PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1242/2010
ze dne 20. prosince 2010
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1312/98 ze dne 24. června 1998 (2) uložila Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) konečná antidumpingová cla (dále jen „původní opatření“) na dovoz lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie. Uložená výše cla činila pro jednoho indického vyvážejícího výrobce 53 % a pro veškerý ostatní dovoz pocházející z Indie (dále jen „dotčená země“) 82 %.
(2)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „předchozí přezkum před pozbytím platnosti“) Rada nařízením (ES) č. 1736/2004 ze dne 4. října 2004 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie (3) tato opatření zachovala.
2. Žádost o přezkum
(3)
Žádost o přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení podal dne 4. května 2009 styčný výbor motouzového, lanařského a síťařského výrobního odvětví Evropské unie (Eurocord) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, výroby lan ze syntetických vláken v Unii.
(4)
Žádost byla podána z toho důvodu, že pokud by opatření pozbyla platnosti, došlo by pravděpodobně k obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
(5)
Poněvadž Komise po konzultaci s poradním výborem rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu, oznámila dne 7. října 2009 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
3. Šetření
3.1. Období šetření
(6)
Šetření týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2. Strany dotčené šetřením
(7)
Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti úředně vyrozuměla známé výrobce v Unii, vývozce a vyvážející výrobce v dotčené zemi, zástupce dotčené země, dovozce, jakož i sdružení uživatelů, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká.
(8)
Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
4. Výběr vzorku
(9)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu výrobců v Unii a vyvážejících výrobců v Indii se v souladu s článkem 17 základního nařízení považovalo za vhodné zvážit, zda by se měl provést výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se přihlásily do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu a aby Komisi poskytly informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(10)
Ve stanovené lhůtě se přihlásilo a požadované informace poskytlo celkem pět indických výrobců (přičemž dva z nich patří do stejné skupiny), kteří projevili zájem o zařazení do vzorku. Čtyři z těchto pěti společností v období přezkumného šetření vyráběly a dovážely dotčený výrobek na trh Unie. Pátá společnost v průběhu období přezkumného šetření dotčený výrobek na trh Unie nedovážela. Všech pět společností se považovalo za spolupracující společnosti a počítalo se s nimi pro výběr vzorku. Úroveň spolupráce ze strany Indie, tj. procentní podíl vývozu do Unie uskutečněného indickými spolupracujícími společnostmi v porovnání s celkovým indickým vývozem do Unie, nebylo možné vypočítat, jelikož celkový vývoz do Unie v průběhu období přezkumného šetření, který uvedlo zmíněných pět spolupracujících společností, byl podstatně vyšší než objem evidovaný Eurostatem pro veškerý vývoz z Indie, a to z důvodů objasněných podrobně ve 21. až 23. bodě odůvodnění.
(11)
Vzorek byl vybrán po dohodě s indickými orgány a zahrnoval zmíněné čtyři společnosti, které uvedly vývoz do Unie. Dvě z těchto čtyř společností zařazených do vzorku byly ve spojení. Je třeba připomenout, že v původním šetření spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce a že se na tohoto výrobce v současnosti vztahuje individuální sazba antidumpingového cla. Rovněž je třeba připomenout, že v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti žádný z indických vyvážejících výrobců nespolupracoval, a proto v souladu s ustanoveními čl. 18 odst. 1 základního nařízení vycházela zjištění z dostupných údajů.
(12)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osmnáct výrobců v Unii (všech patnáct žadatelů a další tři výrobci, kteří společně představovali 78 % celkové výroby v Unii). Na základě informací získaných od spolupracujících výrobců v Unii vybrala Komise vzorek pěti výrobců v Unii představujících přibližně 40 % výrobního odvětví Unie, tak jak je vymezeno ve 40. bodě odůvodnění, a přibližně polovinu prodeje všech spolupracujících výrobců v Unii nezávislým odběratelům v Unii. Vzorek byl vybrán na základě největšího reprezentativního objemu prodeje a zeměpisného rozložení výrobců v Unii, které mohly být přiměřeně přezkoumány v době, která byla k dispozici. Jeden z pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku zahájil činnost v průběhu posuzovaného období, a jeho údaje proto nebyly použity při analýze trendů, které vykazovaly ukazatele újmy, aby se zamezilo zkreslení, pokud jde o tyto trendy. Údaje ostatních čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku, které byly použity pro analýzu těchto trendů, však byly i přesto reprezentativní.
(13)
Komise zaslala dotazníky všem pěti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku i všem čtyřem indickým vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku.
(14)
Odpovědi na dotazník přišly od všech pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku. Ze čtyř indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku jeden přestal spolupracovat, zatímco zbývající tři výrobci, z nichž dva jsou navzájem ve spojení, odpověděli na dotazník ve stanovených lhůtách. Z tohoto důvodu se vzorek indických vyvážejících výrobců nakonec skládal z uvedených tří indických společností, které odpověděly na dotazník.
5. Ověření získaných informací
(15)
Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné, aby mohla určit, zda je pravděpodobné přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy, a vymezit zájem Unie. V prostorách následujících společností se uskutečnily inspekce na místě:
5.1. Vyvážející výrobci v Indii
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar,
-
Tufropes Private Limited, Silvassa,
-
India Nets, Indore.
5.2. Výrobci v Unii
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalsko),
-
Eurorope SA (Řecko),
-
Lanex A.S. (Česká republika),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugalsko),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Rakousko).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(16)
Dotčený výrobek je stejný jako v původním šetření a je vymezen takto: motouzy, šňůry, provazy a lana, též splétané nebo oplétané, též impregnované, povrstvené, potažené nebo opláštěné pryží nebo plasty, z polyethylenu nebo polypropylenu, jiné než vázací nebo balicí motouzy, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m), jakož i z jiných syntetických vláken z nylonu nebo jiných polyamidů nebo z polyesterů, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m). V současnosti je tento výrobek zařazen do kódů KN 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 a 5607 50 19. Dotčený výrobek se používá v široké škále námořních a průmyslových aplikací, především v lodní dopravě (zejména k uvazování) a v odvětví rybolovu.
(17)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že zmíněná lana používaná k uvazování nespadají do definice dotčeného výrobku, nýbrž by měla být kvůli smyčkám, jež jsou k nim připevněny, deklarována jako „výrobky z lanoví“, které spadají do jiného kódu KN (viz též 23. bod odůvodnění). Je však třeba poznamenat, že lana k uvazování se zmiňují pouze v kontextu možných použití různých druhů dotčeného výrobku, které jsou všechny definovány jako lana ze syntetických vláken, jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění.
2. Obdobný výrobek
(18)
Jak bylo prokázáno v původním šetření a potvrzeno v tomto šetření, dotčený výrobek a lana ze syntetických vláken vyráběná a prodávaná indickými vyvážejícími výrobci na jejich domácím trhu a lana vyráběná a prodávaná výrobci v Unii na trhu Unie jsou ve všech ohledech totožná a mají stejné základní fyzické a chemické vlastnosti. Považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(19)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že výrobek vyráběný výrobním odvětvím Unie není srovnatelný s dotčeným výrobkem vzhledem k tomu, že výrobci v Unii začali používat nový typ suroviny s názvem Dyneema, která je mnohem dražší než ostatní suroviny, jelikož výrobky, v nichž je tato surovina použita, mají mnohem větší pevnost. Indičtí výrobci zařazení do vzorku tento druh suroviny skutečně nepoužívají. Za prvé je však nutno uvést, že dotyčné výrobky představují pouze malou část výrobků prodávaných výrobci v Unii. I když je skutečně pravda, že někteří výrobci v Unii tento druh vláken používají stále více, tvoří lana z Dyneema pouze malý zlomek výroby v Unii. Proto ačkoli významný rozdíl v ceně suroviny (až přibližně 25-30krát dražší) může mít určitý dopad zejména na ukazatel újmy týkající se průměrné ceny prodeje u výrobního odvětví Unie, je dopad lan z Dyneema na celkový výsledek posouzení omezený vzhledem k nesmírnému množství „běžných“ lan vyráběných v Unii. Za druhé, veškeré výpočty provedené v tomto přezkumu před pozbytím platnosti vycházely ze srovnání odpovídajících druhů výrobků, přičemž se braly v potaz různé suroviny. Tyto výpočty proto nemohou být zkresleny rozdílem v sortimentní skladbě. Výrobek, v němž byly použity suroviny jako Dyneema, má každopádně stejné základní fyzické a chemické vlastnosti jako dotčený výrobek. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPUNGU
(20)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zjišťovalo, zda je pravděpodobné přetrvávání nebo obnovení dumpingu poté, co by platná opatření uložená vůči Indii případně pozbyla platnosti.
1. Objem dovozu
(21)
Podle údajů Eurostatu byl objem dovozu dotčeného výrobku z Indie v celém posuzovaném období zanedbatelný. V průběhu období přezkumného šetření činil objem dovozu z Indie 31 tun, tj. méně než 0,1 % spotřeby Unie v období přezkumného šetření:
(tuny)
2006
2007
2008
OPŠ
Indie
3
4
19
31
Dovoz dotčeného výrobku z Indie, zdroj - Comext
(22)
Podle ověřených údajů však tři společnosti zařazené do vzorku zaslaly v období přezkumného šetření do Unie podstatně vyšší objemy dotčeného výrobku, než jsou objemy uvedené v Eurostatu. V tomto ohledu se připomíná, že v původním šetření poskytli dovozci informace prokazující, že určité množství dotčeného výrobku pořízeného v Indii nebylo na trhu Unie propuštěno do volného oběhu, nýbrž bylo uloženo v celních skladech a prodáno zaoceánským plavidlům nebo námořním plovoucím plošinám. Jeden z výrobců, kteří předložili žádost, toto tvrzení zopakoval v současném šetření. Vzhledem k nedostatečné spolupráci přístavních obchodníků při šetření nebylo možno toto tvrzení ověřit. Podle seznamu odběratelů, který poskytli vyvážející výrobci zařazení do vzorku, však bylo zřejmé, že odběrateli jsou skutečně většinou dodavatelé pro obchodní a námořní plavidla a námořní plovoucí plošiny v přístavech Unie. Na základě výše uvedených skutečností se zdá, že rozdíl mezi statistickými daty a nahlášenými údaji je zapříčiněn tímto prodejem.
(23)
Je třeba rovněž uvést, že žádost o přezkum před pozbytím platnosti obsahovala tvrzení o obcházení opatření. V tomto ohledu žadatel tvrdil, že určité objemy lan ze syntetických vláken z Indie vstoupily na území Unie pod číslem KN 5609 (Výrobky z […] motouzů, šňůr, provazů nebo lan), na něž se opatření nevztahují. V tomto šetření však nebyly na podporu tohoto názoru zjištěny žádné informace.
(24)
Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že v období přezkumného šetření bylo z Indie na celní území Unie skutečně dovezeno 31 tun dotčeného výrobku. Pokud jde o ověřený vývoz do přístavů Unie uskutečněný třemi indickými výrobci zařazenými do vzorku, který nebyl propuštěn do volného oběhu na trhu Unie, tento prodej se považuje za součást indického vývozu do ostatních třetích zemí.
(25)
Jelikož neexistoval významný objem dovozu z Indie do Unie, nemohl být takový objem základem pro reprezentativní analýzu pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu nebo újmy. Vzhledem k takto omezenému skutečnému objemu dovozu skutečně nelze vyvodit závěr, že v průběhu období přezkumného šetření docházelo k dumpingovému dovozu z Indie působícímu újmu. Analýza se proto zaměřila na pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
2. Pravděpodobný vývoj dovozu v případě zrušení opatření
2.1. Výrobní kapacita
(26)
Zkoumalo se, zda v dotčené zemi existuje nevyužitá výrobní kapacita, která by vytvářela potenciál k obnovení dumpingového vývozu v případě zrušení opatření.
