PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1389/2011
ze dne 19. prosince 2011
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu kyseliny trichlorisokyanurové pocházející z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1631/2005 (2) uložila Rada konečná antidumpingová opatření v podobě individuálních cel v rozmezí od 7,3 % do 40,5 % se zbytkovým clem ve výši 42,6 % (3) na dovoz kyseliny trichlorisokyanurové pocházející z Čínské lidové republiky („ČLR“).
(2)
Nařízením (ES) č. 855/2010 (4) snížila Rada individuální clo vztahující se na jeden podnik z 14,1 % na 3,2 %.
2. Žádost o přezkum
(3)
Na základě zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (5) konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 6. července 2010 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podala Evropská rada pro chemický průmysl („CEFIC“) jménem výrobců z Unie, kteří představují významný podíl, v tomto případě více než 90 %, celkové výroby kyseliny trichlorisokyanurové v Unii (dále jen „žadatelé“).
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení
(5)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 6. října 2010 oznámila prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1 Období šetření
(6)
Období přezkumného šetření probíhalo od 1. července 2009 do 30. června 2010. Pravděpodobnost přetrvání nebo obnovení aspektů újmy je analyzována za období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného řízení (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(7)
Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(8)
Zúčastněným stranám Komise též umožnila, aby písemně vyjádřily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(9)
S ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v oznámení o zahájení přezkumu předpokládal výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
(10)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zveřejnění o zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v tomto oznámení.
(11)
Pokud jde o vyvážející výrobce v ČLR, žádný z nich při šetření nespolupracoval.
(12)
Pokud jde o dovozce, několik společností se v počátku přihlásilo, v pozdější fázi však od spolupráce ustoupily.
(13)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám během lhůty stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi byly obdrženy od tří známých výrobců v Unii a od dvou uživatelů.
(14)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce byly provedeny v prostorách dvou hlavních výrobců v Unii:
-
Fluidra (Inquide Sau), Passeig de Sanllehy, 25, 08213 Polinya (Barcelona), Španělsko
-
Ercros (Aragonesas), Avenida Diagonal 595, Barcelona, Španělsko
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(15)
Dotčeným výrobkem, který je předmětem přezkumu, je kyselina trichlorisokyanurová a její preparáty (dále jen „TCCA“), dle mezinárodního nechráněného názvu (INN) též nazývaná „symklosen“, v současné době kódů KN ex 2933 69 80 a ex 3808 94 20 (kódy TARIC 2933698070 a 3808942020), pocházející z ČLR.
(16)
TCCA je chemický produkt používaný jako širokospektrý organický dezinfekční a bělicí prostředek na bázi chloru, používaný zejména při dezinfekci vody v plaveckých bazénech. Prodává se ve formě prášku, granulí, tablet nebo štěpků. Všechny formy TCCA a její preparáty mají stejné základní znaky (chemické složení) a vlastnosti (dezinfekční prostředek), všechny jsou určeny pro podobné použití, a jsou proto považovány za jediný výrobek.
(17)
Toto šetření potvrdilo, že dotčený výrobek, který je vyráběn a prodáván vyvážejícími výrobci na trh Unie, má obdobné fyzikální a chemické vlastnosti a použití jako výrobek vyráběný výrobci v Unii a prodávaný na trhu Unie a výrobcem ve srovnatelné zemi jak na domácím trhu, tak na vývozních trzích. Považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(18)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by pozbytí platnosti současných opatření vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu.
(19)
Jak bylo vysvětleno výše, žádný z 30 známých vyvážejících výrobců, kteří byli kontaktováni, se během výběru vzorku ani v průběhu šetření nepřihlásil.
(20)
Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce v ČLR nespolupracoval, závěry týkající se pravděpodobnosti pokračování nebo opakovaného výskytu dumpingu jsou založeny na dostupných údajích v souladu s článkem 18 základního nařízení, jmenovitě na údajích Eurostatu, žádosti o přezkum a oficiálních vývozních statistikách ČLR.
(21)
Kromě toho byly ke stanovení běžné hodnoty použity údaje předložené spolupracujícím vyvážejícím výrobcem ve srovnatelné zemi, Japonsku.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(22)
Vzhledem k tomu, že ČLR je hospodářstvím v procesu transformace a v souladu s ustanovením čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je nutné určit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Evropské unie, nebo v případě, že tuto cenu není možné stanovit, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(23)
Komise oznámila ve svém oznámení o zahájení přezkumu, že vzhledem k tomu, že Japonsko bylo použito v předchozím šetření jakožto vhodná země s tržním hospodářstvím za účelem stanovení běžné hodnoty pro ČLR, počítá s jeho použitím za tímto účelem i v tomto případě. V průběhu tohoto přezkumného šetření byli za účelem spolupráce kontaktováni též výrobci v dalších zemích s tržní ekonomikou, konkrétně v USA a na Tchaj-wanu. Spolupráce však byla navázána pouze s jedním vyvážejícím výrobcem v Japonsku.
(24)
To vedlo k závěru, že Japonsko je vhodnou srovnatelnou zemí. V tomto ohledu nebyly od zúčastněných stran vzneseny žádné připomínky nebo námitky týkající se vhodnosti této země.
2.2 Běžná hodnota
(25)
V souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě informací získaných od spolupracujícího vyvážejícího výrobce ve srovnatelné zemi, tj. na základě cen zaplacených nebo splatných na domácím trhu v Japonsku za obdobné výrobky, o nichž se zjistilo, že se jejich prodej uskutečnil v běžném obchodním styku.
(26)
Pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Japonsku bylo nejprve stanoveno, zda jeho celkový prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu byl reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. zda představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. Prodej spolupracujícího vyvážejícího výrobce na domácím trhu v Japonsku během období přezkumného šetření byl shledán reprezentativním.
(27)
Následně bylo zkoumáno, zda byl prodej na domácím trhu uskutečněn v běžném obchodním styku, v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(28)
Vzhledem k tomu, že byl prodej na domácím trhu ve všech případech považován za ziskový, běžná hodnota byla stanovena na základě skutečné vážené průměrné ceny na domácím trhu v průběhu období přezkumného šetření.
2.3 Vývozní cena
(29)
Vzhledem k neexistující spolupráci ze strany vyvážejících výrobců v ČLR byla vývozní cena stanovena na základě údajů Eurostatu.
2.4 Srovnání
(30)
Srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům činitelů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Pro tento účel se formou úprav řádně zohlednily rozdíly v nákladech na dopravu a pojištění.
2.5 Dumpingové rozpětí
(31)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou. Na základě výše popsané metodiky činí zjištěné dumpingové rozpětí 75 %.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Předběžná poznámka
(32)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla též prošetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu.
(33)
V této souvislosti byly analyzovány tyto prvky: volná kapacita čínských vyvážejících výrobců, atraktivita trhu Unie pro vyvážející výrobce ČLR a jejich vývoz do třetích zemí.
3.2 Volná kapacita vyvážejících výrobců ČLR
(34)
Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici další údaje o výrobní kapacitě, byla analýza provedena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum.
(35)
Podle žádosti o přezkum zůstávalo využití výrobních kapacit v ČLR během posuzovaného období nízké se sazbami nižšími než 40 %. Vzhledem k ohromné výrobní kapacitě a nízké domácí poptávce se zdá, že je v ČLR k dispozici více než 180 000 tun volné kapacity, která by mohla být exportována. V porovnání s tím činila spotřeba Unie v období přezkumného šetření přibližně 44 000 tun.
3.3 Atraktivita trhu Unie
(36)
Atraktivita trhu Unie může být prokázána skutečností, že uložení antidumpingových cel nezastavilo rozšiřování vývozu z ČLR do Unie. Ačkoli během období 2007-2009 byl objem dovozu v porovnání s obdobím původního šetření vedoucího k uložení opatření nižší, objem dovozu během období přezkumného šetření tuto úroveň překročil a dosáhl 22 696 tun.
(37)
Navzdory zvýšení průměrné dovozní ceny během posuzovaného období zůstaly ceny trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(38)
Skutečnost, že se dovoz ČLR v průběhu posuzovaného období zvýšil na úroveň, která byla vyšší než během původního období šetření ukazuje, že zájem ČLR o trh Unie přetrvává.
3.4 Vývozní ceny do třetích zemí
(39)
Vývozní statistiky ČLR byly analyzovány s ohledem na objem a ceny vývozu ČLR do jiných třetích zemí. Podle těchto statistik představoval v roce 2010 trh Unie 24 % celkového vývozu z ČLR. Vývozní ceny na úrovni FOB pro EU byly mírně vyšší než vývozní ceny pro zbytek světa. Z důvodu neexistující spolupráce a chybějících údajů v žádosti o přezkum týkajících se vývozu do jiných třetích zemí nemohlo být na úrovni CIF provedeno porovnání těchto cen s průměrnou cenou výrobků vyrobených v Unii. Avšak vzhledem ke skutečnosti, že vývozní ceny do třetích zemí jsou v průměru nižší než vývozní ceny do Unie, lze usuzovat, že trh Unie je pro vývozce ČLR atraktivní a že vývoz se pravděpodobně bude zvyšovat, pokud nebudou přijata náležitá opatření.
