ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 29. září 2010
o státní podpoře C 32/09 (ex NN 50/09) Německa na restrukturalizaci Sparkasse KölnBonn
(oznámeno pod číslem K(2010) 6470)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/526/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
po výzvě členským státům a dalším zúčastněným stranám k podání připomínek podle výše uvedených článků (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Německo oznámilo opatření dne 21. října 2009.
(2)
Komise došla v rozhodnutí ze dne 4. listopadu 2009 (2) (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) k předběžnému závěru, že rekapitalizační opatření ve prospěch Sparkasse KölnBonn (dále jen „spořitelna“) představují státní podporu; Komise dále uvedla, že pochybuje, zda opatření ve prospěch spořitelny mohou být podle čl. 107 odst. 3 SFEU považována za slučitelná s vnitřním trhem. Kromě toho požadovala Komise od Německa předložení plánu restrukturalizace.
(3)
V rozhodnutí o zahájení řízení zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie dne 6. ledna 2010 byly všechny zúčastněné strany vyzvány k podání připomínek.
(4)
Německo předalo dne 11. února 2010 plán restrukturalizace pro Sparkasse KölnBonn, který byl předmětem více setkání a telekonferencí v období od prosince 2009 do září 2010.
(5)
Německo předalo ve dnech 15. ledna 2010, 10., 12. a 24. února 2010, 10. a 26. března 2010, 21. a 28. května 2010, 8. a 11. června 2010, 23. července 2010 jakož i 10. a 23. srpna 2010 další informace a aktualizace plánu restrukturalizace. Konečné znění plánu restrukturalizace bylo předáno dne 1. září 2010.
2. POPIS PŘIJÍMAJÍCÍ FINANČNÍ INSTITUCE
(6)
Sparkasse KölnBonn je německou spořitelnou. Vznikla v roce 2005 spojením Stadtsparkasse Köln a Sparkasse Bonn, jejichž příslušnými zřizovateli (veřejný subjekt, zodpovědný za spořitelnu, dále jen „vlastník“) byla města Kolín nad Rýnem a Bonn. Město Kolín nad Rýnem se na nové finanční instituci podílí nepřímo 70 %, město Bonn 30 %. Od sloučení je zřizovatelem spořitelny Zweckverband Sparkasse KölnBonn (dále jen „Zweckverband“). Zweckverband je korporací veřejného práva, na níž se město Kolín nad Rýnem podílí 70 % a město Bonn 30 %.
(7)
Na konci roku 2008 byla spořitelna s bilanční sumou ve výši 31 miliard EUR druhou největší spořitelnou v Německu. Agentura Moody's udělila Sparkasse KölnBonn v té době rating Aa2. Dne 15. března 2010 byl rating snížen na A1.
(8)
Spořitelna poskytuje bankovní služby pro soukromé zákazníky (segment soukromých zákazníků) a podniky (podnikový segment). Kromě toho je regionálně činná v oblasti projektového financování, obchodech na kapitálovém trhu, jakož i dalších oblastech finančního sektoru a správy majetku.
(9)
Spořitelna provádí obchodní činnost výlučně v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem - Bonn, kde měla v roce 2008 v segmentu vkladů soukromých zákazníků tržní podíl o velikosti [30-35] (3) %; v segmentu úvěrů pro soukromé zákazníky měla v roce 2008 tržní podíl zhruba [20-25] % a v segmentu úvěrů pro firemní zákazníky tržní podíl [15-20] % (4).
3. OPATŘENÍ STÁTNÍ PODPORY
(10)
Vlastní kapitál spořitelny byl navýšen celkem o 650 mil. EUR a sice skrze
i)
vydání požitkových listů (Genussrechte) na konci roku 2008 a
ii)
vklad tichých společníků na začátku roku 2009.
3.1 Požitkové listy
(11)
V prosinci 2008 emitovala společnost Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft (dále jen „Förderungsgesellschaft“) na spořitelnu požitkové listy na jméno o celkové výši 300 mil. EUR (ve dvou tranších, každé ve výši 150 mil. EUR).