(27)
Bylo zjištěno, že výrobní kapacita tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření prudce vzrostla, zatímco využití kapacity se v téže době snížilo. V období přezkumného šetření činily volné kapacity uvedených tří společností přibližně 75 % spotřeby Unie. To naznačuje pravděpodobný nárůst objemu dovozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(28)
Co se týká ostatních výrobců lan ze syntetických vláken v Indii, je známo, že společnost Garware, která po fázi výběru vzorku přestala spolupracovat, je významným výrobcem a podle jejích oficiálních internetových stránek má značnou výrobní kapacitu. V žádosti o přezkum před pozbytím platnosti jsou mimoto uvedeni další čtyři velcí indičtí výrobci. V Indii existuje rovněž řada středních a malých výrobců, kteří prodávají především na domácím trhu. Jelikož tito indičtí výrobci nespolupracovali při šetření, není jejich výrobní kapacita známa, lze však předpokládat, že trend u těchto výrobců je srovnatelný s trendem zjištěným u spolupracujících společností, a že tito výrobci tudíž mají další volnou kapacitu.
(29)
Poté, co jim byla sdělena uvedená zjištění, zpochybnili všichni indičtí výrobci zařazení do vzorku údaje týkající se jejich celkové volné kapacity. Všechny tyto údaje však uvedly samotné společnosti a byly ověřeny při šetření, které se uskutečnilo v prostorách každé z nich. Tato tvrzení proto byla odmítnuta.
2.2. Objem prodeje do přístavů Unie a na jiné vývozní trhy
(30)
Objem vývozu tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku do jiných třetích zemí, včetně prodeje přístavům Unie, který nevstupuje na celní území Unie, je značný a v průběhu posuzovaného období se zvýšil přibližně o 80 %, což představuje téměř polovinu celkového prodeje vyvážejících výrobců v průběhu období přezkumného šetření.
(31)
Skutečný dovoz do Unie se po uložení původních opatření prakticky zastavil. Je však nutno podotknout, že objem vývozu výrobců zařazených do vzorku do přístavů v Unii se v posuzovaném období značně zvýšil, a to z 61 na 785 tun. Vzhledem k tomu, že se skutečný dovoz do Unie uskutečňuje částečně prostřednictvím stejných prodejních kanálů jako v případě výrobků prodávaných v přístavech Unie, tato zvýšená přítomnost v blízkosti trhu Unie může naznačovat, že v případě neexistence opatření by indičtí výrobci zařazení do vzorku (a případně i další výrobci) mohli začít v krátkém čase prodávat značná množství dotčeného výrobku na trhu Unie.
(32)
Vzhledem k výše zmíněné orientaci indických výrobců na vývoz, jakož i k jejich rostoucí přítomnosti v přístavech Unie lze učinit závěr, že je vysoce pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, množství indického vývozu do Unie by se významně zvýšilo.
(33)
Poté, co jim byla sdělena zjištění přezkumu, jeden z indických výrobců poznamenal, že indický vývoz je po celém světě velmi diverzifikovaný mezi trhy s růstovým potenciálem, a proto by v případě neexistence opatření nedošlo k obnovení vývozu do Unie ve značném objemu. Uznává se, že někteří indičtí výrobci mohli diverzifikovat svůj vývoz mezi různé trhy, to však nelze pokládat za dostatečné, aby to mohlo změnit závěry, které byly učiněny na základě výše uvedených zjištění.
2.3. Vztah mezi cenami vývozu do třetích zemí a běžnou hodnotou
(34)
Orientační výpočet dumpingu byl proveden na základě ověřeného prodeje do přístavů Unie uskutečněného třemi vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku, který se sice považuje za součást vývozu do jiných třetích zemí, poskytuje však vhodný údaj o možných cenách indických lan ze syntetických vláken v případě neexistence cel. Běžné hodnoty vycházely z cen na domácím trhu v Indii. Na základě těchto údajů byl u dvou ze tří indických výrobců zařazených do vzorku zjištěn dumping. Bylo zjištěno, že dumpingová rozpětí činí průměrně 10 %, což lze považovat za významné rozpětí, ačkoliv je mnohem nižší než rozpětí zjištěná v původním šetření.
(35)
Ze srovnání cen dosažených třemi vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku na trzích jiných třetích zemí (vyjma prodeje do přístavů Unie) s jejich cenami na domácím trhu byl zjištěn podobný výsledek, ačkoliv takto zjištěná dumpingová rozpětí byla nižší.
(36)
Poté, co jim byla sdělena zjištění přezkumu, jeden z indických výrobců uvedl, že v souvislosti s indickým dovozem do Unie nebyl zjištěn dumping. Ve skutečnosti se však prakticky téměř žádný dovoz neuskutečnil. Kromě toho byl dumping konstatován jak u prodeje do přístavů Unie, tak u prodejů do dalších třetích zemí. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(37)
Jiná ze zúčastněných stran uvedla, že dumpingová rozpětí zjištěná v tomto přezkumu nelze považovat za významná v porovnání se stávající úrovní cel, vzhledem k rozdílným nákladům na pracovní sílu v Unii a v Asii. Je však třeba poznamenat, že náklady na pracovní sílu v Unii nejsou pro výpočet dumpingového rozpětí relevantní.
3. Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(38)
Na základě výše uvedené analýzy se konstatuje, že vyvážející výrobci mají značný výrobní potenciál k obnovení vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Co se týká cen, bylo zjištěno, že dva výrobci zařazení do vzorku uskutečňovali prodej do jiných třetích zemí za dumpingové ceny. Vezme-li se navíc v potaz rovněž společnost Garware, která přestala spolupracovat, existuje dalších pět velkých vyvážejících výrobců uvedených v podnětu, u nichž lze na základě dostupných informací předpokládat, že vykazují stejný trend jako společnosti, u nichž byl zjištěn prodej do jiných třetích zemí za dumpingové ceny.
(39)
Vzhledem k náznakům, že indičtí vyvážející výrobci mají i nadále strategický zájem o trh Unie, což prokazují jejich rostoucí objemy vývozu do přístavů Unie a obrovská dostupná volná kapacita, je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, obnovili by tito výrobci vývoz do Unie ve značném množství. Vzhledem k cenovému chování indických výrobců na trzích ve třetích zemích je vysoce pravděpodobné, že by došlo k obnovení vývozu za dumpingové ceny. Konstatuje se proto, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to k obnovení dumpingu.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(40)
Výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení představují výrobci v Unii, na něž připadá celková výroba v Unii. Počet výrobců v Unii lze odhadnout na přibližně čtyřicet.
(41)
Informace pro výběr vzorku požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytlo patnáct výrobců v Unii, jejichž jménem byla žádajícím sdružením podána žádost o přezkum před pozbytím platnosti, a další tři výrobci v Unii. Jak je uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, podrobně byl šetřen vzorek pěti výrobců představujících přibližně 40 % výrobního odvětví Unie. Vzorek se skládal z těchto společností:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalsko),
-
Eurorope SA (Řecko),
-
Lanex A.S. (Česká republika),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugalsko),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Rakousko).
(42)
Jak již bylo uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, osmnáct spolupracujících výrobců v Unii představovalo 78 % celkové výroby v Unii v průběhu období přezkumného šetření.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(43)
Spotřeba lan ze syntetických vláken v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie (včetně prodeje uskutečněného nespolupracujícími výrobci v Unii na základě odhadu žádajícího sdružení) s připočtením veškerého dovozu do Unie podle údajů Eurostatu.
(44)
Na základě výše uvedených skutečností lze stanovit, že se v průběhu posuzovaného období spotřeba Unie snížila o 7 %. Poté, co se mezi roky 2006 a 2007 spotřeba zvýšila o 16 %, mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření poklesla o 20 %.
2006
2007
2008
OPŠ
Celková spotřeba Unie (v t)
34 318
39 816
36 777
31 944
Index (2006=100)
100
116
107
93
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku), podnět (výrobci v Unii nezařazení do vzorku), Eurostat (dovoz)
2. Dovoz z Indie
(45)
Jak je uvedeno ve 21. bodě odůvodnění, skutečný indický dovoz do Unie byl v celém posuzovaném období v důsledku platných účinných antidumpingových opatření zanedbatelný.
(46)
Jak však bylo objasněno ve 22. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou v rostoucí míře přítomni v blízkosti trhu Unie, a to prostřednictvím vývozu do přístavů EU, který nepodléhá celnímu odbavení, a je tudíž od zmíněných antidumpingových cel osvobozen.
3. Ceny a objem indického vývozu do jiných třetích zemí
(47)
Jelikož byl skutečný indický dovoz do Unie zanedbatelný, bylo srovnání cen provedeno mezi cenami indického vývozu do jiných třetích zemí (včetně vývozu do přístavů v Unii, na nějž se antidumpingová cla nevztahují) a cenami prodeje v Unii, který uskutečnili výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(48)
Na tomto základě bylo zjištěno, že se indický vývoz do jiných třetích zemí uskutečnil za prodejní ceny podstatně nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie. Takto zjištěný cenový rozdíl dosáhl až 46 % a v průměru činil 18 %.
(49)
Hodnota indického vývozu do jiných třetích zemí během posuzovaného období vzrostla o více než 30 %. Tento prodej představoval téměř polovinu celkového obratu indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku v průběhu období přezkumného šetření.
4. Dovoz z jiných třetích zemí
(50)
Navzdory poklesu spotřeby na trhu Unie o 7 % se objem dovozu z jiných třetích zemí v posuzovaném období zvýšil o 18 %. Podíl tohoto dovozu na trhu tak vzrostl ze 17 % na 22 %.
(51)
Je nutno zmínit, že dovoz z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) v posuzovaném období vzrostl o 46 % a dosáhl podílu na trhu ve výši 8,6 % (v porovnání s 5,5 % v roce 2006). Ačkoliv kvůli obecné povaze údajů Eurostatu, které nejsou rozděleny podle druhů výrobků, nebylo možno provést přesné srovnání cen, zdá se, že průměrná cena čínského dovozu do Unie je podstatně vyšší než průměrná cena indického vývozu. Mimoto se zdá, že průměrná cena čínského dovozu odpovídá cenám výrobního odvětví Unie.
(52)
Dovoz z Korejské republiky (dále jen „Korea“) do Unie měl v posuzovaném období stálý podíl na trhu ve výši přibližně 3 %. Objem tohoto dovozu klesl souběžně se snižující se spotřebou o 6 %.
(53)
Dovoz z jakékoli jiné třetí země měl v průběhu období přezkumného šetření podíl na trhu Unie pro lana ze syntetických vláken nižší než 2 %.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.1. Předběžné poznámky
(54)
Byly analyzovány všechny ukazatele újmy uvedené v čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Pokud jde o ukazatele objemu prodeje a podílu výrobců v Unii na trhu, tyto ukazatele byly analyzovány na základě údajů získaných pro všechny výrobce v Unii, tj. výrobní odvětví Unie. Co se týká všech ostatních ukazatelů újmy, jejich zkoumání vycházelo z informací poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku, které byly ověřeny v prostorách jednotlivých společností, jak bylo uvedeno v 15. bodě odůvodnění. Jak již bylo uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, jeden z výrobců v Unii zahájil činnost v průběhu posuzovaného období, jeho údaje proto nebyly v analýze trendů týkajících se ukazatelů újmy použity, aby se zamezilo zkreslení těchto trendů.
5.2. Objem prodeje výrobního odvětví Unie
(55)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období významně snížil, a to o 12 %. Jak již bylo uvedeno ve 44. bodě odůvodnění, spotřeba Unie v posuzovaném období klesla o 7 %, přičemž obzvláště prudký pokles začal od roku 2007. Je třeba zdůraznit, že se objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie snižoval rychlejším tempem než pokles spotřeby:
2006
2007
2008
OPŠ
Objem prodeje výrobního odvětví Unie v Unii (v t)
28 393
32 161
28 911
24 955
Index (2006=100)
100
113
102
88
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku), podnět (výrobci v Unii nezařazení do vzorku)
5.3. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
(56)
Vývoj popsaný v předchozím bodě odůvodnění a výše uvedené tabulce měl mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření za následek úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Snižování podílu výrobního odvětví Unie na trhu bylo trvalé, přičemž celkový úbytek činil 4,6 procentního bodu:
2006
2007
2008
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (v %)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Index (2006=100)
100
98
95
94
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku), podnět (výrobci v Unii nezařazení do vzorku)
(57)
Je nutno podotknout, že výše uvedený úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu byl do značné míry zapříčiněn rostoucím podílem čínského dovozu na trhu (viz 50. bod odůvodnění).