4. Závěr ohledně pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu
(40)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním lze dospět k závěru, že vývoz z ČLR je stále prováděn za dumpingové ceny a že je pravděpodobné, že by došlo k přetrvání dumpingu na trhu Unie, pokud by stávající antidumpingová opatření byla zrušena. S přihlédnutím ke stávajícím volným kapacitám v ČLR a atraktivitě trhu Unie, která je zřejmá ze srovnání mezi vývozními cenami do EU a do třetích zemí, je skutečně pravděpodobné, že objem dumpingového vývozu z ČLR do Unie by se zásadně zvýšil, pokud by opatření pozbyla platnosti.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Definice výrobního odvětví Unie
(41)
Dotčený výrobek je v Unii vyráběn třemi společnostmi. Má se proto za to, že tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení (dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“).
2. Předběžná poznámka
(42)
Údaje byly získány ze statistických údajů Eurostatu, žádosti o přezkum, odpovědí v dotazníku a informací shromážděných během kontrolních návštěv.
(43)
Hospodářské ukazatele týkající se výroby, výrobní kapacity, využití kapacity, objemu prodeje, podílu na trhu a zaměstnanosti se vztahují na údaje poskytnuté od těchto tří výrobců v Unii. Všechny ostatní ukazatele se vztahují na údaje předložené žadateli pouze v důsledku omezené spolupráce jednoho z výrobců v Unii, který v tomto přezkumu žadatelem nebyl. Vzhledem k tomu, že žadatelé představují přibližně 90 % produkce Unie v období přezkumného šetření, byly jejich údaje považovány pro výrobní odvětví Unie za reprezentativní pro účely tohoto přezkumu. Pouze údaje získané od žadatelů byly ověřeny na místě.
(44)
Údaje týkající se hospodářské situace výrobního odvětví Unie i spotřeby v Unii mohou být poskytnuty pouze v indexované podobě, aby byla zachována důvěrnost podle článku 19 základního nařízení. Důvodem je fakt, že tyto hospodářské ukazatele se týkají pouze dvou výrobců nebo v některých případech tří výrobců, přičemž ale jeden z nich vykonává v odvětví pouze okrajovou činnost.
(45)
V červnu 2009 jeden z žadatelů uzavřel jeden ze svých dvou závodů, zastavil k tomuto datu výrobu a propustil všechny zaměstnance. Výroba byla nejdříve v daném závodu pozastavena na několik měsíců a následně byl závod s konečnou platností uzavřen v lednu 2010. Tato skutečnost měla určitý dopad na některé ukazatele, jako jsou např. spotřeba, objem výroby a produktivita, jak je vysvětleno dále v bodech (47) a (62).
3. Spotřeba na trhu Unie
(46)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje tří výše zmíněných výrobců na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu.
(47)
Mezi lety 2007 a 2009 se spotřeba TCCA v Unii snížila o 19 %, v období přezkumného šetření však opět vzrostla na úroveň o více než 6 % vyšší oproti úrovni v roce 2007. V případě let 2008 a 2009 lze tento trend vysvětlit kombinovanými účinky nižší poptávky z důvodu celosvětové hospodářské krize a omezené nabídky v důsledku uzavření jednoho z výrobních závodů v roce 2009 (viz (45). bod odůvodnění). Vyšší úroveň spotřeby v Unii dosažená v období přezkumného šetření souvisí především se zotavením z finanční krize a nárůstem dovozu z ČLR.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2007
2008
2009
OPŠ
Spotřeba v Unii (v tunách)
Index (2007 = 100)
100
93
81
106
4. Objem dumpingového dovozu z Čínské lidové republiky a jeho podíl na trhu
(48)
Objem a tržní podíl dumpingového dovozu z ČLR se vyvíjely tak, jak je uvedeno níže. Vzhledem k tomu, že žádný z vývozců/výrobců v ČLR při tomto přezkumu nespolupracoval, následující množství a podíly na trhu jsou založeny na dovozových statistikách Eurostatu.
(49)
V letech 2008 a 2009 se dovezené množství TCCA z ČLR mírně snížilo. Po tomto poklesu dovozu následovalo výrazné zvýšení v průběhu období přezkumného šetření (více než 35 % ve srovnání s rokem 2009). Zároveň docházelo během období přezkumného šetření k soustavnému zvyšování podílu dovozu ČLR na trhu.
Tabulka 2
Objem a tržní podíl dovozu z ČLR
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu v tunách
17 957
17 298
16 645
22 696
Index (2007 = 100)
100
96
93
126
Podíl na trhu (rozpětí)
40 %-50 %
40 %-50 %
45 %-55 %
50 %-60 %
5. Vývoj cen dumpingového dovozu z Čínské lidové republiky a cenové podbízení
5.1 Vývoj cen
(50)
Ceny dovozu z ČLR ukázaly trvalý nárůst o 11,3 %. Tento trend na jednu stranu sleduje vývoj cen hlavní složky použité suroviny, které začaly výrazně růst v roce 2009 a během období přezkumného šetření, na druhou stranu může do určité míry odrážet rozdíly v sortimentu výrobků (7).
Tabulka 3
Jednotková cena ČLR
2007
2008
2009
OPŠ
EUR/tuna
1 048
1 052
1 163
1 167
Index (2007 = 100)
100
100,4
111
111,3
5.2 Cenové podbízení
(51)
Během celého období byly ceny dovozu ČLR trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Pro určení, zda docházelo k cenovému podbízení, vycházela Komise při svém výpočtu z průměrné vývozní ceny CIF z ČLR získané z Eurostatu. Tyto ceny dotčeného výrobku byly porovnány s váženou průměrnou cenou výrobního odvětví Unie upravenou na úroveň cen ze závodu. Srovnání ukázalo, že ceny dovozu z ČLR byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie o více než 10 % bez zohlednění platného antidumpingového cla.
6. Dovoz z ostatních zemí
(52)
V následující tabulce je uveden objem dovozu z ostatních zemí a jeho podíl na trhu během posuzovaného období. Příslušné údaje vycházejí z údajů Eurostatu:
Tabulka 4
Dovoz z jiných zemí (objem a podíl na trhu)
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z jiných třetích zemí (v tunách)
501
239
296
378
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu (rozpětí)
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Méně než 2 %
(53)
Pokud jde o objem a podíl na trhu, dovoz z jiných třetích zemí byl v posuzovaném období zanedbatelný. Dovoz z USA, tedy další země, která byla předmětem antidumpingových opatření, byl během posuzovaného období zcela pozastaven.
7. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(54)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav daného výrobního odvětví Unie.
7.1 Výroba
(55)
Od roku 2009 byl zaznamenán výrazný pokles výroby způsobený zejména globální hospodářskou krizí a uzavřením jednoho výrobního provozu v červnu 2009, kdy k tomuto datu došlo k úplnému zastavení výroby v tomto závodu (viz (45). bod odůvodnění výše).
Tabulka 5
Produkce v Unii
2007
2008
2009
OPŠ
Index objemu výroby v Unii (2007 = 100)
100
95,2
66,5
70,7
7.2 Kapacita a využití kapacity
(56)
Stejný vývoj jako pro výrobu byl v posuzovaném období zaznamenán i pro výrobní kapacitu. Využití kapacity bylo však během období přezkumného šetření kladně ovlivněno určitým zlepšením procesů.
(57)
Vzhledem k uzavření jednoho závodu v Unii v roce 2009 (viz (45). bod odůvodnění výše) se shromážděné údaje v období přezkumného šetření vztahují pouze na kapacitu zbývajících závodů.
Tabulka 6
Výrobní kapacita v Unii a její využití
2007
2008
2009
OPŠ
Index výrobní kapacity
(2007 = 100)
100
101,5
91,0
80,6
Index využití kapacity
Index (2007 = 100)
100
93,4
72,8
86,9
7.3 Stav zásob
(58)
Tento ukazatel byl založen na informacích poskytnutých žadateli z důvodů uvedených v (54). bodě odůvodnění výše. Šetření v prostorách společnosti odhalila některé sezónní vlivy na spotřebu TCCA, a sice že dotčený výrobek se používá především v létě. To má dopad na změnu úrovně zásob v průběhu roku. Zásoby jsou největší v zimním období, zatímco v letním období jsou výrazně nižší. Vzhledem k tomu, že v letech 2007-2009 představují číselné údaje úroveň zásob ke dni 31. prosince daného roku, zatímco údaje v období přezkumného šetření ukazují úroveň zásob ke dni 30. června 2010, což je období s nejvyšším využitím zásob v průběhu roku, neumožňuje tento ukazatel řádné srovnání mezi obdobím přezkumného šetření a zbytkem posuzovaného období a není tudíž považován za relevantní pro posouzení újmy.
7.4 Objem prodeje
(59)
Objem prodeje dotčeného výrobku na trhu Unie byl nepříznivě ovlivněn hospodářskou krizí. Nárůst během období přezkumného šetření lze vysvětlit především zvýšením spotřeby v Unii v důsledku zotavení z recese po hospodářské krizi.
