbininkams, taigi bendras skaičius - 80 darbo vietų. Tačiau iš 67 netiesiogiai sukurtų darbo vietų tik 61 yra remtiname regione ar gretimuose remtinuose regionuose, todėl atsižvelgiama tik į pastarąsias.
(136)
Medienos drožlių plokštėms gaminti per dieną reikia […] m3 medienos, jos 95 % apdirbami mechaniniu būdu, 5 % - rankiniu. Vokietija, skaičiuodama lygiai taip pat, kaip ir miško darbų atveju gaminant orientuotųjų skiedrelių plokštes, gauna 41 netiesiogiai sukurtą darbo vietą, įskaitant 5 vietas papildomiems darbininkams. Tačiau iš 41 netiesiogiai sukurtos darbo vietos tik 32 yra remtiname regione ar gretimuose remtinuose regionuose, todėl atsižvelgiama tik į pastarąsias.
(137)
Tardama, kad pakavimo medienos per dieną reikia […] m3, Vokietija skaičiuoja, kad netiesiogiai sukuriamos 36 darbo vietos medienos paruošimo, vežimo ir rūšiavimo pagal dydį srityje, 7 darbo vietos papildomiems darbininkams ir 7 darbo vietos medžiagų pirkimo, logistikos ir pan. srityse. Tačiau iš 43 netiesiogiai sukurtų darbo vietų tik 38 yra remtiname regione ar gretimuose remtinuose regionuose.
(138)
Taigi, Komisijos duomenimis, miško darbams netiesiogiai sukuriama 131 darbo vieta.
(139)
Vokietija nepateikė jokių duomenų dėl 51 darbo vietos plius 6 papildomų darbininkų paslaugų sektoriuje bei dėl patalpinimo ir vartojimo medžiagų. Kadangi kai kuriomis iš šių darbo vietų gali dalytis abi gamyklos, Komisija laiko, kad tik 45 netiesiogiai sukurtos darbo vietos yra realus skaičius.
(140)
Po visų skaičiavimų gaunamas bendras remtiname regione ar gretimuose remtinuose regionuose netiesiogiai sukurtų darbo vietų skaičius - 440. Neskaičiuojant netiesioginių darbo vietų, kurios tik išsaugomos, bendras netiesiogiai sukuriamų darbo vietų skaičius - 407. Palyginus su 355 tiesiogiai sukuriamomis darbo vietomis, santykis abiem atvejais (440 ir 407) viršija 100 %, taigi koeficientas „Poveikis regionui“ (M) yra 1,5.
6.3.4. DIDŽIAUSIAS LEISTINAS PAGALBOS INTENSYVUMAS INVESTICINIAM PROJEKTUI
(141)
Didžiausias leistinas pagalbos intensyvumas apskaičiuojamas pagal 1998 m. daugiasektorės programos 3.10 punktą pagal formulę R × T × I × M (30).
(142)
Kadangi abiejų susijusių produktų konkurencijos koeficientas T skirtingas (orientuotųjų skiedrelių plokščių atveju - 1, medienos drožlių plokščių - 0,75), reikia nustatyti, kaip apskaičiuoti bendrą konkurencijos koeficientą visam projektui. 1998 m. daugiasektorėje programoje šiuo klausimu nepateikta jokia informacija.
(143)
Panašiu atveju, kuriuo taip pat taikyta 1998 m. daugiasektorė programa ir buvo du produktai su skirtingais konkurencijos koeficientais (byla dėl pagalbos Nr. C 15/06 - Pilkington (31)), Komisija konstatavo, kad, turint du konkurencijos koeficientus, svertinio koeficiento nustatymas remiantis atitinkama investicijų dalimi, tekusia abiem produktams, būtų dirbtinis, nes nagrinėtas produktas buvo susijęs su visiškai integruota gamybos vieta. Todėl Komisija svertiniam koeficientui nustatyti pasitelkė abiem produktams sukurtų pajėgumų santykį.