5.4. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(58)
Souběžně s vývojem objemu prodeje se objem výroby výrobců v Unii zařazených do vzorku snižoval srovnatelným tempem, a to o 17 % v průběhu posuzovaného období. Výrobní kapacita v témže období vzrostla o 5 %. To mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vedlo ke snížení využití kapacity o 20 %:
2006
2007
2008
OPŠ
Výroba (v t)
11 229
12 286
12 150
9 372
Index (2006=100)
100
109
108
83
Výrobní kapacita (v t)
21 510
23 467
23 278
22 480
Index (2006=100)
100
109
108
105
Využití kapacity (v %)
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Index (2006=100)
100
100
100
80
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.5. Zásoby
(59)
Co se týká zásob, výrobci lan ze syntetických vláken udržovali obecně své zásoby na poměrně nízké úrovni, jelikož se většina výroby uskutečňuje na základě poptávky. Bylo možno zaznamenat, že v průběhu posuzovaného období, a zejména v období přezkumného šetření, vykazovaly průměrné zásoby pokles, který byl velkou měrou zapříčiněn snížením výroby lan ze syntetických vláken.
2006
2007
2008
OPŠ
Konečný stav zásob (v t)
1 073
982
1 156
905
Index (2006=100)
100
92
108
84
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.6. Prodejní ceny
(60)
Průměrné ceny obdobného výrobku prodávaného v Unii výrobci v Unii zařazenými do vzorku se v posuzovaném období do určité míry zvýšily, zejména mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření:
2006
2007
2008
OPŠ
Průměrné jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie (v EUR/t)
5 268
5 229
5 670
5 766
Index (2006=100)
100
99
108
109
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
(61)
Je však třeba poznamenat, že výše uvedená průměrná prodejní cena je vypočtena na základě všech druhů výrobku, včetně lan ze syntetických vláken nejvyšší hodnoty, například lan ze syntetických vláken vyrobených ze suroviny s názvem Dyneema. Cenový rozdíl mezi jednotlivými druhy výrobku je skutečně obrovský (viz 19. bod odůvodnění). V minulých letech zvýšilo výrobní odvětví Unie výrobu výrobků vyšší hodnoty. Tato lana ze syntetických vláken mají v jejich sortimentní skladbě tudíž rostoucí podíl. Tyto nedávné změny v sortimentní skladbě jsou jedním z důvodů zvýšení průměrných jednotkových prodejních cen výrobního odvětví Unie.
5.7. Ziskovost
(62)
Částečně v důsledku platných účinných opatření a částečně díky diverzifikaci sortimentní skladby se výrobcům v Unii zařazeným do vzorku podařilo v celém posuzovaném období zachovat stálou a dobrou úroveň ziskovosti:
2006
2007
2008
OPŠ
Ziskovost výrobního odvětví Unie (v %)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Index (2006=100)
100
115
104
128
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.8. Investice a schopnost získat kapitál
(63)
Investice byly v letech 2006 a 2007 na poměrně vysoké úrovni, načež poklesly na polovinu předchozí částky. V průběhu období přezkumného šetření se neuskutečnily prakticky žádné investice.
2006
2007
2008
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Index (2006=100)
100
109
54
5
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.9. Návratnost investic
(64)
Souběžně s konstantním vývojem ziskovosti se v posuzovaném období zvýšila i návratnost investic.
2006
2007
2008
OPŠ
Návratnost investic (v %)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Index (2006=100)
100
119
122
132
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.10. Peněžní tok
(65)
Peněžní tok výrobců v Unii zařazených do vzorku byl v průběhu posuzovaného období na poměrně stálé úrovni:
2006
2007
2008
OPŠ
Peněžní tok (v EUR)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Index (2006=100)
100
132
129
115
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.11. Zaměstnanost, produktivita a mzdové náklady
(66)
Situace výrobců v Unii zařazených do vzorku, co se týče zaměstnanosti, se mezi roky 2006 a 2008 vyvíjela příznivě. Od roku 2008 do období přezkumného šetření však v důsledku klesající poptávky na trhu došlo ke snížení zaměstnanosti. Pokles poptávky mající za následek snížení výroby vedl mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření rovněž k snížení produktivity. Pokud jde o roční mzdové náklady na zaměstnance, ty se až do roku 2008 zvyšovaly, načež v období přezkumného šetření následoval mírný pokles.
2006
2007
2008
OPŠ
Zaměstnanost (osoby)
638
665
685
623
Index (2006=100)
100
104
107
98
Roční mzdové náklady na zaměstnance (v EUR)
12 851
13 688
14 589
14 120
Index (2006=100)
100
107
114
110
Produktivita (v t na zaměstnance)
17,6
18,4
17,7
15,0
Index (2006=100)
100
105
101
85
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.12. Růst
(67)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba Unie snížila o 7 % (viz 44. bod odůvodnění), objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie však poklesl o 12 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 6 procentních bodů (viz 55. a 56. bod odůvodnění). Na druhou stranu, objem skutečného indického dovozu byl kvůli platným opatřením i nadále zanedbatelný, objem dovozu z ostatních zemí však vzrostl o 18 % (především kvůli dovozu z ČLR) a získal dalších 5 procentních bodů podílu na trhu (viz 50. bod odůvodnění). Konstatuje se tudíž, že výrobní odvětví Unie bylo poklesem spotřeby dotčeno více, a zaznamenalo proto významnější úbytek objemu prodeje než ostatní účastníci na trhu.
5.13. Velikost dumpingového rozpětí
(68)
Kvůli skutečnosti, že dovoz dotčeného výrobku z Indie byl během období přezkumného šetření zanedbatelný, nebylo možno stanovit dumpingové rozpětí pro skutečný indický dovoz. Je však nutno podotknout, že indický vývoz do přístavů Unie, který nepodléhá celnímu odbavení, významně vzrostl a bylo zjištěno, že se část tohoto prodeje uskutečňovala za dumpingové ceny.
5.14. Překonání účinků minulého dumpingu
(69)
Bylo analyzováno, zda výrobní odvětví Unie stále ještě překonává účinky minulého dumpingu. Dospělo se k závěru, že se výrobnímu odvětví Unie již do značné míry podařilo tyto účinky překonat vzhledem ke skutečnosti, že byla po dlouhou dobu v platnosti účinná antidumpingová opatření.
5.15. Závěr ohledně situace výrobního odvětví Unie
(70)
Vzhledem ke skutečnosti, že pokud jde o dovoz lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie, byla v platnosti účinná antidumpingová opatření, se zdá, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo do značné míry překonat účinky minulého dumpingu působícího újmu.
(71)
Nelze však vyvodit závěr, že je situace výrobního odvětví Unie jistá. Ačkoliv se zdá, že určité ukazatele újmy týkající se finančních výsledků výrobců v Unii (zejména ziskovost, návratnost investic a peněžní tok) vykazují poměrně stálou tendenci, ostatní ukazatele újmy (zejména objem prodeje a podíl na trhu, výroba a využití kapacity, jakož i investice) jasně ukazují, že situace výrobního odvětví Unie byla na konci období přezkumného šetření stále poměrně nejistá. Poté, co jim byla sdělena zjištění tohoto šetření, jeden z indických výrobců uvedl, že výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření neutrpělo žádnou újmu. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že nebylo konstatováno, že výrobní odvětví Unie utrpělo v průběhu období přezkumného šetření hmotnou újmu. Avšak závěr učiněný na základě zjištění přezkumu byl ten, že některé ukazatele vykazovaly stálé hodnoty, zatímco ostatní vykazovaly známky újmy.
(72)
Některé strany tvrdily, že nepříznivý vývoj některých ukazatelů újmy nebyl způsoben indickým dovozem, nýbrž celosvětovou hospodářskou krizí a rostoucím tržním podílem čínského dovozu. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že nepříznivý vývoj některých ukazatelů nebyl připisován téměř neexistujícímu dovozu z Indie. Navíc nárůst dovozu z Číny byl zkoumán a neměl žádný dopad na analýzu pravděpodobnosti obnovení dumpingu působícího újmu.
(73)
Co se týká životaschopnosti výrobního odvětví Unie obecně, je třeba uvést, že postupné uvádění různých výrobků vyšší hodnoty na trh - jak v rámci Unie, tak i na trzích třetích zemí - znamená, jak se zdá, kladné vyhlídky, pokud jde o dlouhodobou konkurenceschopnost výrobního odvětví Unie, jelikož počet výrobců vyrábějících tato vysoce kvalitní lana ze syntetických vláken je v současnosti na světovém trhu omezený.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(74)
Jak bylo uvedeno ve 25. bodě odůvodnění, vzhledem k zanedbatelnému objemu dovozu dotčeného výrobku z Indie během období přezkumného šetření se analýza zaměřila na pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy.
(75)
Jak je podrobně rozvedeno ve 26. až 28. bodě odůvodnění, indičtí vyvážející výrobci mají k dispozici obrovské volné kapacity. Jak bylo objasněno ve 30. až 32. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou mimoto silně orientováni na vývoz a mají pobídku k prodeji svých výrobků ve velkém objemu na vývozních trzích. Jak bylo navíc uvedeno ve 31. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou silně a ve stále větší míře přítomni v přístavech Unie. Na základě těchto důvodů lze vyvodit závěr, že je velmi pravděpodobné, že by dovoz z Indie do Unie dosáhl v krátkém čase značného objemu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(76)
Jak je uvedeno v 34. a 35. bodě odůvodnění, v případě neexistence opatření je pravděpodobné, že dojde k obnovení indického dovozu za dumpingové ceny. Jak je zmíněno ve 47. a 48 bodě odůvodnění, bylo mimoto rovněž zjištěno, že skutečnost, že prodejní ceny indických výrobců jsou v průměru o 18 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie (a tento cenový rozdíl může dosáhnout až 46 %), zřejmě naznačuje, že v případě neexistence opatření budou indičtí výrobci pravděpodobně vyvážet dotčený výrobek na trh Unie za ceny podstatně nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, tj. je pravděpodobné, že jejich ceny budou představovat podbízení vůči prodejním cenám výrobců v Unii.
(77)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že v případě neexistence opatření je velmi pravděpodobné, že se indický dovoz dotčeného výrobku obnoví ve značném množství a s cenami podstatně nižšími, než jsou ceny výrobního odvětví Unie.
(78)
Vzhledem k poměrně nejisté situaci výrobního odvětví Unie (jak je vysvětleno v 71. a 72. bodě odůvodnění) je pravděpodobné, že případné obnovení indického dumpingového dovozu ve velkém za ceny nižší než ceny v Unii bude znamenat újmu pro výrobní odvětví Unie. Je zejména pravděpodobné, že rozsáhlé obnovení dumpingového dovozu bude mít za následek další úbytky podílu na trhu a objemu prodeje výrobního odvětví Unie, což povede k snížení výroby a poklesu zaměstnanosti. To bude mít spolu se značným cenovým tlakem v důsledku dovozu s nižšími cenami, než jsou prodejní ceny výrobců v Unii, za následek rychlé a vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(79)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné obnovení újmy způsobené obnoveným dumpingovým dovozem dotčeného výrobku z Indie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžné poznámky
(80)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo ověřeno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie.
(81)
Určení zájmu Unie bylo založeno na posouzení všech jednotlivých dotčených zájmů, tj. zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců, obchodníků, velkoobchodníků a průmyslových uživatelů dotčeného výrobku.
(82)
Je třeba připomenout, že se v předchozích šetřeních nemělo za to, že by uložení opatření bylo v rozporu se zájmem Unie. Toto šetření je mimoto přezkumem před pozbytím platnosti, analyzuje tudíž situaci, v níž jsou zavedena antidumpingová opatření.
(83)
Na tomto základě se zkoumalo, zda navzdory závěru o pravděpodobnosti obnovení dumpingu a pravděpodobném obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(84)
Jak již bylo uvedeno v 56. a 73. bodě odůvodnění, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zachovat významný, i když snižující se podíl na trhu a současně diverzifikovat sortimentní skladbu zavedením vysoce kvalitních lan ze syntetických vláken. Lze proto usuzovat, že výrobní odvětví Unie zůstalo ze strukturálního hlediska životaschopné.