Tabulka 7
Prodej
2007
2008
2009
OPŠ
Objem
Index (2007 = 100)
100
92
73
91
7.5 Podíl na trhu
(60)
Výrobní odvětví Unie nebylo během posuzovaného období schopno získat zpět svůj podíl na trhu, který se v posuzovaném období značně snížil.
Tabulka 8
Podíl na trhu Unie
2007
2008
2009
OPŠ
Podíl na trhu Unie (rozpětí)
55 %-65 %
50 %-60 %
45 %-55 %
45 %-55 %
7.6 Zaměstnanost a mzdy
(61)
Zaměstnanost v daném odvětví v EU během posuzovaného období klesla, zejména v důsledku uzavření jednoho z výrobních závodů (viz (45). bod odůvodnění výše). Následkem toho se snížily i náklady na mzdy na úrovni výrobního odvětví Unie. Průměrná mzda na jednoho zaměstnance zůstala relativně stabilní po celé posuzované období.
Tabulka 9
Zaměstnanost
2007
2008
2009
OPŠ
Zaměstnanci
Index (2007 = 100)
100
98,7
84,1
74,2
Mzda na zaměstnance
Index (2007 = 100)
100
104,6
105,7
106,0
7.7 Produktivita
(62)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výkon jednoho zaměstnance za rok, měla v posuzovaném období záporný vývoj s prudkým poklesem o přibližně 20 % v roce 2009. Důvodem byla reorganizace související s uzavřením výrobních zařízení, což v roce 2009 zastavilo výrobu na 6 měsíců předtím, než došlo k uzavření závodu v lednu 2010 (viz (45). bod odůvodnění výše). Produktivita se následně opět zvýšila během období přezkumného šetření, i když pro první pololetí zůstala částečně ovlivněná negativními trendy v průběhu roku 2009.
Tabulka 10
Produktivita
2007
2008
2009
OPŠ
Produktivita
Index (2007 = 100)
100
96,5
79,2
95,3
7.8 Prodejní ceny
(63)
Průměrné jednotkové ceny TCCA v EU (jak je uvedeno v tabulce níže) se mírně zvýšily v letech 2007-2009, během období přezkumného šetření se však opět vrátily na úroveň roku 2007. Zvýšení z let 2007-2009 souvisí do jisté míry s vlivem sortimentu výrobků (viz poznámka pod čarou 1 na straně 10).
Tabulka 11
Prodejní cena na trhu Unie
2007
2008
2009
OPŠ
Průměrná jednotková cena -
index (2007 = 100)
100
104,6
111,4
103,1
7.9 Ziskovost
(64)
Ziskovost v rámci prodeje TCCA v EU se od roku 2007 vyvíjela negativně a v roce 2009 se projevila významná ztráta. Tyto špatné výsledky je potřeba vnímat v souvislosti s uzavřením výrobního závodu výrobcem z Unie v příslušném roce. V období přezkumného šetření ziskovost mírně rostla, dosáhla však pouze úrovně zisku daleko pod hranicí normální úrovně zisku (tj. 10 % (8)), které by mělo být v tomto odvětví hospodářské činnosti dosáhnuto. Z toho vyplývá, že výrobní odvětví Unie je stále ve slabé finanční situaci.
Tabulka 12
Ziskovost
2007
2008
2009
OPŠ
Ziskovost (rozpětí)
-10 % až 0 %
-10 % až 0 %
-20 % až - 10 %
0 % až 10 %
7.10 Investice a návratnost investic
(65)
Během posuzovaného období nedocházelo k významným kapitálovým výdajům. Indexované údaje uvedené v tabulce odrážejí investice do zlepšení produktivity a výrobního procesu. Indexy návratnosti investic mají stejný trend jako ziskovost.
Tabulka 13
Investice
2006
2007
2008
OPŠ
Čisté investice
Index (2007 = 100)
100
158
32
23
Návratnost investic (rozpětí)
-10 % až 0 %
-10 % až 0 %
-20 % až 0 %
0 % až 10 %
7.11 Peněžní toky
(66)
Peněžní toky byly během posuzovaného období kladné s výjimkou roku 2009, kdy bylo potřeba pokrýt mimořádné náklady na restrukturalizaci v důsledku uzavření jednoho výrobního podniku (viz (45). bod odůvodnění výše). Vývoj peněžních toků byl v souladu s vývojem ziskovosti.
Tabulka 14
Peněžní toky
2007
2008
2009
OPŠ
Peněžní toky (rozpětí)
0 % až 10 %
0 % až 10 %
-10 % až 0 %
5 % až 15 %
7.12 Rozsah dumpingového rozpětí
(67)
V průběhu období přezkumného šetření nadále docházelo k dumpingu z ČLR na úrovni výrazně nad stávající úrovní opatření. Navíc vzhledem k nevyužité kapacitě a cenám dovozu z ČLR není možné považovat vliv skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
7.13 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(68)
Antidumpingová opatření byla přijata v říjnu 2005. S přihlédnutím k celkové situaci výrobního odvětví Unie a dovozu z ČLR v období od roku 2007 do období přezkumného šetření se dospělo k závěru, že výrobní odvětví Unie navzdory platným antidumpingovým opatřením nedokázalo tyto účinky v plné míře překonat.
7.14 Závěr ohledně újmy
(69)
Některé ukazatele újmy se během posuzovaného období vyvíjely negativně. S ohledem na celkově se zhoršující situaci výrobců v Unii se má za to, že výrobní odvětví Unie utrpělo v posuzovaném období újmu.
8. Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
8.1 Dopad dumpingového dovozu z ČLR
(70)
Jak je uvedeno v (49). bodu odůvodnění, dovoz TCCA z ČLR mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření významně vzrostl jak z hlediska objemu, tak i z hlediska podílu na trhu. Bylo zjištěno i významné cenové podbízení (viz (51). bod odůvodnění). K nepřetržitému masivnímu přílivu dumpingového dovozu z ČLR docházelo v kontextu celkového zvýšení spotřeby v Unii během posuzovaného období, která v období přezkumného šetření dosáhla úrovně o 6 % vyšší než byla úroveň v roce 2007, i přes pokles v letech 2007 až 2009. Ze zvýšené spotřeby měl prospěch především dovoz z ČLR, což dokazuje zhoršující se situace výrobního odvětví Unie.
8.2 Dopad ostatních činitelů
(71)
Komise přezkoumala, zda i jiné známé činitele kromě dumpingového dovozu z ČLR mohly mít vliv na pokračující újmu, kterou utrpěli výrobci Unie.
(72)
Je pravděpodobné, že spolu s dumpingovým dovozem z ČLR měla určitý negativní vliv na výrobu v Unii i snížená výkonnost výrobního odvětví Unie na trzích třetích zemí, na kterých výrobní odvětví Unie čelilo konkurenci ČLR, především na trhu USA. Většina činností výrobců v Unii je však zaměřená na trh Unie a na základě této skutečnosti je tento potenciální vliv sníženého vývozu značně omezený.
(73)
Kromě toho měla na výkonnost výrobního odvětví Unie určitý nepříznivý vliv také hospodářská krize, což vedlo k poklesu výroby a restrukturalizaci jednoho z výrobců v Unii. Dopad hospodářské krize byl však časově omezený (částečně rok 2008 a rok 2009), zatímco hospodářská situace výrobního odvětví Unie se i nadále zhoršovala v celém posuzovaném období. Kromě toho vývoj v období přezkumného šetření ukazuje, že výrobní odvětví Unie se začalo znovu částečně zotavovat. Má se proto za to, že vliv hospodářské krize nebyl v tomto případě významný a nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
8.3 Závěr
(74)
Pokračující dumpingový dovoz z ČLR a hospodářská krize změnily proces obnovy a prohloubily problémy výrobního odvětví Unie. Ačkoli ke zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie přispěly i jiné faktory, neukázalo se, že by některý z nich byl dostatečný k narušení příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo. Z těchto důvodů je možné dojít k závěru, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu.
E. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(75)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posouzen dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné přetrvání újmy.
(76)
S ohledem na pravděpodobný účinek skončení platnosti opatření na výrobní odvětví Unie byly v souladu s údaji shrnutými výše v souvislosti s pravděpodobností pokračování dumpingu brány v úvahu následující faktory.
2. Objem a ceny dovozu z ČLR
(77)
Dovoz TCCA z ČLR, který představuje zhruba 98 % celkového dovozu do EU, během posuzovaného období zvětšoval svůj podíl na trhu a v období přezkumného šetření dosáhl více než 50 %. Při šetření bylo zjištěno, že tento dovoz probíhal za dumpingové ceny se značným dumpingovým rozpětím. Ceny dovozu z ČLR zůstávaly navíc během celého období pod úrovní cen výrobního odvětví Unie, přičemž cenové podbízení v porovnání s cenami Unie představovalo více než 10 % (bez ohledu na zavedená opatření).
3. Volná kapacita na trhu v ČLR
(78)
Jak je uvedeno v (34). a (35). bodě odůvodnění, z analýzy dostupných kapacit v ČLR vyplynulo, že využití výrobní kapacity bylo během posuzovaného období nízké. Bylo zjištěno, že odhadovaná přebytečná výrobní kapacita je více než třikrát vyšší než trh Unie. Zároveň podle informací získaných ze žádosti o přezkum existoval v ČLR pro dotčený výrobek pouze omezený trh.