(12)
Förderungsgesellschaft je 100 % dceřinou společností svazu Rheinischer Sparkassen- und Giroverband (Rýnský svaz spořitelen, dále jen „RSGV“). RSGV je korporací veřejného práva a střešním svazem spořitelen se sídlem v Porýní, který zastupuje spořitelny, a tudíž v konečném důsledku i veřejnoprávní korporace a jejich (veřejné) vlastníky. Předmět činnosti Förderungsgesellschaft je podle jejích stanov podpora spořitelen, které jsou členkami RSGV. Smí posilovat kapitál spořitelen výlučně pro posílení úvěrové činnosti a přijímat úvěry.
(13)
Požitkové listy jsou vybavena kuponem ve výši 8 %. Doba splatnosti je 31. prosince 2013. Z hlediska bankovního dohledu představují požitkové listy kapitál Tier 2 (doplňkový kapitál).
(14)
Požitkové listy se na roční ztrátě podílejí podle poměru požitkových listů k ostatnímu vlastnímu kapitálu, který se podílí na ztrátě, a je s nimi spojeno […] právo na doplatek, tj. neprovedené platby u požitkových listů musejí být provedeny během [2-6] let po uplynutí splatnosti. To samé platí pro platby na doplnění jmenovité hodnoty požitkových listů z důvodu jejího snížení po utrpěné ztrátě.
(15)
Pro financování požitkových listů přijala Förderungsgesellschaft dva úvěry u […]. Tyto úvěry jsou po dobu platnosti požitkových listů pevně úročeny ve výši [4-5] % ročně. RSGV ručí za tyto úvěry u […]; RSGV získává od Förderungsgesellschaft odměnu za toto ručení ve výši [1,8-2,5] %.
3.2 Tichý vklad
(16)
Ve dnech 2. ledna 2009 a 27. února 2009 byly spořitelnou a sdružením Zweckverband podepsány smlouvy o založení tiché společnosti ve výši celkem 350 mil. EUR; první tranše ve výši 300 mil. EUR byla vyplacena dne 2. ledna 2009 a druhá ve výši 50 mil. EUR dne 1. dubna 2009. Tichý vklad je strukturou při níž investor nenabývá hlasovacího práva, ale získává odměnu. Tichý vklad je časově neomezený a u spořitelny je veden jako kapitál Tier 1 (základní kapitál). Tichý vklad drží Zweckverband.
(17)
Pro financování tichého vkladu si Zweckverband vzal na první tranši úvěr ve výši 300 mil. EUR. Tento úvěr byl z 50 % poskytnut […] a z 50 % […]. Zweckverband za tento úvěr platí odměnu ve výši [0,7-1,1] % nad dvanáctiměsíční sazbou EURIBOR. Druhá tranše ve výši 50 mil. EUR byla refinancována za pomoci úvěru od […] za odměnu ve výši [0,7-1,1] % nad sazbou EURIBOR. Na úvěr Zweckverbandu nebyla poskytnuta žádná zvláštní ručení města Kolín nad Rýnem ani města Bonn; ovšem podle stanov Zweckverbandu je dáno neomezené ručení obou měst za závazky Zweckverbandu.
(18)
Spořitelna platí za vklad tichého společníka odměnu ve výši 7,25 % nad dvanáctiměsíční sazbou EURIBOR. Výše odměny byla stanovena poté, co Deutsche Bank podala tzv. Fairness Opinion (posudek o přiměřené odměně). Platby odměny jsou vázány na dosažení účetního zisku a nejsou prováděny, pokud spořitelna v daném roce zisku nedosahuje. Platba odměny je vyloučena, pokud poměr výše vlastního kapitálu je v okamžiku odměny pod 9 % a platba by vedla v daném účetním období ke ztrátě nebo by tuto ztrátu prohloubila. Pokud nedojde k platbě odměny, není dána povinnost tyto platby dodatečně provést. Kromě toho se vklad tichého společníka proporcionálně k celkovému kapitálu, který se podílí na ztrátách, podílí na případných účetních ztrátách.
4. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(19)
Plán restrukturalizace stanoví zaměření spořitelny na obchodní model podle stanov, a to regionálně zaměřené spořitelny. Tato finanční instituce se bude soustředit na služby typické pro maloobchodní banku, tj. soukromé zákazníky a MSP, stáhne se z obchodních činností jako obchodování na vlastní účet a investice do strukturovaných produktů a prodá dceřiné společnosti, které nepatří k hlavnímu oboru činnosti. Spořitelna dále výrazně sníží svoje správní náklady.