(85)
Vzhledem k závěrům ohledně situace výrobního odvětví v Unii, které jsou uvedeny v 70. až 72. bodě odůvodnění, a podle tvrzení týkajících se analýzy pravděpodobnosti obnovení újmy (jak bylo objasněno v 74. až 79. bodě odůvodnění) lze mít rovněž za to, že je pravděpodobné, že by výrobní odvětví Unie zaznamenalo vážné zhoršení finanční situace, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, a to by vedlo k obnovení podstatné újmy.
(86)
Vzhledem k předpokládaným objemům a cenám dovozu dotčeného výrobku z Indie by bylo výrobní odvětví Unie skutečně vystaveno vážnému riziku. Jak je objasněno v 78. bodě odůvodnění, tento dovoz by měl za následek další snížení podílu výrobního odvětví Unie na trhu, objemu prodeje a zaměstnanosti a rovněž by stlačil jeho ceny, což by nakonec vedlo k zhoršení jeho ziskovosti na podobné negativní úrovně, jaké byly zjištěny v původním šetření.
(87)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a s ohledem na neexistenci údajů prokazujících opak se vyvozuje závěr, že by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců/obchodníků, kteří nejsou ve spojení
(88)
Komise zaslala dotazníky deseti dovozcům/obchodníkům, kteří nejsou ve spojení. Pouze jedna z těchto společností zaslala odpověď a vyslovila své námitky. Jelikož je však tato společnost ve spojení s jedním indickým výrobcem lan ze syntetických vláken, nelze ji považovat za dovozce, který není ve spojení. Poněvadž je společnost dovozcem ve spojení, její zájem je neoddělitelně spojen se zájmem indického výrobce.
(89)
Za této situace se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody, které by naznačovaly, že by zachování opatření do značné míry nepříznivě ovlivnilo dotčené dovozce/obchodníky, kteří nejsou ve spojení.
4. Zájem uživatelů
(90)
Komise zaslala dopis jednomu průmyslovému sdružení uživatelů dotčeného výrobku. Žádný uživatel neposkytl úplnou odpověď na dotazník a od sdružení nebyla obdržena žádná písemná podání.
(91)
Vzhledem k neexistující spolupráci ze strany uživatelů a s ohledem na skutečnost, že dopad antidumpingových opatření bude ve srovnání s ostatními náklady hlavních uživatelských výrobních odvětví, jako je stavba lodí, projektování a provozování námořních plovoucích plošin, pravděpodobně zanedbatelný, se vyvozuje závěr, že zachování opatření nebude mít na tyto uživatele v zásadě nepříznivý dopad.
5. Závěr
(92)
Lze předpokládat, že zachování opatření zajistí, aby během krátké doby nedošlo k obnovení indického dumpingového dovozu na trh Unie ve značném množství. Výrobní odvětví Unie bude mít proto i nadále prospěch z podmínek hospodářské soutěže na trhu Unie a snížení hrozby uzavírání podniků a poklesu zaměstnanosti. Očekává se rovněž, že tyto příznivé účinky zaručí podmínky pro rozvoj inovačních, technicky zdokonalených výrobků pro nová a specializovaná použití ze strany výrobního odvětví Unie.
(93)
Je nutno rovněž zmínit, že na základě zvážení zájmu dovozců/obchodníků a rovněž uživatelů v Unii se zdá, že neexistují žádné přesvědčivé důvody prokazující, že by zachování opatření mělo značný nepříznivý dopad.
(94)
Vzhledem k výše uvedeným závěrům ohledně dopadu zachování opatření na jednotlivé účastníky na trhu Unie se vyvozuje závěr, že zachování opatření není v rozporu se zájmem Unie.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(95)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti, mimo jiné obrovské volné kapacity indických výrobců, jejich silnou orientaci na vývoz a rostoucí přítomnost v blízkosti trhu Unie, ceny jejich vývozu na trhy ostatních třetích zemí, u nichž bylo zjištěno, že jsou nižší než běžná hodnota a rovněž podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření, jakož i poměrně nejistou situaci výrobního odvětví Unie je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, došlo by pravděpodobně k obnovení dumpingového dovozu z Indie působícího újmu.
(96)
Všechny dotčené strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí doporučit zachování stávajících opatření v současné podobě. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky, nebyly však předloženy žádné námitky, které by odůvodňovaly změnu výše uvedených zjištění. Tvrzeními souvisejícími se sdělením zjištění přezkumu příslušným stranám se zabývají příslušné body odůvodnění tohoto nařízení.
(97)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by (jak je stanoveno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení) antidumpingová cla uložená nařízením (ES) č. 1736/2004 měla být zachována.
(98)
Aniž by se opomíjela skutečnost, že byla zjištěna pravděpodobnost obnovení dumpingu působícího újmu, vyznačuje se toto řízení zvláštními okolnostmi, zejména dlouhou dobou trvání platných opatření, jejichž platnost již byla jednou prodloužena, a velmi omezeným množstvím skutečného dovozu z Indie, jak je uvedeno v 21. až 24. bodě odůvodnění. Tyto skutečnosti by se měly přiměřeně zohlednit v době prodloužené platnosti antidumpingových opatření, která by měla činit tři roky. Poté, co mu byla sdělena zjištění přezkumu, žadatel uvedl, že by opatření měla být prodloužena o pět let a že výše uvedené úvahy neodůvodňují prodloužení na kratší dobu.
(99)
Obvykle prodloužení opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení platí na pět let. Šetření dospělo k závěru, že situace výrobního odvětví Unie byla na konci období přezkumného šetření stále velmi nejistá a že se dlouhou dobu potýkalo s finančními těžkostmi, jak bylo konstatováno v původním šetření. Ještě se proto zcela nezotavilo z dumpingu působícího újmu. Řada klíčových ukazatelů však naznačila, že uložení opatření již přineslo určitá podstatná zlepšení. Z analýzy této komplexní situace vyplývá, že k úplnému a důkladnému zotavení z jakýchkoli minulých účinků dumpingu působícího újmu pravděpodobně dojde v době kratší, než je obvyklých pět let. Usuzuje se, že s ohledem na analýzu celkové újmy a pravděpodobný vývoj na trhu během platnosti opatření by období tří let mělo být dostačující k tomu, aby došlo k úplnému hospodářskému a finančnímu zotavení výrobního odvětví Unie. Z těchto důvodů se nejeví jako nutné zachovat opatření po delší dobu.
(100)
Usuzuje se proto, že by prodloužení opatření o celé pětileté období nebylo plně doloženo skutečnostmi zjištěnými při šetření, a že by doba platnosti opatření měla být proto omezena na tři roky.
(101)
Individuální sazba antidumpingového cla uvedená v článku 2 tohoto nařízení byla stanovena na základě zjištění původního šetření. Odráží proto situaci dotčené společnosti zjištěnou v průběhu šetření. Tato celní sazba (na rozdíl od celostátního cla použitelného na „všechny ostatní společnosti“) je proto použitelná výhradně na dovoz výrobků pocházejících z Indie a vyráběných dotyčnou společností, tedy konkrétně uvedenou právnickou osobou. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v článku 1, včetně subjektů ve spojení s konkrétně uvedenou společností, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celostátnímu clu.
(102)
S veškerými žádostmi o použití individuální antidumpingové celní sazby (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakýchkoli změnách v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které jsou spojeny například se změnou názvu nebo změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz motouzů, šňůr, provazů a lan, též splétaných nebo oplétaných, též impregnovaných, povrstvených, potažených nebo opláštěných pryží nebo plasty, z polyethylenu nebo polypropylenu, jiných než vázací nebo balicí motouzy, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m), jakož i z jiných syntetických vláken z nylonu nebo jiných polyamidů nebo z polyesterů, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m), v současnosti kódů KN 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 a 5607 50 19, pocházejících z Indie.
2. Sazba antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Garware Wall Ropes Ltd
53,0 %
8755
Všechny ostatní společnosti
82,0 %
8900
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije je po dobu tří let roky.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 20. prosince 2010.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1242/2010
2010 m. gruodžio 20 d.
kuriuo, pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamoms Indijos kilmės sintetinio pluošto virvėms
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį ir 11 straipsnio 2 bei 5 dalis,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Galiojančios priemonės
(1)
Taryba, atlikus antidempingo tyrimą (toliau - pradinis tyrimas), 1998 m. birželio 24 d. Reglamentu (EB) Nr. 1312/98 (2) nustatė galutinius antidempingo muitus (toliau - pradinės priemonės) importuojamoms Indijos kilmės sintetinio pluošto virvėms. Vienam Indijos eksportuojančiam gamintojui buvo nustatytas 53 % dydžio muitas, o visoms kitoms importuojamoms Indijos (toliau - nagrinėjamoji šalis) kilmės sintetinio pluošto virvėms - 82 % dydžio muitas.
(2)
Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą (toliau - ankstesnė priemonių galiojimo termino peržiūra), Taryba toliau taikė minėtas priemones pagal 2004 m. spalio 4 d. Reglamentą (EB) Nr. 1736/2004, nustatantį galutinį antidempingo muitą sintetinio pluošto virvių, kurių kilmės šalis yra Indija, importui (3).
2. Prašymas atlikti peržiūrą
(3)
Prašymą dėl priemonių galiojimo termino peržiūros pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį 2009 m. gegužės 4 d. Sąjungos gamintojų, pagaminančių didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau negu 50 %) sintetinio pluošto virvių Sąjungoje, vardu pateikė ES špagato, virvių ir tinklų pramonės ryšių komitetas (Eurocord) (toliau - pareiškėjas).
(4)
Prašymas pagrįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir žala Sąjungos pramonei greičiausiai pasikartotų.
(5)
2009 m. spalio 7 d. Komisija, pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nusprendusi, kad yra pakankamai įrodymų inicijuoti peržiūrą, pranešimu apie inicijavimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (4) paskelbė apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį (toliau - pranešimas apie inicijavimą).
3. Tyrimas
3.1. Tiriamasis laikotarpis
(6)
Atliekant dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės tyrimą nagrinėtas 2008 m. spalio 1 d. - 2009 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau - peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Atliekant tendencijų, svarbių vertinant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybę, tyrimą nagrinėtas laikotarpis nuo 2006 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
3.2. Su šiuo tyrimu susijusios šalys
(7)
Komisija žinomiems Sąjungos gamintojams, nagrinėjamosios šalies eksportuotojams ir eksportuojantiems gamintojams, nagrinėjamosios šalies atstovams, importuotojams ir žinomų susijusių naudotojų asociacijai oficialiai pranešė apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą.
(8)
Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti nuomonę raštu ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytus terminus. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios konkrečias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
4. Atranka
(9)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį Sąjungos gamintojų ir Indijos eksportuojančių gamintojų skaičių, laikyta tikslinga, remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsniu, nagrinėti, ar reikėtų atlikti atranką. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), minėtų šalių prašyta per 15 dienų nuo peržiūros inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.
(10)
Per nustatytą terminą apie save pranešė, prašomą informaciją pateikė ir pageidavimą dalyvauti atrankoje išreiškė iš viso penki Indijos gamintojai, iš kurių du priklausė tai pačiai grupei. Keturios iš minėtų penkių bendrovių per PTL gamino ir į Sąjungos rinką eksportavo nagrinėjamąjį produktą. Penktoji bendrovė per PTL nagrinėjamojo produkto į Sąjungos rinką neeksportavo. Visos penkios bendrovės laikytos bendradarbiaujančiomis bendrovėmis ir svarstyta, ar jas atrinkti. Indijos bendradarbiavimo lygis, t. y. bendradarbiaujančių Indijos bendrovių eksporto į Sąjungą procentinė dalis, palyginti su visu Indijos eksportu į Sąjungą, negalėjo būti apskaičiuotas, nes bendra eksporto į Sąjungą per PTL apimtis, kurią nurodė penkios bendradarbiaujančios bendrovės, buvo daug didesnė nei Eurostato užregistruota bendra Indijos eksporto apimtis dėl 21-23 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių.