4. Atraktivita trhu Unie
(79)
Vzhledem k trendům rostoucího dovozu a dostupným nevyužitým kapacitám v ČLR je pravděpodobné, že EU v budoucnosti přiláká další dovoz z ČLR. Skutečnost, že trh Unie je pro vývozce ČLR atraktivní, dokazuje vývoj v roce 2009, kdy byl nedostatek výroby v EU, způsobený restrukturalizací sektoru, částečně nahrazen dodatečným dovozem z ČLR.
(80)
Tato situace se může ještě zhoršit vzhledem k tomu, že na trhu USA byla existující antidumpingová opatření týkající se TCCA z ČLR nedávno prodloužena. Lze tedy očekávat, že v důsledku skončení platnosti antidumpingového opatření v EU by se trh Unie mohl stát ještě atraktivnějším.
5. Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování újmy
(81)
Výrobní odvětví Unie bylo řadu let poškozováno účinky dumpingového dovozu z ČLR a jeho hospodářská situace je nadále nejistá.
(82)
Jak je uvedeno výše, šetření ukázalo, že v posuzovaném období situace způsobující újmu výrobnímu odvětví Unie přetrvávala. Podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení je trvání újmy samo o sobě silným ukazatelem, že újma bude pravděpodobně pokračovat i v budoucnu, což by naznačovalo, že by opatření měla být zachována.
(83)
Vzhledem k volné kapacitě dostupné v ČLR a přitažlivosti trhu Unie je pravděpodobné, že pokud by se opatření zrušila, pokračoval by rostoucí trend rozsáhlého dovozu z ČLR za dumpingové ceny, které v porovnání s cenami výrobců v Unii představují cenové podbízení.
(84)
Pokud by nedošlo k prodloužení platných opatření, situace výrobního odvětví Unie by se zhoršila a došlo by dokonce k ohrožení jeho existence. Proto se dospělo k závěru, že pokud by byla stávající opatření zrušena, existuje velká pravděpodobnost pokračování újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(85)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení dílčích dotčených zájmů, tj. zájmů výrobců, dovozců a uživatelů v Unii.
(86)
Je třeba připomenout, že v předchozích šetřeních nebylo přijetí opatření pokládáno za odporující zájmu Unie. Navíc skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, kdy jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla stávající antidumpingová opatření mít na dotčené strany.
(87)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda by přes závěry týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu a újmy bylo možno dospět k jednoznačnému závěru, že není v zájmu Unie v tomto případě opatření zachovávat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(88)
Vzhledem k závěrům týkajícím se situace výrobního odvětví Unie, popsaným v (66). bodě odůvodnění a v souladu s argumenty týkajícími se analýzy pravděpodobnosti pokračování újmy, vysvětlenými v (78). až (81). bodě odůvodnění, je možné soudit, že uplynutí platnosti stávajících opatření by vedlo k dalšímu zhoršení hospodářské situace odvětví výroby TCCA v Unii, které utrpělo újmu v důsledku poškozujícího vlivu dumpingového dovozu z ČLR a jehož situace se zhoršila v důsledku celosvětové hospodářské krize.
(89)
Má se za to, že pokračování opatření by bylo prospěšné pro výrobní odvětví Unie, které by se v takovém případě mohlo zotavit z poškozujícího účinku dřívějšího dumpingu, který byl navíc zesílen hospodářskou krizí. Naopak zrušení opatření by zastavilo ozdravení výrobního odvětví Unie, vážně ohrozilo jeho životaschopnost, a v důsledku toho by vystavilo riziku jeho existenci, čímž by došlo k oslabení nabídky a konkurenceschopnosti na trhu.
3. Zájem dovozců a uživatelů
(90)
Byli osloveni všichni známí uživatelé, dovozci, zpracovatelé a navazující výrobní odvětví používající TCCA.
(91)
Přihlásili se pouze dva uživatelé a oba vyjádřili podporu pokračování platných opatření. Druhý z nich tvrdil, že pokračování opatření by nemělo nepříznivý dopad na konkurenceschopnost na trhu Unie, ale naopak by odvětví uživatelů umožnilo širší výběr dodavatelů vzájemně si konkurujících za tržní ceny. Vzhledem k tomu, že se v tomto případě nepřihlásila žádná další strana, nejsou k dispozici důkazy o tom, že by zachování antidumpingových opatření v tomto případě mělo vážný vliv na dovozce a uživatele v Unii.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(92)
Lze očekávat, že pokračování opatření pomůže výrobnímu odvětví Unie a následně bude mít prospěšný vliv na podmínky hospodářské soutěže na trhu Unie a na konsolidaci odvětví po hospodářské krizi a restrukturalizaci. Kromě toho lze očekávat, že pokračování opatření přinese prospěch uživatelům a dovozcům, jelikož umožní širší výběr dodavatelů na trhu Unie.
(93)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným faktorům lze konstatovat, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování dotyčných opatření.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(94)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(95)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření uplatněná na dovoz TCCA pocházející z ČLR zachována,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Tímto se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu kyseliny trichlorisokyanurové a jejích preparátů, rovněž uváděné pod mezinárodním nechráněným názvem (INN) „symklosen“, v současnosti kódů KN ex 2933 69 80 a ex 3808 94 20 (kódy TARIC 2933698070 a 3808942020), pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, činí pro výrobky vyrobené těmito společnostmi:
Společnost
Sazba antidumpingového cla
Doplňkový kód TARIC
Hebei Jiheng Chemical Co. Limited
8,1 %
A604
Puyang Cleanway Chemicals Limited
7,3 %
A628
Heze Huayi Chemical Co. Limited
3,2 %
A629
Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited
40,5 %
A627
Všechny ostatní společnosti
42,6 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. prosince 2011.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1389/2011
2011 m. gruodžio 19 d.
kuriuo, remiantis priemonių galiojimo termino peržiūra pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės trichlorizocianuro rūgščiai
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30.d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau - Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Galiojančios priemonės
(1)
Reglamentu (EB) Nr. 1631/2005 (2) Taryba nustatė galutines antidempingo priemones, kurias sudaro individualūs muitai nuo 7,3 iki 40,5 % ir likutinis 42,6 % (3) muitas, taikomas importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - KLR) kilmės trichlorizocianuro rūgščiai.
(2)
Reglamentu (EB) Nr. 855/2010 (4) Taryba vienai bendrovei taikomą individualų muitą sumažino nuo 14,1 iki 3,2 %.
2. Prašymas atlikti peržiūrą
(3)
Paskelbus pranešimą apie artėjantį taikomų galutinių antidempingo priemonių galiojimo terminą (5), 2010 m. liepos 6 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Prašymą gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 90 %) visos trichlorizocianuro rūgšties Sąjungoje, vardu pateikė Europos chemijos pramonės taryba (angl. CEFIC) (toliau - skundo pateikėjai).
(4)
Prašymas grįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei greičiausiai tęsis arba pasikartos.
3. Inicijavimas
(5)
Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija 2010 m. spalio 6 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (6) (toliau - pranešimas apie inicijavimą) paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.
4. Tyrimas
4.1. Tiriamasis laikotarpis
(6)
Peržiūros tiriamasis laikotarpis (toliau - peržiūros PTL) truko nuo 2009 m. liepos 1 d. iki 2010 m. birželio 30 d. Analizuojant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybę nagrinėjamas laikotarpis nuo 2007 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
4.2. Su tyrimu susijusios šalys
(7)
Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjams, kitam žinomam Sąjungos gamintojui, žinomiems susijusiems eksportuojantiems gamintojams, importuotojams ir naudotojams, taip pat KLR atstovams.
(8)
Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą pareikšti nuomonę raštu ir pateikti prašymą išklausyti. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios konkrečias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(9)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį KLR eksportuojančių gamintojų ir nesusijusių Sąjungos importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo nurodyta, kad gali būti taikoma tų šalių atranka, kaip numatyta pagrindinio reglamento 17 straipsnyje.
(10)
Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves) pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį minėtų šalių prašyta per 15 dienų nuo pranešimo apie inicijavimą paskelbimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.
(11)
Atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė vienas KLR gamintojas.
(12)
Kalbant apie importuotojus, pradžioje pasisiūlė kelios bendrovės, bet vėlesniame etape jos atsisakė bendradarbiauti.
(13)
Komisija nusiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims per pranešime apie tyrimo procedūros inicijavimą nurodytą laikotarpį. Atsakymai gauti iš trijų žinomų Sąjungos gamintojų ir dviejų naudotojų.
(14)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, būtina nustatant dempingo ir jo daromos žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybę ir Sąjungos interesus. Tikrinamieji vizitai surengti dviejų didžiausių Sąjungos gamintojų patalpose:
-
Fluidra (Inquide Sau), Passeig de Sanllehy, 25, 08213 Polinya (Barcelona), Spain (Ispanija),
-
Ercros (Aragonesas), Avenida Diagonal 595, Barcelona, Spain (Ispanija).