4.1 Popis plánu restrukturalizace
(20)
Hlavním oborem činnosti spořitelny budou zákazníci usazení v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem - Bonn v segmentech soukromí zákazníci, privátní bankovnictví, MSP, firemní a institucionální zákazníci. V segmentu firemních zákazníků se spořitelna bude soustředit na zákazníky s ročním obratem nižším než 250 mil. EUR.
(21)
Spořitelna sníží svoje největší prvky úvěrové angažovanosti mj. zkrácením úvěrových linek, přijetím dodatečných záruk a převodem úvěrového rizika na jiné finanční instituce. V segmentu firemních zákazníků byla spořitelna již schopna snížit svoji úvěrovou angažovanost o 551,5 mil. EUR; do roku 2013 by mělo být dosaženo dalšího snížení původní úvěrové angažovanosti z 2,8 mld. EUR (stav 2008) o [0,9-1,1] mld. EUR. Kromě toho by do konce roku 2013 měla být snížena úvěrová angažovanost ve výši [0,8-0,9] mld. EUR vůči veřejným subjektů se sídlem mimo oblast Kolín nad Rýnem - Bonn, a to za pomoci stejných nástrojů vlastních prostředků (viz příloha I, bod 4).
(22)
Spořitelna již omezila obchodování na vlastní účet z původní hodnoty 550 mil. EUR na současnou hodnotu [20-23] mil. EUR a má v úmyslu je zcela ukončit. Spořitelna se v budoucnu vzdá veškerého obchodování na vlastní účet a zvažuje, že se vzdá svého statusu jakožto tzv. institutu obchodní knihy (Handelsbuchinstitut), takže zbývající a co do rozsahu omezené činnosti obchodování na vlastní účet budou vedeny jako obchody bankovní knihy. Budou omezeny na určité produkty a nebudou smět překročit určité denní úvěrové riziko (riziko tržní ceny [3-5] mil. EUR; viz příloha I, bod 2).
(23)
Jedna z hlavních příčin ztrát spořitelny v roce 2008 byly investice do tzv. ABS portfolií a Strategic Assets Allocation portfolií (dále též „SAA“). Nákupem ABS-portfolia nabyla spořitelna geograficky diverzifikovaná aktiva (5), mj. RMBS (6), CDO (7), CMBS (8), ABS (9) a CLO (10), která měla z velké části rating AAA. Na konci roku 2007 bylo ABS-portfolio uvedeno v účetní závěrce spořitelny s hodnotou 1,05 mld. EUR. U SAA-portfolia se jedná o diverzifikovaná aktiva ve formě cenných papírů řízená skrze zvláštní fond, která se skládají mj. z mezinárodních kapitálových podílů, REITs (11) a dluhopisů (včetně kategorií High Yield (cenné papíry s vysokým výnosem) a Emerging Markets). Na konci roku 2007 bylo toto portfolio uvedeno v účetní závěrce spořitelny s hodnotou 2,2 mld. EUR. I přes úsilí spořitelny o širokou diverzifikaci ABS a SAA-portfolií vedla finanční krize k citelnému snížení hodnoty těchto cenných papírů. V roce 2008 musela spořitelna provést odpisy ve výši 249 mil. EUR (12), které se týkaly hlavně obou portfolií; již v roce 2007 musela provést odpisy ve výši 108 mil. EUR.
(24)
Podle plánu restrukturalizace spořitelny neodpovídají investice do ABS a SAA rizikovému profilu tradiční spořitelny a jejímu novému strategickému zaměření na hlavní obor činnosti. Proto se spořitelna rozhodla tyto investice do roku 2014 zcela zcizit, resp. zredukovat. Spořitelna v březnu 2008 snížila svoje SAA investice o polovinu, aby redukovala svoje riziko. K dalším prodejům došlo v roce 2009 a tyto umožnily snížení portfolia SAA na 468 mil. EUR (stav k 30. září 2009). Dopady zbývajícího portfolia ABS (k rozhodnému dni 30. září 2009 o nominální hodnotě 970 mil. EUR) na účetní závěrku spořitelny budou v roce 2010 vyrovnány odpovídajícími opatřeními ke krytí rizik a zajišťovacími nástroji. V letech [2012-2014] by měl být prodán zbytek portfolia.
(25)
Spořitelna začala provádět rozsáhlý program zaměřený na snižování nákladů, který zahrnuje mj. snižování počtu pracovníků, optimalizaci vnitřních procesů a uzavření 22 poboček (z celkem 131) do poloviny roku 2011. Tímto způsobem by měly být správní náklady do roku 2014 postupně sníženy o [5-8] % (13).