(11)
Bendrovės atrinktos gavus Indijos valdžios institucijų sutikimą. Atrinktos tos keturios bendrovės, kurios nurodė, kad vykdė pardavimą eksportui į Sąjungą. Dvi iš keturių atrinktų bendrovių buvo susijusios. Primenama, kad atliekant pradinį tyrimą bendradarbiavo tik vienas eksportuojantis gamintojas, kuriam šiuo metu taikoma individuali antidempingo muito norma. Be to, primenama, kad atliekant ankstesnę priemonių galiojimo termino peržiūrą nebendradarbiavo nei vienas Indijos eksportuojantis gamintojas, todėl, remiantis pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalimi, išvados padarytos remiantis turimais faktais.
(12)
Aštuoniolika Sąjungos gamintojų (visi penkiolika skundo pateikėjų ir trys kiti gamintojai, bendrai pagaminantys 78 % visos Sąjungos produkcijos) pateikė prašomą informaciją ir sutiko dalyvauti atrankoje. Remdamasi bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pateikta informacija, Komisija atrinko penkis Sąjungos gamintojus, sudarančius apie 40 % Sąjungos pramonės, kaip apibrėžta 40 konstatuojamojoje dalyje, ir parduodančius beveik pusę visų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų parduodamo kiekio nesusijusiems Sąjungos pirkėjams. Bendrovės atrinktos remiantis didžiausia tipiška pardavimo apimtimi ir gamintojų geografiniu pasiskirstymu Sąjungoje, kuriuos būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Vienas iš penkių atrinktų Sąjungos gamintojų veiklą pradėjo nagrinėjamuoju laikotarpiu, todėl jo duomenys nebuvo naudojami analizuojant žalos rodiklių tendencijas, siekiant išvengti šių tendencijų iškraipymo. Nepaisant to, analizuojant minėtas tendencijas naudoti kitų keturių atrinktų Sąjungos gamintojų duomenys buvo tipiški.
(13)
Komisija penkiems atrinktiems Sąjungos gamintojams ir keturiems atrinktiems Indijos eksportuojantiems gamintojams nusiuntė klausimynus.
(14)
Klausimyno atsakymus pateikė visi penkti atrinkti Sąjungos gamintojai. Iš keturių atrinktų Indijos eksportuojančių gamintojų vienas nutraukė bendradarbiavimą, o kiti trys (iš kurių du buvo susiję) klausimyno atsakymus pateikė per nustatytus terminus. Todėl galiausiai buvo atrinkti trys Indijos eksportuojantys gamintojai, t. y. klausimyno atsakymus pateikusios minėtos trys Indijos bendrovės.
5. Gautos informacijos tikrinimas
(15)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, kaip ji manė, buvo reikalinga dempingo ir žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei ir Sąjungos interesams nustatyti. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių patalpose.
5.1. Indijos eksportuojantys gamintojai
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar;
-
Tufropes Private Limited, Silvassa;
-
India Nets, Indore.
5.2. Sąjungos gamintojai
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalija);
-
Eurorope SA (Graikija);
-
Lanex A.S. (Čekija);
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugalija);
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Austrija).
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Nagrinėjamasis produktas
(16)
Nagrinėjamasis produktas - tas pats produktas kaip ir pradiniame tyrime, jis apibrėžiamas taip: virvės, virvelės, lynai ir trosai, pinti arba nepinti, apipinti arba neapipinti, įmirkyti arba neįmirkyti, padengti arba nepadengti, aptraukti arba neaptraukti guma arba plastikais, iš polietileno arba iš polipropileno, išskyrus špagatus arba pakavimo virves, kurių ilginis tankis didesnis kaip 50 000 deciteksų (5 g/m), ir iš kitų sintetinių pluoštų, iš nailono, kitų poliamidų arba iš poliesterių, kurių ilginis tankis didesnis kaip 50 000 deciteksų (5 g/m). Jo KN kodai šiuo metu yra 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 ir 5607 50 19. Nagrinėjamasis produktas naudojamas įvairiausiais jūriniais ir pramoniniais tikslais, visų pirma laivybai (ypač švartavimosi tikslais), ir žuvininkystės pramonėje.
(17)
Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad minėtos švartavimosi virvės neatitinka nagrinėjamojo produkto apibrėžties, nes dėl prie šių virvių pritvirtintų rezginių tokie produktai turėtų būti deklaruojami kaip virvių gaminiai, kuriems priskiriamas kitas KN kodas (žr. taip pat 23 konstatuojamąją dalį). Tačiau reikėtų pažymėti, kad nuoroda į švartavimosi virves daroma tik kalbant apie skirtingų rūšių nagrinėjamojo produkto, kuris 16 konstatuojamojoje dalyje apibrėžtas kaip sintetinio pluošto virvės, naudojimo paskirtis.
2. Panašus produktas
(18)
Kaip nustatyta atliekant pradinį tyrimą ir kaip patvirtinta atliekant šį tyrimą, nagrinėjamasis produktas ir Indijos eksportuojančių gamintojų gaminamos ir jų vidaus rinkoje parduodamos bei Sąjungos gamintojų gaminamos ir Sąjungoje parduodamos sintetinio pluošto virvės yra visais atžvilgiais identiški ir pasižymi tomis pačiomis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis. Todėl šie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
(19)
Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Sąjungos pramonės gaminamas produktas nepanašus į nagrinėjamąjį produktą, atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos gamintojai buvo pradėję naudoti naujos rūšies žaliavą pavadinimu „Dyneema“, kuri yra brangesnė nei kitos žaliavos, nes iš jos pagaminti produktai yra daug atsparesni. Iš tikrųjų atrinkti Indijos gamintojai šios rūšies žaliavos nenaudoja. Tačiau pirmiausia reikėtų pažymėti, kad tiriamieji produktai sudaro tik nedidelę dalį Sąjungos gamintojų parduodamų produktų. Iš tikrųjų, nors ir teisinga, kad šios rūšies pluoštą vis dažniau naudoja kai kurie Sąjungos gamintojai, „Dyneema“ virvės sudaro tik nedidelę Sąjungos gamybos dalį. Todėl, nors didelis žaliavų kainos skirtumas (jos gali būti apie 25-30 kartų brangesnės) gali turėti tam tikro poveikio ypač žalos rodikliui, susijusiam su vidutinėmis Sąjungos pramonės pardavimo kainomis, „Dyneema“ virvių poveikis bendram vertinimui nedidelis, nes Sąjungoje gaminama labai daug vadinamųjų standartinių virvių. Antra, visas šios priemonių galiojimo termino peržiūros skaičiavimas buvo pagrįstas susijusių rūšių produktų palyginimu, kurį atliekant atsižvelgta į skirtingas žaliavas. Todėl produkto asortimento skirtumai minėto skaičiavimo negali iškreipti. Bet kuriuo atveju produktas, kuriam naudojamos tokios žaliavos kaip „Dyneema“, vis tiek pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis kaip nagrinėjamasis produktas. Todėl teiginys buvo atmestas.
C. DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
(20)
Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nagrinėta dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybė, jeigu baigtų galioti Indijai taikomos priemonės.
1. Importo apimtis
(21)
Remiantis Eurostato duomenimis, nagrinėjamojo produkto importo iš Indijos apimtis per visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo nedidelė. Per PTL importo iš Indijos apimtis buvo 31 tona, t. y. mažiau kaip 0,1 % Sąjungos suvartojimo per PTL:
(tonomis)
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Indija
3
4
19
31
Nagrinėjamojo produkto importas iš Indijos, šaltinis - „Comext“.
(22)
Tačiau remiantis patikrintais duomenimis trys atrinktos bendrovės per PTL į Sąjungą išsiuntė daug didesnį kiekį nagrinėjamojo produkto nei Eurostato nurodytas kiekis. Atsižvelgiant į tai primenama, kad atliekant pradinį tyrimą importuotojai pateikė informacijos, iš kurios buvo matyti, kad tam tikras iš Indijos nupirktas nagrinėjamojo produkto kiekis nebuvo išleistas į laisvą apyvartą Sąjungos rinkoje, bet buvo laikomas muitinės sandėliuose ir parduotas jūrų laivams arba atviroje jūroje esančioms platformoms. Šį teiginį atliekant dabartinį tyrimą pakartojo vienas skundą pateikęs gamintojas. Kadangi atliekant tyrimą uosto prekiautojai nebendradarbiavo, šis teiginys negalėjo būti patikrintas. Tačiau remiantis atrinktų eksportuojančių gamintojų pateiktu pirkėjų sąrašu buvo akivaizdu, kad dauguma pirkėjų iš tiesų buvo laivų ir jūrinių platformų tiekėjai Sąjungos uostuose. Remiantis tuo, kas išdėstyta, akivaizdu, kad statistiniai duomenys ir pateikti duomenys skiriasi dėl minėtų pardavimų.
(23)
Reikėtų taip pat paminėti, kad prašyme dėl priemonių galiojimo termino peržiūros buvo pateikti įtarimai dėl priemonių vengimo. Dėl to pareiškėjas teigė, kad iš Indijos į Sąjungą įvežtas tam tikras kiekis sintetinio pluošto virvių, priskiriamų KN 5609 pozicijai (virvių, virvelių, lynų arba trosų […] gaminiai), kuriai priskiriamiems produktams priemonės netaikomos. Tačiau pareiškėjo teiginiui pagrįsti, atliekant šį tyrimą, nebuvo pateikta jokios informacijos.
(24)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, manoma, kad per PTL iš Indijos į Sąjungos muitų teritoriją faktiškai importuota 31 tona nagrinėjamojo produkto. Dėl patikrinto trijų atrinktų Indijos gamintojų eksportui į Sąjungos uostus parduoto kiekio, kuris nebuvo išleistas į laisvą apyvartą Sąjungos rinkoje: šis parduotas kiekis laikomas Indijos eksporto į kitas trečiąsias šalis dalimi.
(25)
Atsižvelgiant į tai, kad importo iš Indijos į Sąjungą apimtis buvo nedidelė, ja nebuvo galima pagrįsti tipiškos analizės dėl dempingo arba žalos tęsimosi tikimybės. Iš tiesų, atsižvelgiant į tokią nedidelę faktinę importo apimtį, negalima daryti išvados, kad per PTL iš Indijos buvo vykdomas žalingas dempingas. Todėl atliekant šią analizę daugiausia dėmesio skirta dempingo ir žalos pasikartojimo tikimybei, jeigu priemonės nustotų galioti.
2. Tikėtina importo raida, jeigu priemonės būtų panaikintos
2.1. Gamybos pajėgumai
(26)
Buvo nagrinėjama, ar nagrinėjamojoje šalyje yra nepanaudotų gamybos pajėgumų, dėl kurių galėtų būti atnaujintas eksportas dempingo kainomis, jeigu priemonės būtų panaikintos.
(27)
Nustatyta, kad trijų atrinktų eksportuojančių gamintojų gamybos pajėgumai 2007 m. - PTL labai padidėjo, o pajėgumų panaudojimas tuo pačiu metu sumažėjo. Per PTL nepanaudoti trijų bendrovių pajėgumai sudarė beveik 75 % Sąjungos suvartojimo. Tai reiškia, kad eksporto į Sąjungą apimtis greičiausiai padidėtų, jeigu priemonės nustotų galioti.
(28)
Dėl kitų Indijos sintetinio pluošto virvių gamintojų: žinoma, kad bendrovė „Garware“, kuri nustojo bendradarbiauti pasibaigus atrankos etapui, yra svarbus gamintojas, kurio gamybos pajėgumai, remiantis jo oficialia interneto svetaine, yra dideli. Be to, prašyme dėl priemonių galiojimo termino peržiūros nurodyti kiti keturi dideli Indijos gamintojai. Dar yra keletas vidutinių ir mažų Indijos gamintojų, kurie iš esmės vykdė pardavimą vidaus rinkoje. Kadangi šie Indijos gamintojai nebendradarbiavo, jų gamybos pajėgumai nėra žinomi. Tačiau galima manyti, kad jų tendencija panaši į bendradarbiaujančių bendrovių, vadinasi šie gamintojai taip pat turi nepanaudotų pajėgumų.
(29)
Atskleidus nustatytus faktus visi atrinkti Indijos gamintojai pareiškė nesutinkantys su duomenimis apie jų bendrus nepanaudotus pajėgumus. Tačiau šiuos duomenis faktiškai pateikė pačios bendrovės, be to, jie buvo patikrinti atliekant patikrinimą vietoje kiekvienoje bendrovėje. Todėl šie teiginiai buvo atmesti.