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
(15)
Produktas, dėl kurio atliekama šį peržiūra - KLR kilmės trichlorizocianuro rūgštis ir jos preparatai (toliau - TCCA), Tarptautiniame nepatentuotų pavadinimų (TNP) sąraše taip pat vadinama „simklozenu“, kurios KN kodai šiuo metu yra ex 2933 69 80 ir ex 3808 94 20 (TARIC kodai 2933698070 ir 3808942020).
(16)
TCCA - cheminis produktas, naudojamas kaip plataus spektro organinis chloro dezinfekantas ir baliklis, visų pirma naudojamas baseinų vandeniui dezinfekuoti. Produktas parduodamas miltelių, granulių, tablečių arba drožlių pavidalo. Bet kokio pavidalo TCCA ir jos preparatų pagrindinės savybės (cheminė sudėtis) ir ypatybės (dezinfekantas) tokios pat, bet kokio pavidalo produkto paskirtis panaši, todėl tai laikoma vienu produktu.
(17)
Atlikus šį tyrimą patvirtinta, kad eksportuojančių gamintojų gaminamo ir į Sąjungą parduodamo nagrinėjamojo produkto fizinės ir cheminės savybės bei paskirtis tokios pat kaip ir Sąjungos gamintojų gaminamo bei Sąjungos rinkoje parduodamo ir panašioje šalyje gaminamo ir jos vidaus bei eksporto rinkose parduodamo nagrinėjamojo produkto. Todėl pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį jie laikomi panašiais produktais.
C. DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
1. Įžanginės pastabos
(18)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi buvo tiriama, ar yra tikimybė, kad pasibaigus esamų priemonių galiojimui dempingas bus tęsiamas arba pasikartos.
(19)
Kaip jau aiškinta, vykdant atranką nebendradarbiavo nė vienas iš 30 žinomų eksportuojančių gamintojų, su kuriais susisiekta, nė vienas iš jų nepranešė apie save ir vykdant tyrimą.
(20)
Kadangi nebendradarbiavo nė vienas KLR eksportuojantis gamintojas, nustatyti faktai, susiję su dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybe, pagrįsti duomenimis, gautais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, t. y. Eurostato duomenimis, taip pat prašyme atlikti peržiūrą pateiktais duomenimis ir oficialiais KLR eksporto statistiniais duomenimis.
(21)
Be to, nustatant normaliąją vertę remtasi bendradarbiaujančio panašios šalies, Japonijos, eksportuojančio gamintojo pateiktais duomenimis.
2. Importas dempingo kaina per PTL
2.1. Panaši šalis
(22)
Kadangi KLR yra pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalis ir pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė turi būti nustatoma remiantis kaina ar apskaičiuotąja normaliąja verte, gauta atitinkamoje trečiojoje rinkos ekonomikos šalyje (toliau - panaši šalis), arba pagal kainą, taikomą importuojant iš panašios šalies į kitas šalis, įskaitant Europos Sąjungą, arba, jei tai neįmanoma, bet kuriuo kitu pagrįstu būdu, įskaitant už panašų produktą Sąjungoje faktiškai sumokėtą arba mokėtiną kainą, kuri prireikus tinkamai pakoreguojama, kad būtų įskaičiuotas pagrįstas pelno dydis.
(23)
Komisija pranešime apie inicijavimą paskelbė, kad anksčiau atliekant tyrimą normaliajai vertei KLR atžvilgiu nustatyti tinkama rinkos ekonomikos šalimi buvo pasirinkta Japonija, ir kad tuo tikslu Komisija ketina ir vėl remtis Japonija. Vykdant šį peržiūros tyrimą kreiptasi ir į kitų rinkos ekonomikos šalių gamintojus, pavyzdžiui, JAV ir Taivano, ir jiems pasiūlyta bendradarbiauti. Tačiau bendradarbiavo tik vienas eksportuojantis Japonijos gamintojas.
(24)
Todėl padaryta išvada, kad Japonija yra tinkama panaši šalis. Šiuo atžvilgiu iš suinteresuotųjų šalių negauta pastabų ar prieštaravimų dėl šios šalies tinkamumo.
2.2. Normalioji vertė
(25)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį normalioji vertė buvo nustatyta remiantis panašios šalies eksportuojančio gamintojo pateikta informacija, t. y. remiantis Japonijos vidaus rinkoje sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis už produktų, kurie, kaip buvo nustatyta, buvo parduoti įprastinėmis prekybos sąlygomis, rūšis.
(26)
Visų pirma bendradarbiaujančio Japonijos eksportuojančio gamintojo atžvilgiu buvo nustatyta, ar bendras panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems klientams kiekis buvo tipiškas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį, t. y. ar jis sudarė bent 5 % bendro eksportui į Sąjungą parduoto nagrinėjamojo produkto kiekio. Nustatyta, kad Japonijos eksportuojančio gamintojo pardavimo vidaus rinkoje kiekis per PTL yra tipinis.
(27)
Toliau buvo patikrinta, ar pardavimas vidaus rinkoje vyko įprastomis prekybos sąlygomis, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį.
(28)
Kadangi manyta, kad visas pardavimas vidaus rinkoje buvo pelningas, normalioji vertė pagrįsta faktine vidutine svertine vidaus rinkos kaina per PTL.
2.3. Eksporto kaina
(29)
KLR eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, todėl eksporto kaina nustatyta remiantis Eurostato duomenimis.
2.4. Palyginimas
(30)
Vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su vidutine svertine eksporto kaina remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygmeniu. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi buvo atsižvelgta į veiksnių, kurie turėjo įtakos kainoms ir kainų palyginamumui, skirtumus. Tuo tikslu transporto ir draudimo sąnaudų skirtumai buvo koreguojami.
2.5. Dempingo skirtumas
(31)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalimi, vidutinė svertinė normalioji vertė buvo lyginama su vidutine svertine eksporto kaina. Taikant šią metodiką nustatytas dempingo skirtumas sudaro 75 %.
3. Importo raida, jei priemonės būtų panaikintos
3.1. Pirminė pastaba
(32)
Atlikus analizę dėl dempingo taikymo per PTL taip pat buvo nagrinėjama dempingo tęsimo tikimybė.
(33)
Išanalizuoti šie veiksniai: KLR nepanaudoti pajėgumai, Sąjungos rinkos patrauklumas KLR eksportuojantiems gamintojams ir jų eksportas į trečiąsias šalis.
3.2. Eksportuojančių KLR gamintojų nepanaudoti pajėgumai
(34)
Kitos informacijos apie gamybos pajėgumus nebuvo, todėl analizė pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį atlikta remiantis prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija.
(35)
Remiantis prašymu atlikti peržiūrą, nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos pajėgumų panaudojimas KLR buvo nedidelis ir sudarė mažiau negu 40 % Dėl didžiulių gamybos pajėgumų ir menkos paklausos vidaus rinkoje, KLR nepanaudoti pajėgumai sudaro daugiau kaip 180 000 tonų, ir juos galima eksportuoti. Suvartojimas Sąjungoje per PTL yra maždaug 44 000 tonų.
3.3. Sąjungos rinkos patrauklumas
(36)
Sąjungos rinkos patrauklumą įrodo tai, kad nustačius antidempingo muitus KLR eksporto į Sąjungą apimtis nenustojo didėti. Nors 2007-2009 m. laikotarpiu importo apimtis buvo mažesnė palyginti su pradinio tyrimo, po kurio nustatytos priemonės, tiriamuoju laikotarpiu, importo apimtis per PTL buvo didesnė, t. y. 22 696 tonos.
(37)
Nepaisant to, kad vidutinė importo kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo, kainos ir toliau nuolat buvo mažesnės negu Sąjungos pramonės.
(38)
Tai, kad KLR importo apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo iki PTL lygio, o jis buvo aukštesnis negu pradinio tyrimo laikotarpiu, rodo, kad KLR tebesidomi Sąjungos rinka.
3.4. Eksporto į trečiąsias šalis kainos
(39)
Analizuoti KLR eksporto statistiniai duomenys, susiję su KLR eksporto į trečiąsias šalis apimtimi ir kainomis. Remiantis statistiniais duomenimis, 2010 m. 24 % KLR eksporto buvo skirta Sąjungos rinkai. Eksporto į ES FOB kainos buvo šiek tiek didesnės už eksporto į kitas pasaulio šalis kainas. Tačiau, kadangi nebuvo bendradarbiaujančiųjų, o prašyme atlikti peržiūrą nepateikta jokių duomenų apie eksportą į kitas trečiąsias šalis, nebuvo galimybių CIF lygiu palyginti tų kainų ir vidutinių Sąjungos pramonės kainų. Vis dėlto, tai, kad vidutinės eksporto kainos į trečiąsias šalis yra mažesnės už eksporto į Sąjungą kainas, galima vertinti kaip požymį, kad Sąjungos rinka patraukli KLR eksportuotojams ir, jei nebus taikomos priemonės, eksportas greičiausiai ir toliau didės.