(26)
Německo přislíbilo, že spořitelna dodrží omezení týkající se kuponových plateb (příloha I, bod 7) a reklamy (příloha I, bod 9), zákazu převzetí (příloha I, bod 8) jakož i zákazu cenového vůdcovství. Posledně uvedené omezení stanoví, že spořitelna do konce roku 2014 nebude pro vklady a financování bydlení nabízet nižší ceny než konkurent s nejlepšími cenami mezi deseti největšími konkurenty (u vkladové činnosti jsou rozhodné tržní podíly na relevantním trhu v hospodářské oblasti Kolín nad Rýnem/Bonn a u financování bydlení tržní podíly na nových obchodech ve Spolkové republice Německo; viz příloha I, bod 5).
4.2 Restrukturalizace dceřiných společností
(27)
Spořitelna chce snížit počet svých dceřiných společností o třetinu. Účetní hodnota dceřiných společností činila v účetní závěrce spořitelny k 31. prosinci 2008 činila 635 mil. EUR; do konce roku 2009 bylo [20-40] mil. EUR zcizeno, resp. likvidováno a je plánováno další zcizování v rozsahu [180-250] mil. EUR. Spořitelna tím podle druhu dceřiných společností sleduje dva cíle. Zaprvé má být zcizením dceřiných společností (14), které nepatří k hlavnímu oboru činnosti a které se podílejí na regionálních rozvojových projektech nebo na komunálních projektech anebo na záměrech výstavby sociálních bytů, sníženo úvěrové riziko a zranitelnost spořitelny. Zadruhé má být ze zisků z prodeje kapitálových účastí, které nemají bezprostřední vazbu na obchodní činnost spořitelny, financována její restrukturalizace (viz příloha I, bod 10). Úplný seznam dceřiných společností, které mají být zcizeny, se nalézá v příloze I, bodech 10 a 13.
(28)
K poslední skupině patří mj. účasti na podnicích RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG a neue leben Pensionsverwaltung AG. Tyto účasti byly již prodány a vynesly příjmy o celkové výši cca. [25-35] mil. EUR.
(29)
U některých dceřiných společností o prodejní hodnotě cca. [70-100] mil. EUR očekává spořitelna s ohledem na charakter těchto podniků jen malý zájem o koupi ze strany soukromých subjektů. Tento malý zájem je způsoben zejména skutečností, že se jedná především o malé podniky, které jsou ve spolupráci s městem Kolín nad Rýnem činné ve výstavbě sociálních bytů a regionálním rozvoji nebo jejichž vlastnická struktura je již v současnosti silně určována majetkovou účastí města Kolín nad Rýnem. Spořitelna proto zvažuje, že tyto činnosti prodá [městu Kolín nad Rýnem nebo určité společnosti provázané s městem Kolín nad Rýnem]. Převod by měl být proveden za tržní cenu, která bude stanovena nezávislým znalcem. Aktiva dceřiných společností, které mají být prodány městu Kolín nad Rýnem, se týkají zejména obchodů s nemovitostmi.
(30)
V důsledku provedení opatření restrukturalizace sníží spořitelna svoje rizikově vážená aktiva (RWA) o [2-5] mld. EUR na [15-20] mld. EUR (tj. o [15-20] %). (Přičemž není vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku během fáze restrukturalizace). Pokud by byl vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku, dosáhla by do roku 2014 redukce rizikově vážených aktiv [10-15] %. […]Sparkasse Köln se sníží o [4-6] mld. EUR na nominální hodnotu [20-30] mld. (tj. o [15-20] %). (Přičemž není vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku během fáze restrukturalizace). Pokud by byl vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku, dosahovalo by snížení aktiv v rámci restrukturalizačních opatření 5 %.
4.3 Obnovení rentability podle základního scénáře a podle pesimistického scénáře
(31)
Německo navrhlo základní scénář a pesimistický scénář, aby prokázalo, že spořitelna je schopna v dlouhém období opět dosahovat rentability.