2.2. Pardavimo Sąjungos uostuose ir kitose eksporto rinkose apimtis
(30)
Trijų atrinktų eksportuojančių gamintojų pardavimo eksportui į kitas trečiąsias šalis apimtis, įskaitant Sąjungos uostuose parduotą kiekį, kuris neįvežamas į Sąjungos muitų teritoriją, yra didelė ir nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo apie 80 %, taip sudarydama beveik pusę viso eksportuojančių gamintojų parduoto kiekio per PTL.
(31)
Nustačius pradines priemones į Sąjungą faktiškai nustota importuoti. Tačiau būtina pažymėti, kad atrinktų eksportuotojų pardavimo eksportui į Sąjungos uostus apimtis itin padidėjo nagrinėjamuoju laikotarpiu - nuo 61 tonos iki 785 tonų. Atsižvelgiant į tai, kad faktiškai importuoti į Sąjungą produktai parduodami per tuos pačius pardavimo kanalus kaip Sąjungos uostuose parduoti produktai, ši didėjanti pardavimo eksportui apimtis šalia Sąjungos rinkos gali reikšti, kad nenustačius priemonių atrinktų Indijos gamintojų (ir galbūt taip pat kitų) nagrinėjamojo produkto pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis per trumpą laikotarpį gali padidėti.
(32)
Atsižvelgiant į minėtą Indijos gamintojų eksporto orientavimą ir didėjantį jų įsitvirtinimą Sąjungos uostuose, galima daryti išvadą, jog labai tikėtina, kad, jeigu priemonės nustotų galioti, Indijos eksporto į Sąjungą apimtis labai padidėtų.
(33)
Paskelbus peržiūros išvadas, Indijos gamintojas nurodė, kad Indijos eksportas gerai paskirstytas visame pasaulyje, tarp augimo potencialo turinčių rinkų, todėl eksportas į Sąjungą didele apimtimi nebūtų atnaujintas, jeigu priemonės nustotų galioti. Pripažįstama, kad kai kurie Indijos gamintojai galėjo skirstyti pardavimą eksportui į skirtingas rinkas. Tačiau tai negali būti laikoma pakankama priežastimi keisti minėtais nustatytais faktais pagrįstas išvadas.
2.3. Eksporto į trečiąsias šalis kainų ir normaliosios vertės santykis
(34)
Preliminarus dempingas buvo apskaičiuotas remiantis patikrinta trijų atrinktų eksportuojančių gamintojų pardavimo Sąjungos uostuose apimtimi, kuri, nors manoma, kad ji sudaro dalį pardavimo eksportui į kitas trečiąsias šalis, yra geras galimų Indijos sintetinio pluošto virvių kainų rodiklis netaikant muitų. Normaliosios vertės nustatytos remiantis kainomis Indijos vidaus rinkoje. Remiantis šiais rodikliais dempingas nustatytas dviem iš trijų atrinktų Indijos gamintojų. Nustatyti vidutiniškai 10 % dempingo skirtumai, kurie gali būti laikomi dideliais, net jei jie yra daug mažesni už tuos, kurie nustatyti atliekant pradinį tyrimą.
(35)
Palyginus trijų atrinktų eksportuojančių gamintojų kainas kitų trečiųjų šalių rinkose (išskyrus pardavimą Sąjungos uostuose) su šių gamintojų vidaus rinkos kainomis gautas panašus rezultatas, nors tuo remiantis nustatyti dempingo skirtumai buvo mažesni.
(36)
Atskleidus šio tyrimo nustatytus faktus, vienas Indijos gamintojas teigė, kad jokio dempingo, susijusio su importu iš Indijos į Sąjungą, nenustatyta. Tačiau į Sąjungą faktiškai nebuvo importuojama taip pat. Be to, dempingas nustatytas tiek pardavimo Sąjungos uostuose, tiek pardavimo kitoms trečiosioms šalims atžvilgiu. Todėl šis teiginys buvo atmestas.
(37)
Kita suinteresuotoji šalis teigė, kad atliekant šią peržiūrą nustatyti dempingo skirtumai negali būti laikomi dideliais, lyginant juos su taikomomis muitų normomis, atsižvelgiant į didelį Sąjungos ir Azijos darbo sąnaudų skirtumą. Tačiau reikėtų pažymėti, kad Sąjungos darbo sąnaudos nėra reikšmingos skaičiuojant dempingo skirtumą.
3. Išvada dėl dempingo pasikartojimo tikimybės
(38)
Remiantis minėta analize padaryta išvada, kad eksportuojantys gamintojai turi didžiulį gamybos potencialą iš naujo pradėti eksportuoti į Sąjungą, jeigu priemonės nustotų galioti. Dėl kainų: nustatyta, kad du atrinkti eksportuotojai kitoms trečiosioms šalims pardavinėjo dempingo kainomis. Be to, taip pat atsižvelgiant į nustojusią bendradarbiauti bendrovę „Garware“, skunde nurodyti penki kiti dideli eksportuojantys gamintojai, kurie, kaip galima manyti remiantis turima informacija, laikosi bendrovių, kurios, kaip nustatyta, pardavinėjo kitoms trečiosioms šalims dempingo kainomis, tendencijos.
(39)
Dėl strateginio Indijos eksportuojančių gamintojų suinteresuotumo Sąjungos rinka, kurį rodo didėjanti pardavimo eksportui į Sąjungos uostus apimtis, ir esamų didelių nepanaudotų pajėgumų tikėtina, kad jie vėl pradėtų eksportuoti į Sąjungą didele apimtimi, jeigu priemonės nustotų galioti. Atsižvelgiant į Indijos eksportuotojų kainodarą trečiųjų šalių rinkose labai tikėtina, kad vėl būtų vykdomas eksportas dempingo kainomis. Todėl daroma išvada, kad nustojus galioti priemonėms dempingas greičiausiai pasikartotų.
D. SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS
(40)
Visą Sąjungos produkciją pagaminantys Sąjungos gamintojai yra Sąjungos pramonė, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje. Sąjungos gamintojų gali būti apytikriai keturiasdešimt.
(41)
Penkiolika Sąjungos gamintojų, kurių vardu prašymą atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateikė skundą pateikusi asociacija, ir trys kiti Sąjungos gamintojai pateikė pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją atrankai. Kaip minėta 12 konstatuojamojoje dalyje, išsamiai nagrinėti atrinkti penki gamintojai, sudarantys apie 40 % Sąjungos pramonės. Atrinktos šios bendrovės:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalija);
-
Eurorope SA (Graikija);
-
Lanex A.S. (Čekija);
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugalija);
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Austrija).
(42)
Kaip jau minėta 12 konstatuojamojoje dalyje, per PTL aštuoniolikos bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų produkcija sudarė 78 % visos Sąjungos produkcijos.
E. PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE
1. Suvartojimas Sąjungos rinkoje
(43)
Sintetinio pluošto virvių Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtimi (įskaitant nebendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pardavimą, nustatytą skundą pateikusios asociacijos) ir visu importu į Sąjungą pagal Eurostato duomenis.
(44)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, galima nustatyti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas sumažėjo 7 %. Visų pirma po padidėjimo 16 % 2006-2007 m. suvartojimas 2007 m. - PTL sumažėjo 20 %.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Bendras Sąjungos suvartojimas (tonomis)
34 318
39 816
36 777
31 944
Indeksas (2006 m.=100)
100
116
107
93
Šaltinis: tyrimas (atrinkti Sąjungos gamintojai), skundo pateikėjas (neatrinkti Sąjungos gamintojai), Eurostatas (importas).
2. Importas iš Indijos
(45)
Kaip minėta 21 konstatuojamojoje dalyje, faktinis importas iš Indijos į Sąjungą per visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo nedidelis dėl taikomų veiksmingų antidempingo priemonių.
(46)
Tačiau, kaip paaiškinta 22 konstatuojamojoje dalyje, Indijos gamintojai vis labiau įsigali šalia Sąjungos rinkos vykdydami pardavimą eksportui į Sąjungos uostus, kuriam netaikomas muitinis įforminimas, taigi ir minėti antidempingo muitai.
3. Indijos eksporto į kitas trečiąsias šalis kainos ir apimtis
(47)
Kadangi faktinis importas iš Indijos į Sąjungą buvo nedidelis, buvo palygintos Indijos eksporto į kitas trečiąsias šalis (įskaitant pardavimo eksportui į Sąjungos uostus, kuriam netaikomi antidempingo muitai) kainos ir Sąjungos pardavimo, vykdomo atrinktų Sąjungos pramonės gamintojų, kainos.
(48)
Tuo remiantis nustatyta, kad Indijos eksportas į kitas trečiąsias šalis vykdytas daug mažesnėmis pardavimo kainomis nei Sąjungos pramonės pardavimo kainos. Taigi nustatytas kainų skirtumas buvo 46 % dydžio ir vidutiniškai sudarė 18 %.
(49)
Indijos pardavimo eksportui į kitas trečiąsias šalis vertė nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo daugiau kaip 30 %. Toks pardavimas per PTL sudarė beveik pusę visos atrinktų Indijos eksportuojančių gamintojų apyvartos.
4. Importas iš kitų šalių
(50)
Nepaisant 7 % sumažėjusio suvartojimo Sąjungos rinkoje, importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 18 %. Taigi šio importo rinkos dalis padidėjo 17-22 %.
(51)
Reikėtų pažymėti, kad importas iš Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - KLR) nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 46 % ir sudarė 8,6 % rinkos dalį (2006 m. - 5,5 %). Nors dėl bendro pobūdžio Eurostato duomenų, kurie nėra suskirstyti pagal konkrečių rūšių produktus, negalima atlikti tikslaus palyginimo, nustatyta, kad vidutinė importo iš Kinijos į Sąjungą kaina yra daug didesnė nei vidutinė Indijos pardavimo eksportui kaina. Be to, atrodo, kad vidutinė importo iš Kinijos kaina atitinka Sąjungos pramonės kainas.
(52)
Importo iš Korėjos Respublikos (toliau - Korėja) į Sąjungą rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat buvo apie 3 % dydžio. Be to, šio importo apimtis sumažėjo 6 % atitinkamai mažėjant suvartojimui.
(53)
Importas iš kitų trečiųjų šalių per PTL sudarė mažiau nei 2 % rinkos dalies sintetinio pluošto virvių Sąjungos rinkoje.
5. Ekonominė Sąjungos pramonės padėtis
5.1. Preliminarios pastabos
(54)
Išanalizuoti visi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje išvardyti žalos rodikliai. Pardavimo apimties ir Sąjungos gamintojų rinkos dalies rodikliai išanalizuoti remiantis visų Sąjungos gamintojų, t. y. Sąjungos pramonės, pateiktais duomenimis. Nagrinėjant kitus žalos rodiklius remtasi atrinktų Sąjungos gamintojų pateikta informacija, patikrinta kiekvienos bendrovės patalpose, kaip nurodyta 15 konstatuojamojoje dalyje. Kaip jau minėta 12 konstatuojamojoje dalyje, vienas Sąjungos gamintojas veiklą pradėjo nagrinėjamuoju laikotarpiu, todėl jo duomenys nebuvo naudojami analizuojant žalos rodiklių tendencijas, siekiant išvengti šių tendencijų iškraipymo.
5.2. Sąjungos pramonės pardavimo apimtis
(55)
Sąjungos pramonės pardavimas per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 12 %. Kaip jau minėta 44 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos suvartojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 7 %, labiausiai 2007 m. Reikėtų pažymėti, kad Sąjungos pramonės pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje mažėjo greičiau nei suvartojimas.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungoje apimtis (tonomis)
28 393
32 161
28 911
24 955
Indeksas (2006 m.=100)
100
113
102
88
Šaltinis: tyrimas (atrinkti Sąjungos gamintojai), skundo pateikėjas (neatrinkti Sąjungos gamintojai).
5.3. Sąjungos pramonės rinkos dalis
(56)
Dėl ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje ir lentelėje nurodytų pokyčių 2006 m. - PTL sumažėjo Sąjungos pramonės rinkos dalis. Nuolat mažėjanti Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 4,6 procentinio punkto:
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Sąjungos pramonės rinkos dalis ( %)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Indeksas (2006 m.=100)
100
98
95
94
Šaltinis: tyrimas (atrinkti Sąjungos gamintojai), skundo pateikėjas (neatrinkti Sąjungos gamintojai).