4. Išvada dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės
(40)
Atsižvelgiant į išdėstytus faktus galima daryti išvadą, kad KLR eksportas vis dar vykdomas dempingo kainomis ir kad, jei galiojančios antidempingo priemonės būtų panaikintos, yra tikimybė, kad dempingas Sąjungos rinkoje tęsis. Iš tikrųjų, atsižvelgiant į esamus KLR nepanaudotus pajėgumus ir tai, kad Sąjungos rinka - patraukli, taip pat remiantis eksporto į ES ir trečiąsias šalis kainų palyginimu, galima spręsti, kad nustojus galioti priemonėms eksportas iš KLR į Sąjungą dempingo kainomis gerokai padidėtų.
D. PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE
1. Sąjungos pramonės apibrėžtis
(41)
Nagrinėjamąjį produktą Sąjungoje gamina trys bendrovės. Todėl manoma, kad jos sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau - Sąjungos pramonė).
2. Pirminė pastaba
(42)
Renkant duomenis remtasi Eurostato statistiniais duomenimis, prašymo atlikti peržiūrą duomenimis, klausimyno atsakymais ir per tikrinamuosius vizitus gauta informacija.
(43)
Gamybos, pajėgumų, pajėgumų naudojimo koeficiento, pardavimo apimties, rinkos dalies ir užimtumo ekonominiai rodikliai pagrįsti trijų Sąjungos gamintojų pateiktais duomenimis. Visi kiti rodikliai pagrįsti tik skundo pateikėjų pateiktais duomenimis, nes vienas iš Sąjungos gamintojų, kuris atliekant šią peržiūrą nebuvo skundo pateikėjas, bendradarbiavo ribotai. Atsižvelgiant į tai, kad skundo pateikėjai per PTL pagamino maždaug 90 % Sąjungos produkcijos, atliekant šią peržiūrą manyta, kad jų duomenys yra tipiški Sąjungos pramonės duomenys. Vietoje patikrinti tik skundo pateikėjų pateikti duomenys.
(44)
Siekiant pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį užtikrinti konfidencialumą, su Sąjungos pramonės ekonomine padėtimi ir suvartojimu susijusius duomenis reikėjo indeksuoti. Taip yra dėl to, kad tokie ekonominiai rodikliai yra susiję tik su dviem, o tam tikrais atvejais - su trimis gamintojais, iš jų vieno veiklos šiame sektoriuje mastas labai nedidelis.
(45)
2009 m. birželio mėn. vienas iš skundo pateikėjų uždarė vieną iš savo dviejų gamyklų ir nuo tos dienos sustabdė gamybą bei išleido visus darbuotojus priverstinių atostogų. Pirmiausia keliems mėnesiams buvo sustabdyta šios gamyklos veikla, o 2010 m. sausio mėn. ji buvo visai uždaryta. Tai paveikė kelis rodiklius, pavyzdžiui, suvartojimo, gamybos apimties ir našumo, kaip toliau paaiškinta 47 ir 62 konstatuojamosiose dalyse.
3. Suvartojimas Sąjungos rinkoje
(46)
Suvartojimas Sąjungos rinkoje buvo nustatytas remiantis trijų Sąjungos gamintojų parduodamu kiekiu Sąjungos rinkoje ir Eurostato importo duomenimis.
(47)
2007-2009 m. TCCA suvartojimas Sąjungoje sumažėjo 19 %, vėliau per PTL jis ne tik grįžo iki buvusio lygio, bet ir 6 % viršijo 2007 m. lygį. 2008 ir 2009 m. šią tendenciją galima paaiškinti tuo, kad sutapo paklausos sumažėjimas dėl pasaulinės ekonomikos krizės ir pasiūlos sumažėjimas dėl vienos gamyklos uždarymo 2009 m. (žr. 45 konstatuojamąją dalį). Tai, kad per PTL suvartojimas Sąjungoje padidėjo, daugiausia susiję su atsigavimu po ekonomikos krizės ir importo iš KLR padidėjimu.
1 lentelė
Suvartojimas Sąjungoje
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Suvartojimas Sąjungoje (metrinėmis tonomis)
indeksas (2007 m. = 100)
100
93
81
106
4. Importo dempingo kaina iš Kinijos Liaudies Respublikos apimtis ir rinkos dalis
(48)
Importo dempingo kaina iš KLR apimties ir rinkos dalių tendencijos nurodytos toliau. Toliau nurodytas kiekis ir rinkos dalys pagrįsti Eurostato importo statistiniais duomenimis, nes šioje peržiūroje nedalyvavo nei KLR gamintojai, nei jos eksportuotojai.
(49)
Iš KLR importuojamos TCCA kiekis 2008 ir 2009 m. šiek tiek sumažėjo. Tačiau per PTL importas gerokai padidėjo (daugiau kaip 35 % palyginti su 2009 m.). Kartu, nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat didėjo KLR importo rinkos dalis.
2 lentelė
KLR importo apimtis ir rinkos dalys
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Importo apimtis (metrinėmis tonomis)
17 957
17 298
16 645
22 696
Indeksas (2007 m. = 100)
100
96
93
126
Rinkos dalys (ribos)
40 %-50 %
40 %-50 %
45 %-55 %
50 %-60 %
5. Importo dempingo kaina iš Kinijos Liaudies Respublikos kainų tendencijos ir priverstinis kainų mažinimas
5.1. Kainų tendencijos
(50)
KLR importo kaina nuolat didėjo 11,3 % Ši tendencija, viena vertus, gali būti susijusi su pagrindinio žaliavų komponento kainų, labiau pradėjusių didėti 2009 m. ir per PTL, raida. Kita vertus, tai tam tikru mastu gali atspindėti tai, kad produkto mišinio sudėtis ne visada būna vienoda (7).
3 lentelė
KLR kaina už vienetą
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
EUR/metrinę toną
1 048
1 052
1 163
1 167
Indeksas (2007 m. = 100)
100
100,4
111
111,3
5.2. Priverstinis kainų mažinimas
(51)
Apskritai per visą laikotarpį KLR importo kainos buvo mažesnės už Sąjungos pramonės kainas. Siekdama nustatyti, ar kainos priverstinai mažinamos, Komisija, remdamasi Eurostato duomenimis, savo skaičiavimus grindė vidutinėmis KLR eksporto CIF kainomis. Šios nagrinėjamojo produkto kainos buvo lyginamos su svertine vidutine Sąjungos pramonės kaina, pakoreguota EXW lygiu. Atlikus palyginimą nustatyta, kad dėl importo iš KLR Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai mažinamos daugiau nei 10 %, neatsižvelgiant į taikomą antidempingo muitą.
6. Importas iš kitų šalių
(52)
Toliau pateiktoje lentelėje pateikiami duomenys apie importo iš kitų šalių apimtį ir rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu. Atitinkami duomenys pagrįsti Eurostato duomenimis.
4 lentelė
Importo iš kitų šalių apimtis ir rinkos dalis
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis (metrinėmis tonomis)
501
239
296
378
Importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalis (intervalas)
Mažiau kaip 2 %
Mažiau kaip 2 %
Mažiau kaip 2 %
Mažiau kaip 2 %
(53)
Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis ir rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo nedidelė. Importas iš JAV - dar vienos šalies, kuriai taikytos antidempingo priemonės - nagrinėjamuoju laikotarpiu visiškai nutrūko.
7. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
(54)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius Sąjungos pramonės padėčiai įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius.
7.1. Gamyba
(55)
Dėl pasaulinės ekonomikos krizės ir vienos gamyklos, visiškai sustabdžiusios gamybą, uždarymo 2009 m. birželio mėn. (žr. 45 konstatuojamąją dalį) 2009 m. prasidėjo didelis gamybos nuosmukis.
5 lentelė
Sąjungos gamyba
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Sąjungos gamybos apimties indeksas (2007 m. = 100)
100
95,2
66,5
70,7
7.2. Pajėgumai ir pajėgumų naudojimo koeficientas
(56)
Gamybos pajėgumams nagrinėjamąjį laikotarpį buvo būdingos tos pačios tendencijos kaip ir gamybai. Tačiau pajėgumų naudojimui teigiamos įtakos per PTL turėjo tam tikras procesų patobulinimas.
(57)
Per PTL surinkti duomenys atspindi tik likusios gamyklos pajėgumus, nes 2009 m. viena gamykla Sąjungoje buvo uždaryta (žr. 45 konstatuojamąją dalį).
6 lentelė
Sąjungos gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Gamybos pajėgumų
indeksas (2007 m. = 100)
100
101,5
91,0
80,6
Pajėgumų naudojimo
indeksas (2007 m. = 100)
100
93,4
72,8
86,9
7.3. Atsargos
(58)
Dėl 54 konstatuojamojoje dalyje paaiškintų priežasčių šis rodiklis pagrįstas skundo pateikėjų pateikta informacija. Iš bendrovės patalpose atlikto tyrimo matyti, kad yra tam tikri sezoniniai TCCA suvartojimo modeliai, būtent - daugiausia nagrinėjamojo produkto naudojama vasarą. Dėl to per metus atsargų kiekis kinta, t. y. didžiausias atsargų kiekis susidaro žiemą, o vasarą jis gerokai sumažėja. 2007-2009 m. skaičiai rodo atsargų lygį tam tikrų metų gruodžio 31 d. Tačiau PTL skaičius rodo atsargų lygį 2010 m. birželio 30 d., t. y. tuo metu, kai per visus metus naudojama daugiausiai atsargų. Taigi šis rodiklis neleidžia tinkamai palyginti PTL ir likusio nagrinėjamojo laikotarpio, todėl nemanyta, kad jis tinkamas žalai vertinti.