(32)
Finanční prognosy uvedené v základním scénáři jsou založeny na prognosách uznávaných ekonomických institucí v Německu. Vychází se z předpokladu, že růst HDP se bude během celého období restrukturalizace pohybovat na stejné moderátní úrovni a že míra nezaměstnanosti bude dále růst do roku 2011 a poté bude pomalu klesat. Pro rok 2010 se očekává zlepšení obchodního klimatu, který je v současnosti nepříznivý a charakterizovaný nízkými úrokovými sazbami. Toto zlepšení má trvat během zbývajícího období restrukturalizace.
(33)
Podle tabulky 1 by spořitelna podle základního scénáře dosahovala v roce 2010 opět zisku a následně by zlepšovala svoje hospodářské výsledky postupně do roku 2014. Pro rok 2014 se udává rentabilita vlastního kapitálu (ROE) [9-10] %. Schéma 1 obsahuje nejdůležitější ukazatele pro spořitelnu pro roky 2008-2014.
Tabulka 1
Sparkasse KölnBonn - Zisk před zdaněním 2010-2014 (základní scénář)
Scénář
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Základní scénář
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[200-225]
Schéma 1
Ukazatele Sparkasse KölnBonn pro období 2008-2014 (základní scénář)
Ukazatele
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
RVA (15) (v mld. EUR)
20,2
19,1
[17,5-20]
[…]
[…]
[…]
[15-20]
Kvóta Tier-1 (16)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[7-8] %
([6-7] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-10] %
([8-9] %)
ROE
- 13,5 %
- 6,5 %
[0-3] %
[4-6] %
[7-9] %
[7-9] %
[9-10] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[65-75] %
[60-70] %
[55-65] %
[50-60] %
[50-60] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(34)
V pesimistickém scénáři se u makroekonomických předpokladů vychází z trvání finanční krize až do roku 2011 a z mírného oživení v roce 2012. V pesimistickém scénáři se oproti základnímu scénáři vychází z předpokladu prostředí nepříznivých nízkých úrokových sazeb, které bude trvat o dva roky déle.
(35)
V pesimistickém scénáři se dále vychází ze skutečnosti, že spořitelna bude v roce 2012 opět zisková a následně bude až do roku 2014 svoje hospodářské výsledky postupně zlepšovat. Pro rok 2014 se udává rentabilita vlastního kapitálu (ROE) [10-12,5] %. Podle pesimistického scénáře budou ukazatele kapitálové přiměřenosti spořitelny a celé konsolidované skupiny po celé období restrukturalizace výrazně nad hodnotami stanovenými právními předpisy. Tabulka 2 a schema 2 obsahují nejdůležitější ukazatele Sparkasse KölnBonn pro roky 2008-2014 podle pesimistického scénáře.
Tabulka 2
Sparkasse KölnBonn - Zisk před zdaněním 2010-2014 (pesimistický scénář)
Scénář
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Pesimistický scénář
- 98,8
-[125-150]
-[25-50]
[50-75]
[125-150]
[175-200]
Schema 2
Ukazatele Sparkasse KölnBonn pro období 2008-2014 (pesimistický scénář)
Ukazatele
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
RVA (17) (v mld. EUR)
20,2
19,1
[17-20]
[17-19]
[17-19]
[17-19]
[16-18]
Kvóta Tier-1 (18)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[6-7] %
([5-6])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[7-8] %
([6-7])
ROE
- 13,5 %
- 6,5 %
- [8-9] %
- [1-3] %
[3-5] %
[8-10] %
[10-12] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[70-75] %
[65-70] %
[60-65] %
[55-60] %
[50-55] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(36)
S ohledem na skutečnost, že příjmy spořitelny jsou nejsilněji zasaženy současnými nízkými úrokovými sazbami, byla provedena citlivostní analýza s ohledem na úrokové sazby (scénář 1: posun křivky úrokové sazby nahoru o 100 bazických bodů; scénář 2: posun dolů o 50 bazických bodů). Analýza potvrdila, že dále rostoucí úrokové sazby by pro rentabilitu spořitelny byly přínosné, zatímco klesající úrokové sazby by rentabilitu snížily; lineární snížení krátkodobých úrokových sazeb o 50 bazických bodů by vedl ke snížení zisku o [20-25] mil. EUR ročně. Celkově z citlivostní analýzy předané Německem vyplývá, že citlivost spořitelny na výraznější změny úrokových sazeb je omezená.