(57)
Reikėtų pažymėti, kad minėtą rinkos dalį Sąjungos pramonė iš esmės prarado dėl padidėjusios importo iš Kinijos rinkos dalies (žr. 50 konstatuojamąją dalį).
5.4. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(58)
Kintant pardavimo apimčiai atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos apimtis sumažėjo panašiai, 17 % nagrinėjamuoju laikotarpiu. Per tą patį laikotarpį gamybos pajėgumai padidėjo 5 %. Todėl 2008 m. - PTL 20 % sumažėjo pajėgumų naudojimas.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Gamyba (tonomis)
11 229
12 286
12 150
9 372
Indeksas (2006 m.=100)
100
109
108
83
Gamybos pajėgumai (tonomis)
21 510
23 467
23 278
22 480
Indeksas (2006 m.=100)
100
109
108
105
Pajėgumų naudojimas ( %)
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Indeksas (2006 m.=100)
100
100
100
80
Šaltinis: tyrimas (atrinkti Sąjungos gamintojai).
5.5. Atsargos
(59)
Dėl atsargų: apskritai sintetinio pluošto virvių gamintojai išlaikė gana mažą atsargų lygį, nes dauguma produkcijos gaminama pagal užsakymą. Būtų galima pažymėti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu, ypač per PTL, vidutinės atsargos sumažėjo daugiausia dėl sumažėjusios sintetinio pluošto virvių gamybos.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)
1 073
982
1 156
905
Indeksas (2006 m.=100)
100
92
108
84
Šaltinis: tyrimas (atrinkti Sąjungos gamintojai).
5.6. Pardavimo kainos
(60)
Vidutinės atrinktų Sąjungos gamintojų Sąjungoje parduodamo panašaus produkto kainos per visą nagrinėjamąjį laikotarpį, visų pirma 2007 m. - PTL, šiek tiek padidėjo:
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Vidutinė Sąjungos pramonės vieneto pardavimo kaina (EUR už toną)
5 268
5 229
5 670
5 766
Indeksas (2006 m.=100)
100
99
108
109
Šaltinis: tyrimas (atrinkti Sąjungos gamintojai).
(61)
Tačiau reikėtų pažymėti, kad nurodyta vidutinė pardavimo kaina apskaičiuota remiantis visų rūšių produktais, įskaitant didžiausios vertės sintetinio pluošto virves, pavyzdžiui, sintetinio pluošto virves, pagamintas iš žaliavos pavadinimu „Dyneema“. Šių skirtingų rūšių produktų kainų skirtumas tikrai didelis (žr. 19 konstatuojamąją dalį). Per pastaruosius metus Sąjungos pramonė padidino didesnės vertės produktų gamybą. Taigi tokios sintetinio pluošto virvės sudaro vis didesnę jos produktų asortimento dalį. Šie naujausi su produktų asortimentu susiję pokyčiai yra viena iš priežasčių, dėl kurios padidėjo vidutinės Sąjungos pramonės vieneto pardavimo kainos.
5.7. Pelningumas
(62)
Iš dalies dėl taikomų veiksmingų priemonių ir iš dalies dėl įvairaus produktų asortimento atrinkti Sąjungos gamintojai per visą nagrinėjamąjį laikotarpį sugebėjo išlaikyti beveik vienodą ir teigiamą pelningumo lygį:
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Sąjungos pramonės pelningumas ( %)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Indeksas (2006 m.=100)
100
115
104
128
Šaltinis: tyrimas (atrinkti Sąjungos gamintojai).
5.8. Investicijos ir pajėgumas padidinti kapitalą
(63)
2006-2007 m. investicijos buvo gana didelės, vėliau jos perpus sumažėjo. Per PTL investicijų faktiškai nebuvo.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Grynosios investicijos (EUR)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Indeksas (2006 m.=100)
100
109
54
5
Šaltinis: tyrimas (atrinkti Sąjungos gamintojai).
5.9. Investicijų grąža
(64)
Pelningumui iš esmės nekintant investicijų grąža per visą nagrinėjamąjį laikotarpį didėjo.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Investicijų grąža ( %)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Indeksas (2006 m.=100)
100
119
122
132
Šaltinis: tyrimas (atrinkti Sąjungos gamintojai).
5.10. Grynųjų pinigų srautas
(65)
Atrinktų Sąjungos gamintojų grynųjų pinigų srautas nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko beveik nepakitęs:
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Grynųjų pinigų srautas (EUR)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Indeksas (2006 m.=100)
100
132
129
115
Šaltinis: tyrimas (atrinkti Sąjungos gamintojai).
5.11. Užimtumas, našumas ir darbo sąnaudos
(66)
Atrinktų Sąjungos darbuotojų užimtumo padėties 2006-2008 m. raida buvo teigiama. Tačiau 2008 m. - PTL užimtumas sumažėjo dėl rinkoje sumažėjusios paklausos. Sumažėjus paklausai, dėl kurios sumažėjo gamyba, 2008 m. - PTL taip pat sumažėjo našumas. Metinės darbo sąnaudos vieno darbuotojo metinės darbo sąnaudos iki 2008 m. didėjo, o per PTL šiek tiek sumažėjo.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Užimtumas (darbuotojai)
638
665
685
623
Indeksas (2006 m.=100)
100
104
107
98
Vieno darbuotojo metinės darbo sąnaudos (EUR)
12 851
13 688
14 589
14 120
Indeksas (2006 m.=100)
100
107
114
110
Našumas (tonomis vienam darbuotojui)
17,6
18,4
17,7
15,0
Indeksas (2006 m.=100)
100
105
101
85
Šaltinis: tyrimas (atrinkti Sąjungos gamintojai).
5.12. Augimas
(67)
2006 m. - PTL, kai Sąjungos suvartojimas sumažėjo 7 % (žr. 44 konstatuojamąją dalį), Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis sumažėjo 12 %, o rinkos dalis - 6 procentiniais punktais (žr. 55 ir 56 konstatuojamąsias dalis). Tačiau, nors dėl taikomų priemonių faktinio importo iš Indijos apimtis buvo nedidelė, importo iš kitų šalių apimtis padidėjo 18 % (daugiausia dėl importo iš KLR), o jos rinkos dalis padidėjo dar 5 procentiniais punktais (žr. 50 konstatuojamąją dalį). Todėl daroma išvada, kad Sąjungos pramonei didesnį poveikį turėjo sumažėjęs suvartojimas, dėl kurio jos pardavimo apimtis sumažėjo daug labiau nei kitų rinkos veikėjų.
5.13. Dempingo skirtumo dydis
(68)
Dėl to, kad per PTL nagrinėjamojo produkto importas iš Indijos buvo nedidelis, nebuvo galima nustatyti faktinio importo iš Indijos dempingo skirtumo. Tačiau reikėtų pažymėti, kad Indijos eksportas į Sąjungos uostus, kuriam netaikomas muitinis įforminimas, labai padidėjo, be to, nustatyta, kad dalis šio pardavimo buvo vykdoma dempingo kainomis.
5.14. Atsigavimas po buvusio dempingo
(69)
Buvo analizuojama, ar Sąjungos pramonė vis dar atsigauna po buvusio dempingo poveikio. Padaryta išvada, kad Sąjungos pramonė jau sugebėjo iš esmės atsigauti po tokio poveikio, nes ilgą laiką buvo taikomos veiksmingos antidempingo priemonės.
5.15. Išvada dėl Sąjungos pramonės padėties
(70)
Dėl to, kad importuojamoms Indijos kilmės sintetinio pluošto virvėms buvo taikomi veiksmingi antidempingo muitai, atrodo, kad Sąjungos pramonė sugebėjo iš esmės atsigauti po buvusio žalingo dempingo poveikio.
(71)
Vis dėlto negalima daryti išvados, kad Sąjungos pramonės padėtis tvirta. Nors tam tikri žalos rodikliai, susiję su finansine Sąjungos gamintojų padėtimi (visų pirma, pelningumu, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautu) rodo gana tvirtą padėtį, kiti žalos rodikliai (visų pirma pardavimo apimtis ir rinkos dalis, gamyba ir pajėgumų naudojimas ir investicijos) aiškiai rodo, kad Sąjungos pramonės padėtis PTL pabaigoje vis dar buvo gana pažeidžiama. Atskleidus šio tyrimo nustatytus faktus, vienas Indijos gamintojas teigė, kad Sąjungos pramonei per PTL žala nebuvo daroma. Atsižvelgiant į tai reikėtų pažymėti, kad neteigta, jog Sąjungos pramonei per PTL buvo daroma materialinė žala. Remiantis šios peržiūros nustatytais faktais padaryta išvada buvo ta, kad kai kurie rodikliai rodė gana tvirtą padėtį, tačiau iš kitų rodiklių buvo matyti žalos požymių.
(72)
Kai kurios šalys teigė, kad kai kurių žalos rodiklių neigiamos tendencijos susijusios ne su importu iš Indijos, o su pasauline ekonomikos krize ir padidėjusia importo iš Kinijos rinkos dalimi. Atsižvelgiant į tai reikėtų pažymėti, kad neigiama tam tikrų rodiklių raida nebuvo priskirta beveik nevykdytam importui iš Indijos. Be to, nagrinėtas padidėjęs importas iš Kinijos ir nustatyta, kad jis neturėjo jokio poveikio žalingo dempingo pasikartojimo tikimybės analizei.
(73)
Atsižvelgiant į Sąjungos pramonės gyvybingumą apskritai būtina pažymėti, kad dėl palaipsniui rinkai (tiek Sąjungos, tiek trečiųjų šalių rinkoms) pristatomų įvairių didelės vertės produktų bus ilgam laikotarpiui užtikrintas Sąjungos pramonės konkurencingumas, nes pasaulio rinkoje tokios aukštos kokybės sintetinio pluošto virves gaminančių gamintojų šiuo metu nėra daug.
F. ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
(74)
Kaip minėta 25 konstatuojamojoje dalyje, atsižvelgiant į nedidelę nagrinėjamojo produkto importo iš Indijos apimtį per PTL, atliekant analizę didžiausias dėmesys buvo skirtas dempingo ir žalos pasikartojimo tikimybei.
(75)
Kaip jau išsamiai aprašyta 26-28 konstatuojamosiose dalyse, Indijos eksportuojančių gamintojų nepanaudoti pajėgumai yra dideli. Be to, kaip paaiškinta 30-32 konstatuojamosiose dalyse, Indijos eksportuojantys gamintojai turi aiškų tikslą ir paskatą savo produktus eksporto rinkose parduoti dideliu kiekiu. Kaip minėta 31 konstatuojamojoje dalyje, Indijos gamintojai vis labiau ir dažniau įsitvirtina Sąjungos uostuose. Todėl galima daryti išvadą, kad netrukus importas iš Indijos į Sąjungą greičiausiai taptų didelis, jeigu priemonės nustotų galioti.
(76)
Kaip minėta 34 ir 35 konstatuojamosiose dalyse, nenustačius priemonių importas iš Indijos greičiausiai būtų atnaujintas dempingo kainomis. Be to, kaip teigta 47 ir 48 konstatuojamosiose dalyse, buvo taip pat nustatyta, kad Indijos gamintojų pardavimo kaina vidutiniškai 18 % mažesnė nei Sąjungos pramonės kainos (ir toks kainų skirtumas gali būti 46 % dydžio), o tai reiškia, kad nenustačius priemonių Indijos gamintojai greičiausiai nagrinėjamąjį produktą į Sąjungą eksportuotų daug mažesnėmis kainomis nei Sąjungos pramonės kainos, t. y. jie greičiausiai priverstinai mažintų Sąjungos gamintojų pardavimo kainas.
(77)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, galima daryti išvadą, kad nenustačius priemonių labai tikėtina, kad nagrinėjamasis produktas iš Indijos būtų vėl importuojamas dideliu kiekiu ir tokiomis kainomis, dėl kurių būtų priverstinai itin mažinamos Sąjungos pramonės kainos.