7.4. Pardavimo apimtis
(59)
Ekonomikos krizė turėjo neigiamo poveikio nagrinėjamojo produkto pardavimo Sąjungos rinkoje kiekiui. Per PTL kiekis galėjo padidėti labiausiai dėl to, kad atsigavus iš ekonomikos krizės sukeltos recesijos padidėjo Sąjungos suvartojimas.
7 lentelė
Pardavimas
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Kiekio
indeksas (2007 m. = 100)
100
92
73
91
7.5. Rinkos dalis
(60)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonei nepavyko atgauti gerokai sumažėjusios savo rinkos dalies.
8 lentelė
Sąjungos rinkos dalis
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Sąjungos rinkos dalis (intervalas)
55 %-65 %
50 %-60 %
45 %-55 %
45 %-55 %
7.6. Užimtumas ir darbo užmokestis
(61)
Užimtumas šiame sektoriuje per nagrinėjamąjį laikotarpį ES sumažėjo, taip nutiko labiausiai dėl to, kad buvo uždaryta viena gamykla (žr. 45 konstatuojamąją dalį). Taigi, sumažėjo ir Sąjungos pramonės išlaidos darbo užmokesčiui. Vidutinis darbo užmokestis, tenkantis vienam samdomajam darbuotojui, per nagrinėjamąjį laikotarpį ir toliau buvo palyginti stabilus.
9 lentelė
Užimtumas
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Samdomųjų darbuotojų
indeksas (2007 m. = 100)
100
98,7
84,1
74,2
Darbo užmokesčio, tenkančio vienam darbuotojui,
indeksas (2007 m. = 100)
100
104,6
105,7
106,0
7.7. Našumas
(62)
Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, vertinamas kaip vieno darbuotojo metinis našumas, per nagrinėjamąjį laikotarpį mažėjo, o 2009 m. jis sumažėjo maždaug 20 % Taip nutiko dėl reorganizacijos, kurios prireikė uždarius gamyklą. 2009 m. gamyba buvo sustabdyta 6 mėnesiams, o 2010 m. sausio mėn. gamykla buvo visai uždaryta (žr. 45 konstatuojamąją dalį). Vėliau per PTL našumas didėjo, tačiau pirmuosius tris mėnesius jam įtakos iš dalies turėjo neigiamos 2009 m. tendencijos.
10 lentelė
Našumas
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Našumo
indeksas (2007 m. = 100)
100
96,5
79,2
95,3
7.8. Pardavimo kainos
(63)
Vidutinė TCCA vieneto kaina ES (pateikta toliau lentelėje) 2007-2009 m. šiek tiek padidėjo ir per PTL vėl buvo 2007 m. lygio. Kainų padidėjimas 2007-2009 m. kažkiek susijęs su tuo, kad skiriasi produkto mišinio sudėtis (žr. 1 išnašą 10 puslapyje).
11 lentelė
Pardavimo kaina Sąjungos rinkoje
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Vidutinės vieneto kainos
indeksas (2007 m. = 100)
100
104,6
111,4
103,1
7.9. Pelningumas
(64)
TCCA pardavimo ES pelningumas nuo 2007 m. mažėjo, o 2009 m. patirta didelių nuostolių. Šie prasti veiklos rodikliai turėtų būti siejami su vienos ES gamintojo gamyklos uždarymu tais metais. Per PTL pelningumas vis dėlto šiek tiek padidėjo, nors pelnas buvo dar gerokai žemesnis negu įprastas pelnas (t. y. 10 % (8)), kuris turėtų būti gaunamas šiame veiklos sektoriuje. Tai rodo, kad Sąjungos pramonės finansinė padėtis tebėra sunki.
12 lentelė
Pelningumas
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Pelningumas (intervalas)
- 10 % - 0 %
- 10 % - 0 %
- 20 % - - 10 %
0 % - 10 %
7.10. Investicijos ir investicijų grąža
(65)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu didelių kapitalo išlaidų nebuvo. Lentelėje pateikti indeksuoti skaičiai žymi investicijas, kuriomis siekiama didinti našumą ir gerinti gamybos procesą. Investicijų grąžos indeksai atitinka tą pačią tendenciją kaip ir pelningumas.
13 lentelė
Investicijos
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Grynųjų investicijų
indeksas (2007 m. = 100)
100
158
32
23
Investicijų grąža (intervalas)
- 10 % - 0 %
- 10 % - 0 %
- 20 % - 10 %
0 % - 10 %
7.11. Grynųjų pinigų srautas
(66)
Grynųjų pinigų srautas nagrinėjamąjį laikotarpį buvo teigiamas, išskyrus 2009 m., kai uždarius vieną gamyklą (žr. 45 konstatuojamąją dalį) reikėjo padengti papildomas restruktūrizavimo išlaidas. Grynųjų pinigų kitimo tendencijos atitiko pelningumo kitimo tendencijas.
14 lentelė
Grynųjų pinigų srautas
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Grynųjų pinigų srautas (intervalas)
0 % - 10 %
0 % -10 %
- 10 % - 0 %
5 % - 15 %
7.12. Dempingo skirtumo dydis
(67)
Per PTL iš KLR toliau buvo importuojama dempingo kaina; dempingo lygis gerokai viršijo šiuo metu taikomų priemonių lygį. Be to, atsižvelgiant į nepanaudotus KLR pajėgumus ir importo iš KLR kainą, faktinių dempingo skirtumų poveikio Sąjungos pramonei negalima laikyti nereikšmingu.
7.13. Atsigavimas po buvusio dempingo
(68)
Antidempingo priemonės buvo nustatytos 2005 m. spalio mėn. Atsižvelgus į bendrą Sąjungos pramonės padėtį, taip pat į importo iš KLR kiekį nuo 2007 m. iki PTL, galima konstatuoti, kad, nepaisant galiojančių antidempingo priemonių, Sąjungos pramonė dar ne iki galo atsigavo nuo šio poveikio.
7.14. Išvada dėl žalos
(69)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį žalos rodikliai suprastėjo. Atsižvelgiant į bendrą blogėjančią Sąjungos gamintojų padėtį, manoma, kad Sąjungos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu patyrė materialinės žalos.
8. Importo dempingo kainomis ir kitų veiksnių poveikis
8.1. Importo dempingo kaina iš KLR poveikis
(70)
Kaip teigiama 49 konstatuojamojoje dalyje, nuo 2007 m. iki PTL gerokai padidėjo TCCA importo iš KLR apimtis ir rinkos dalis. Taip pat nustatytas priverstinis kainų mažinimas (žr. 51 konstatuojamąją dalį). Nuolatinis didžiulis importo dempingo kainomis iš KLR srautas buvo tuo metu, kai per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungoje apskritai buvo padidėjęs suvartojimas, o per PTL buvo pasiektas lygis, 6 % didesnis už 2007 m. lygį, nepaisant to, kad 2007-2009 m. suvartojimas mažėjo. Iš to, kad Sąjungos pramonės padėtis blogėja, matyti, kad suvartojimo padidėjimas buvo labiausiai naudingas importui iš KLR.
8.2. Kitų veiksnių poveikis
(71)
Komisija nagrinėjo, ar kiti su importu dempingo kainomis iš KLR nesusiję žinomi veiksniai galėjo būti susiję su Sąjungos gamintojams toliau daroma žala.
(72)
Kartu su importu dempingo kainomis iš KLR neigiamos įtakos Sąjungos gamybai greičiausiai turėjo ir tai, kad Sąjungos pramonės veikla trečiosiose, ypač JAV, rinkose sumenko dėl KLR konkurencijos. Vis dėlto, Sąjungos gamintojų veikla daugiausiai skirta Sąjungos rinkai, ir tai šiek tiek sumažina galimą sumažėjusio eksporto įtaką.
(73)
Sąjungos pramonės veiklai neigiamos įtakos turėjo ir ekonomikos krizė, nes dėl jos sumažėjo gamyba ir vienam iš Sąjungos gamintojų prireikė restruktūrizacijos. Nepaisant to, ekonomikos krizės poveikis trukmės požiūriu buvo ribotas (2008 m. dalis ir 2009 m.), o ekonominė Sąjungos pramonės padėtis nagrinėjamuoju laikotarpiu ir toliau blogėjo. Be to, pokyčiai per PTL rodo, kad Sąjungos pramonė vis dėlto pradėjo iš dalies atsigauti. Todėl galima manyti, kad ekonomikos krizės poveikis šiuo atveju nebuvo nereikšmingas, nors tai ir nepanaikina priežastinio importo dempingo kainomis iš KLR ir Sąjungos pramonės patirtos žalos ryšio.