(144)
Šis projektas susijęs, kaip išdėstyta šio sprendimo 2.3 skyriuje, su dviem viena su kita susijusiomis gamyklomis (orientuotųjų skiedrelių plokščių gamykla ir medienos drožlių plokščių gamykla), kurios sujungtos bendra technine infrastruktūra ir valdomos bendros administracijos. Reikalavimus atitinkančias išlaidas galima parodyti pagal abi gamyklas. Todėl šiuo atveju, skirtingai negu Pilkington sprendimo atveju, bendrą konkurencijos koeficientą galima apskaičiuoti remiantis reikalavimus atitinkančių išlaidų abiem produktams santykiu.
(145)
Pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą Vokietija kaip trečią galimybę abiejų produktų skirtingų konkurencijos koeficientų svertiniam koeficientui nustatyti siūlo pasitelkti abiejų produktų gamybos įrenginių išlaidų padengimo sumas (32). Vokietijos nuomone, taip būtų užtikrinama, kad bus atsižvelgta į abiejų susijusių produktų indėlį į įmonės veiklos rezultatus.
(146)
Atsižvelgiant į pasirinktą metodą, bendras konkurencijos koeficientas visam investiciniam projektui būtų 0,86 (apskaičiuota remiantis pajėgumų santykiu (33)), 0,85 (apskaičiuota remiantis investicinių išlaidų santykiu (34)) arba 0,92 (apskaičiuota remiantis išlaidų padengimo sumų santykiu (35)).
(147)
Kadangi abu kiti didžiausiam leistinam pagalbos intensyvumui apskaičiuoti reikalingi koeficientai yra 0,8 („Kapitalo investicijų ir darbo vietų santykis“, I) ir 1,5 („Poveikis regionui“, M), pagal 1998 m. daugiasektorės programos 3.10 punktą pagal formulę R × T × I × M galiausiai gaunamas 36,12 %, 35,70 % ir 38,64 % didžiausias leistinas pagalbos intensyvumas. Taigi 35 % pagalbos intensyvumas, apie kurį pranešė Vokietija, bet kuriuo atveju suderinamas su 1998 m. daugiasektore programa.
(148)
Todėl nebereikia nustatyti, pagal kokį metodą apskaičiuoti bendrą konkurencijos koeficientą. Tačiau Vokietijos pasiūlytas metodas (pagal kurį gaunamas palankiausias rezultatas) bet kuriuo atveju atmestinas, nes jis grindžiamas 2004 m. duomenimis, kurių tuo metu, kai buvo pranešta apie pagalbą, dar nebuvo.
6.3.5. NURODYMAS IŠIEŠKOTI PAGALBĄ NEREIKALINGAS
(149)
Reikėtų priminti, kad Vokietija gavėjams jau išmokėjo […] EUR pagalbos sumą (iš 69 797 988 EUR patvirtintos bendros sumos).
(150)
Pastabose KronoGroup išsakė nuomonę, kad Komisija turėjo duoti nurodymą laikinai išieškoti pagalbą pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 11 straipsnio 2 dalį.
(151)
Nurodymas išieškoti pagalbą yra išskirtinė priemonė, kurios Komisija gali imtis tik jei tenkinamos ypatingos Reglamento (EB) Nr. 659/1999 11 straipsnyje nustatytos sąlygos. KronoGroup nepateikė jokių įtikinamų argumentų, kad šios sąlygos tenkinamos; bet kuriuo atveju nurodymas išieškoti pagalbą šiuo atveju būtų buvęs netinkamas.
VII. IŠVADA
(152)
Komisija konstatuoja, kad Vokietija nagrinėjamą pagalbą suteikė pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį. Tačiau Vokietijos taikytas 35 % pagalbos intensyvumas suderinamas su 1998 m. daugiasektore programa. Taigi nagrinėjama pagalba laikytina suderinama su vidaus rinka,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
69 797 988 EUR dydžio valstybės pagalba, kurią Vokietija suteikė įmonėms Glunz AG ir OSB Deutschland GmbH, yra suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą.
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Vokietijos Federacinei Respublikai.
Priimta Briuselyje 2011 m. kovo 23 d.