(78)
Atsižvelgiant į gana pažeidžiamą Sąjungos pramonės padėtį, kaip paaiškinta 71 ir 72 konstatuojamosiose dalyse, galimas atnaujintas didelis importas iš Indijos dempingo kainomis, dėl kurių būtų priverstinai mažinamos Sąjungos kainos, greičiausiai turėtų žalingo poveikio Sąjungos pramonės padėčiai. Visų pirma dėl atnaujinto didelio importo dempingo kainomis greičiausiai dar labiau sumažėtų Sąjungos pramonės rinkos dalis ir pardavimo apimtis, o taip pat ir gamyba bei užimtumas. Dėl šios priežasties ir dėl didelio kainų spaudimo, susijusio su importu, dėl kurio priverstinai mažinamos Sąjungos gamintojų pardavimo kainos, sparčiai itin pablogėtų Sąjungos pramonės finansinė padėtis.
(79)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma išvada, kad, jeigu priemonės nustos galioti, yra tikimybė, jog dėl atnaujinto nagrinėjamojo produkto importo iš Indijos dempingo kainomis bus iš naujo daroma žala.
G. SĄJUNGOS INTERESAI
1. Preliminarios pastabos
(80)
Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį nagrinėta, ar toliau taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama visos Sąjungos interesams.
(81)
Sąjungos interesai buvo nustatyti įvertinus įvairius visų susijusių dalyvių, t. y. Sąjungos pramonės, nagrinėjamojo produkto importuotojų, prekiautojų, didmenininkų ir pramonės naudotojų, interesus.
(82)
Reikėtų priminti, kad atliekant ankstesnius tyrimus laikyta, jog priemonių nustatymas neprieštarauja Sąjungos interesams. Be to, šis tyrimas yra priemonių galiojimo termino peržiūra, todėl analizuojama padėtis, kai antidempingo priemonės jau taikomos.
(83)
Atsižvelgiant į tai buvo nagrinėjama, ar, nepaisant išvados dėl dempingo ir žalos pasikartojimo tikimybės, esama svarių priežasčių, kurios leistų daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju tolesnis priemonių taikymas prieštarautų Sąjungos interesams.
2. Sąjungos pramonės interesai
(84)
Kaip jau minėta 56 ir 73 konstatuojamosiose dalyse, Sąjungos pramonė sugebėjo išlaikyti, nors ir mažėjančią, rinkos dalį, pristatydama aukštos klasės sintetinio pluošto virves ir taip paįvairindama savo produktų asortimentą. Todėl galima manyti, kad Sąjungos pramonė išliko struktūriškai gyvybinga.
(85)
Atsižvelgiant į 70-72 konstatuojamosiose dalyse pateiktas išvadas dėl Sąjungos pramonės padėties ir remiantis teiginiais, susijusiais su žalos pasikartojimo tikimybės analize, kaip paaiškinta 74-79 konstatuojamosiose dalyse, taip pat galima manyti, kad Sąjungos pramonės finansinė padėtis greičiausiai pablogėtų, jeigu antidempingo muitai nustotų galioti, ir dėl to pasikartotų materialinė žala.
(86)
Iš tikrųjų, atsižvelgiant į numatomą nagrinėjamojo produkto importo iš Indijos apimtį ir kainas, Sąjungos pramonė patirtų didelę riziką. Kaip paaiškinta 78 konstatuojamojoje dalyje, dėl tokio importo Sąjungos pramonės rinkos dalis, pardavimo apimtis ir užimtumas dar labiau sumažėtų, be to, būtų mažinamos jos kainos, dėl ko galiausiai sumažėtų jos pelningumas, kuris pasiektų panašų neigiamą lygį, nustatytą atliekant pradinį tyrimą.
(87)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, kadangi nepateikta jokių kitų įrodymų, daroma išvada, kad tolesnis galiojančių priemonių taikymas neprieštarautų Sąjungos pramonės interesams.
3. Nesusijusių importuotojų ir (arba) prekiautojų interesai
(88)
Komisija nusiuntė klausimynus dešimčiai nesusijusių importuotojų ir (arba) prekiautojų. Atsakymus pateikė tik viena iš šių bendrovių, kuri pareiškė prieštaravimą. Tačiau bendrovė susijusi su sintetinio pluošto virvių Indijos gamintoju, todėl ji negali būti laikoma nesusijusiu importuotoju. Kadangi bendrovė yra susijęs importuotojas, jos interesai iš esmės susiję su jos susijusio Indijos gamintojo interesais.
(89)
Šiomis aplinkybėmis daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių būtų manoma, kad toliau taikant priemones būtų daromas iš esmės didelis neigiamas poveikis nagrinėjamiems nesusijusiems importuotojams ir (arba) prekiautojams.
4. Naudotojų interesai
(90)
Komisija išsiuntė raštą vienai nagrinėjamojo produkto pramonės naudotojų asociacijai. Nė vienas naudotojas nepateikė išsamių klausimyno atsakymų, o asociacija - rašytinių pareiškimų.
(91)
Atsižvelgiant į tai, kad naudotojai nebendradarbiavo, ir tai, kad antidempingo priemonių poveikis greičiausiai būtų nedidelis, palyginti su kitomis pagrindinių naudotojų sektorių, kaip antai laivų statybos, mechaninės inžinerijos ir pakrančių vandenyse veikiančių platformų, išlaidomis, daroma išvada, kad tolesnis priemonių taikymas šiems naudotojams neigiamo poveikio iš esmės neturės.
5. Išvada
(92)
Galima tikėtis, kad toliau taikant priemones bus užtikrinta, kad per trumpą laikotarpį Sąjungos rinkoje nebūtų atnaujintas didelės apimties importas iš Indijos dempingo kainomis. Todėl Sąjungos pramonei toliau bus naudingos konkurencinės sąlygos Sąjungos rinkoje ir sumažėjusi įmonių uždarymo bei mažėjančio užimtumo rizika. Be to, manoma, kad dėl teigiamo priemonių taikymo poveikio bus užtikrintos sąlygos Sąjungos pramonei kurti naujoviškus pažangiųjų technologijų produktus, skirtus naujoms ir specialioms paskirtims.
(93)
Reikėtų taip pat pažymėti, kad išnagrinėjus Sąjungos importuotojų ir (arba) prekiautojų, taip pat naudotojų interesus, nenustatyta jokių įtikinamų priežasčių, rodančių, kad tolesnis priemonių taikymas turėtų didelio neigiamo poveikio.
(94)
Atsižvelgiant į pateiktas išvadas dėl tolesnio priemonių taikymo poveikio skirtingiems Sąjungos rinkos veikėjams, daroma išvada, kad tolesnis priemonių taikymas neprieštarauja Sąjungos interesams.
H. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(95)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, t. y. inter alia didžiulius nepanaudotus Indijos gamintojų pajėgumus, aiškų eksporto orientavimą ir vis didėjantį įsitvirtinimą šalia Sąjungos rinkos, pardavimo eksportui į kitų trečiųjų šalių rinkas kainas, kurios, kaip nustatyta, per PTL buvo mažesnės už normaliąją vertę ir daug mažesnės už Sąjungos pramonės kainas, ir gana pažeidžiamą Sąjungos pramonės padėtį, tikėtina, kad Indijos vykdomas žalingas dempingas pasikartotų, jeigu priemonės nustotų galioti.
(96)
Visoms susijusioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones esama forma. Be to, nustatytas laikotarpis, per kurį, atskleidus šią informaciją, šalys galėjo pareikšti prieštaravimus, tačiau negauta jokių prieštaravimų, dėl kurių būtų pagrįstai pakeistos pateiktos išvados. Su nustatytų faktų atskleidimu susiję teiginiai aptarti atitinkamose šio reglamento konstatuojamosiose dalyse.
(97)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, reikėtų toliau taikyti Reglamentu (EB) Nr. 1736/2004 nustatytas antidempingo priemones, kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje.
(98)
Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad nustatyta žalingo dempingo pasikartojimo tikimybė, atliekant šį tyrimą buvo nustatytos konkrečios aplinkybės, visų pirma ilgas taikomų priemonių galiojimo terminas, kuris jau kartą pratęstas, ir labai maža faktinio importo iš Indijos apimtis, kaip nurodyta 21-24 konstatuojamosiose dalyse. Į šiuos faktus reikėtų tinkamai atsižvelgti toliau pratęsiant antidempingo priemonių galiojimo terminą, kuris turėtų būti treji metai. Atskleidus nustatytus faktus pareiškėjas teigė, kad priemonės turėtų būti pratęstos penkeriems metams ir kad pateikta trumpesnio termino priežastis nepasiteisins.
(99)
Paprastai pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį priemonių galiojimo terminas pratęsiamas penkerių metų laikotarpiui. Atlikus tyrimą padaryta išvada, kad Sąjungos pramonės padėtis PTL pabaigoje buvo vis dar pažeidžiama. Kaip nustatyta atliekant pradinį tyrimą, Sąjungos pramonė ilgą laiką turėjo finansinių sunkumų. Todėl ji vis dar visiškai neatsigavo po žalingo dempingo. Vis dėlto kai kurie žalos rodikliai rodė, kad dėl priemonių nustatymo tam tikrais atvejais padėtis jau gerokai pagerėjo. Išanalizavus šią sudėtingą padėtį daroma išvada, kad visiškas tvirtas atsigavimas po bet kokio buvusio žalingo dempingo poveikio tikėtinas per trumpesnį nei įprastą penkerių metų laikotarpį. Nustatyta, kad atsižvelgiant į bendrą žalos analizę ir tikėtinus rinkos pokyčius nustačius priemones, Sąjungos pramonė visiškai ekonomiškai ir finansiškai atsigauti turėtų per trejus metus. Todėl priemonių ilgesnį laikotarpį taikyti nebūtina.
(100)
Taigi manoma, kad priemonių galiojimo termino pratęsimas visam penkerių metų laikotarpiui nėra visapusiškai pagrįstas tyrimu nustatytais faktais, todėl priemonių galiojimo terminas turėtų būti sutrumpintas iki trejų metų.
(101)
1 straipsnyje nurodyta individuali antidempingo muito norma buvo nustatyta remiantis pradinio tyrimo išvadomis. Taigi ji atitinka nagrinėjamos bendrovės padėtį, nustatytą atliekant minėtą tyrimą. Todėl ši muito norma (kitaip nei visos šalies mastu nustatytas muitas, taikomas „visoms kitoms bendrovėms“) taikoma tik tiems importuojamiems Indijos kilmės produktams, kuriuos pagamino nagrinėjamoji bendrovė, t. y. nurodytas konkretus juridinis asmuo. Kitų bendrovių, kurios konkrečiai nepaminėtos 1 straipsnyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėta bendrove, pagamintiems importuojamiems produktams ši norma netaikoma; jiems galioja visos šalies mastu taikomas muitas.
(102)
Visi prašymai taikyti individualiai bendrovei nustatytą antidempingo muito normą (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba pardavimo subjektą) turėtų būti nedelsiant siunčiami Komisijai, nurodant visą svarbią informaciją, ypač informaciją apie bendrovės veiklos pasikeitimus, susijusius su gamyba ir pardavimu vidaus rinkoje bei pardavimu eksportui, kuriuos lėmė, pavyzdžiui, minėtas pavadinimo pasikeitimas arba gamybos ir pardavimo subjektų pasikeitimas. Prireikus šis reglamentas bus atitinkamai iš dalies keičiamas atnaujinant bendrovių, kurioms taikomi individualūs muitai, sąrašą,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Indijos kilmės virvėms, virvelėms, lynams ir trosams, pintiems arba nepintiems, apipintiems arba neapipintiems, įmirkytiems arba neįmirkytiems, padengtiems arba nepadengtiems, aptrauktiems arba neaptrauktiems guma arba plastikais, iš polietileno arba polipropileno, išskyrus špagatus arba pakavimo virves, kurių ilginis tankis didesnis kaip 50 000 deciteksų (5 g/m), ir iš kitų sintetinių pluoštų, nailono, kitų poliamidų arba poliesterių, kurių ilginis tankis didesnis kaip 50 000 deciteksų (5 g/m), kurių KN kodai šiuo metu yra 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 ir 5607 50 19, nustatomas galutinis antidempingo muitas.
2. Antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytų produktų, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:
Bendrovė
Muito norma
Papildomas TARIC kodas
Garware Wall Ropes Ltd
53,0 %
8755
Visos kitos bendrovės
82,0 %
8900
3. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas trejus metus.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2010 m. gruodžio 20 d.