8.3. Išvada
(74)
Tęsiamas importas dempingo kainomis iš KLR ir ekonomikos krizė turėjo įtakos atsigavimo procesui ir dar pasunkino Sąjungos pramonės padėtį. Nors Sąjungos pramonės veiklos rezultatų blogėjimą paskatino ir kiti veiksniai, nebuvo įrodyta, kad bent vienas iš jų yra pakankamai stiprus priežastiniam importo dempingo kainomis iš KLR ir Sąjungos pramonės patiriamos žalos ryšiui panaikinti. Tuo remiantis galima daryti išvadą, kad dėl importo dempingo kaina iš KLR Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala.
E. ŽALOS TĘSIMOSI TIKIMYBĖ
1. Įžanginės pastabos
(75)
Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį importas iš nagrinėjamosios šalies vertintas siekiant nustatyti, ar yra tikimybė, kad žala tęsis.
(76)
Atsižvelgiant į galimą poveikį Sąjungos pramonei pasibaigus priemonių galiojimo terminui, norint nustatyti dempingo tęsimosi tikimybę kartu su minėtais veiksniais buvo nagrinėjami toliau išvardyti veiksniai.
2. KLR importo apimtis ir kainos
(77)
TCCA importo iš KLR, sudarančio beveik 98 % viso importo į ES, rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu ir toliau augo, ir per PTL ji sudarė daugiau kaip 50 % Iš tyrimo matyti, kad importuota dempingo kainomis ir kad dempingo skirtumas - didelis. Be to, KLR importo kainos per visą laikotarpį buvo nuolat mažesnės už Sąjungos pramonės kainas, ir Sąjungos kainos buvo priverstinai mažinamos daugiau kaip 10 % (nepaisant to, kad buvo taikomos priemonės).
3. Nepanaudoti pajėgumai KLR rinkoje
(78)
Kaip minėta 34 ir 35 konstatuojamosiose dalyse, iš turimų KLR pajėgumų analizės matyti, kad gamybos pajėgumų naudojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu ir toliau buvo mažas. Nustatyta, kad apskaičiuotas gamybos pajėgumų perteklius yra daugiau kaip tris kartus didesnis už pajėgumus Sąjungos rinkoje. Kartu, iš prašyme atlikti peržiūrą pateiktos informacijos matyti, kad nagrinėjamojo produkto rinka KLR yra nedidelė.
4. Sąjungos rinkos patrauklumas
(79)
Atsižvelgiant į importo didėjimo tendencijas ir KLR nepanaudotus pajėgumus, ateityje į ES iš KLR greičiausiai bus importuojama dar daugiau. Tai, kad KLR eksportuotojams Sąjungos rinka yra patraukli, rodo pokyčiai 2009 m. Tuo metu ES gamybos stygius, atsiradęs dėl sektoriaus restruktūrizavimo, buvo iš dalies patenkintas papildomu importu iš KLR.
(80)
Padėtį gali dar pabloginti tai, kad JAV rinkoje TCCA taikomos antidempingo priemonės neseniai buvo pratęstos. Todėl tikėtina, kad, ES baigus galioti antidempingo priemonei, Sąjungos rinka taptų patrauklesnė.
5. Išvada dėl žalos tęstinumo tikimybės
(81)
Sąjungos pramonė dėl KLR importo dempingo kainomis patiria žalą jau kelerius metus ir šiuo metu jos ekonominė padėtis tebėra netvirta.
(82)
Kaip nurodyta pirmiau, atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei tebebuvo daroma žala. Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį, tai, kad žala tęsėsi, jau yra svarbus rodiklis, kad žala tikriausiai tęsis ir ateityje, todėl priemonių neturėtų būti atsisakyta.
(83)
Kadangi Kinija turi nepanaudotų pajėgumų, o Sąjungos rinka - patraukli, panaikinus priemones, greičiausiai ir toliau bus vis stipresnė tendencija, kad dėl didelės importo dempingo kainomis iš KLR apimties bus priverstinai labai mažinamos Sąjungos gamintojų kainos.
(84)
Jei galiojančios priemonės nebus pratęstos, Sąjungos pramonės padėtis pablogės, netgi kils grėsmė jos gyvavimui. Todėl galima daryti išvadą, kad panaikinus priemones būtų labai tikėtina tolesnė žala Sąjungos pramonei.
F. SĄJUNGOS INTERESAI
1. Įžanga
(85)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu reikėjo nagrinėti, ar toliau taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų pažeisti visos Sąjungos interesai. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. Sąjungos gamintojų, importuotojų ir naudotojų, interesai.
(86)
Atliekant ankstesnius tyrimus buvo manoma, kad priemonių nustatymas neprieštarauja Sąjungos interesams. Be to, atsižvelgiant į tai, kad šis tyrimas yra peržiūra, kurią atliekant analizuojama padėtis, kuri jau buvo nustačius antidempingo priemones, galima vertinti bet kokį netinkamą neigiamą dabar galiojančių antidempingo priemonių poveikį susijusioms šalims.
(87)
Remiantis minėta informacija išnagrinėta, ar, nepaisant išvadų dėl dempingo ir žalos tęsimosi tikimybės, gali būti daroma išvada, kad šiuo konkrečiu atveju Sąjungai nenaudinga toliau taikyti šias priemones.
2. Sąjungos pramonės interesai
(88)
Atsižvelgiant į 66 konstatuojamojoje dalyje pateiktas išvadas dėl Sąjungos pramonės padėties, taip pat į teiginius, pagrindžiančius tikimybę, kad žala ir toliau bus daroma, kaip aiškinama 78-81 konstatuojamosiose dalyse, galima laikytis nuomonės, kad nustojus galioti galiojančioms priemonėms dar labiau pablogėtų ekonominė Sąjungos TCCA pramonės, patiriančios žalingą importo dempingo kaina iš KLR poveikį ir nukentėjusios nuo krizės, padėtis.
(89)
Manoma, kad priemonių galiojimo pratęsimas būtų naudingas Sąjungos pramonei, ir tokiu atveju Sąjungos pramonė galėtų atsigauti po žalingo poveikio, anksčiau patirto dėl dempingo ir ekonomikos krizės. Priešingu atveju, nutraukus priemones, būtų stabdomas Sąjungos pramonės atsigavimas ir keliama didelė grėsmė jos gyvybingumui, taigi, kiltų pavojus jos egzistavimui, todėl rinkoje sumažėtų pasiūla ir konkurencija.
3. Importuotojų ir naudotojų interesai
(90)
Susisiekta su visais žinomais naudotojais, importuotojais, perdirbėjais ir TCCA vartotojų grandies atstovais.
(91)
Atsiliepė tik du naudotojai. Jie abu pritarė, kad galiojančios priemonės turi būti tęsiamos. Abu naudotojai teigė, kad toliau taikant priemones nebūtų daromas neigiamas poveikis konkurencijai Sąjungos rinkoje, net priešingai, tai sudarytų sąlygas vartotojų pramonei turėti daugiau tiekėjų, konkuruojančių rinkos kainomis. Kadangi šiuo klausimu neatsiliepė daugiau nė viena šalis, nėra įrodymų, kad toliau taikant antidempingo priemones Sąjungos importuotojams ir naudotojams būtų daromas didelis poveikis.
4. Išvada dėl Sąjungos interesų
(92)
Toliau taikant priemones tikimasi padėti Sąjungos pramonei, o tai pagerintų konkurencijos sąlygas Sąjungos rinkoje ir sutvirtintų sektorių po ekonomikos krizės ir restruktūrizavimo. Be to, tikimasi, kad tolesnis priemonių taikymas bus naudingas naudotojams ir importuotojams, nes Sąjungos rinkoje išliks daugiau tiekėjų.
(93)
Atsižvelgiant į visus minėtus veiksnius daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, kodėl nereikėtų tęsti nagrinėjamųjų priemonių.
G. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(94)
Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Buvo nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pateikti. Į pateiktą pagrįstą informaciją ir pastabas buvo deramai atsižvelgta.
(95)
Remiantis išdėstytais faktais, kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, antidempingo priemonės, taikomos importuojamam KLR kilmės TCCA, turėtų būti toliau taikomos,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės trichlorizocianuro rūgščiai ir jos preparatams, Tarptautiniame nepatentuotų pavadinimų (TNP) sąraše taip pat vadinamai „simklozenu“, kurios KN kodai šiuo metu yra ex 2933 69 80 ir ex 3808 94 20 (TARIC kodai 2933698070 ir 3808942020).
2. Toliau išvardytų bendrovių pagamintiems produktams nustatoma tokia galutinio antidempingo muito, taikomo produkto neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma:
Bendrovė
Antidempingo muito norma
Papildomas TARIC kodas
Hebei Jiheng Chemical Co. Limited
8,1 %
A604
Puyang Cleanway Chemicals Limited
7,3 %
A628
Heze Huayi Chemical Co. Limited
3,2 %
A629
Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited
40,5 %
A627
Visos kitos bendrovės
42,6 %
A999
3. Individualios muito normos, nustatytos 2 dalyje nurodytoms bendrovėms, taikomos tik tuo atveju, jei valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, kuri atitinka priede išdėstytus reikalavimus. Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2011 m. gruodžio 19 d.