4.4 Správa a řízení společnosti
(37)
Z informací předaných Německem plyne, že o politicky motivovaných investicích, které přispěly k obtížím spořitelny, bylo rozhodnuto v období 1997-2004, tj. k těmto rozhodnutím došlo před sloučením podniku Stadtsparkasse Köln se Sparkasse Bonn do nynější Stadtsparkasse v roce 2005 a na jiném právním základě, který byl určován zejména zákonem o spořitelnách spolkové země Severní Porýní-Vestfálsko (19). V mezidobí se korporátní řízení spořitelny zlepšilo.
(38)
S ohledem na nezbytné strukturální změny u vlastníků po sloučení obou spořitelen v roce 2005 je pro důležitá rozhodnutí ve sdružení Zweckverband zapotřebí kvalifikovaná většina hlasů akcionářů; kvalifikovaná většina byla stanovena na 85 % a je tedy vyšší než majetková účast každého jednotlivého města.
(39)
Byl snížen počet a velikost orgánů spořitelny; mj. také výrazné zmenšení správní rady a představenstva (20). Výbor pro majetkové účasti, který se skládal ze třech členů představenstva a který byl u bývalé Stadtsparkasse Köln oprávněn činit předběžná rozhodnutí o investicích dceřiných společností, byl zrušen. Zodpovědnost za investiční politiku ve věcech kapitálových účastí, které je třeba hodnotit podle ekonomických kritérií, byla předána představenstvu. Veškeré nové investice spořitelny musejí být kromě toho schváleny správní radou.
(40)
Spořitelna musela vytvořit rizikový výbor a auditní výbor a dát těmto útvarům dalekosáhlé kontrolní pravomoci, aby splnila svoje povinnosti podle novelizovaného zákona o spořitelnách. Zákon kromě toho stanoví, že členové správní rady musejí mít odborné znalosti potřebné pro hodnocení a kontrolu obchodní činnosti spořitelny. Představenstvo nese výlučnou zodpovědnost za správu spořitelny a není vázáno pokyny správní rady nebo vlastníků.
(41)
Kromě již provedených zlepšení struktury řízení společnosti posílí spořitelna své podnikové řízení skrze navýšení počtu nezávislých (21) členů správní rady ze současných 2 na budoucí 4 z celkového počtu 18 členů. Po 1. lednu 2011 bude mít auditní výbor 7 členů namísto dosavadních 9 a rizikový výbor 6 členů namísto dosavadních 9. Výbor pro majetkové účasti musí být zrušen do konce roku 2011 a strategický výbor do konce roku 2010. Výbor pro majetkové účasti ztratí automaticky význam poté, co spořitelna zcizí většinu svých dceřiných společností. Pravomoci strategického výboru převezme představenstvo. Konečně budou postupy rozhodování v případech převzetí podniků změněny a následně bude představenstvo moci rozhodnout o majetkových účastech pouze jednomyslně a u účastí nad [2-5] mil. EUR nominální hodnoty pouze po předchozí prověrce due diligence nebo po ocenění podniku za účasti nezávislého znalce.
4.5 Hybridní kapitálové nástroje
(42)
Spořitelna má u nezávislých investorů hybridní kapitál (zákaznické požitkové listy) ve výši 224 mil. EUR. Podle informací, které předalo Německo, mají požitkové listy a zákaznické požitkové listy stejné pořadí. Tichý vklad je podřazen oběma druhům požitkových listů. Jak plyne z tabulky 3, nebyly již od roku 2008 na hybridní kapitál vypláceny žádné kuponové platby. V letech 2008 a 2009 se požitkové listy podílely na ztrátách ve výši 57,4 mil. EUR. Tichý vklad a zákaznické požitkové listy se podílely na ztrátách roku 2009. Od roku 2010 jsou hybridní kapitálové nástroje znovu doplňovány a od roku 2011 do roku 2012 budou provedeny kuponové platby, k nimž v minulosti nedošlo. V roce 2013 budou všechny hybridní kapitálové nástroje doplněny a provedeny všechny kuponové platby, které nebyly provedeny v minulosti, takže kuponové platby budou úplně provedeny u každého nástroje. S ohledem na skutečnost, že při pozitivním hospodářském výsledku za účetní období, resp. pozitivní bilanci musejí být kuponové platby provedeny, nemá spořitelna žádnou možnost uvážení, pokud jde o možné pozastavení kuponových plateb, v případě že dosahuje zisku a nominální kapitál je znovu doplněn o případná snížení.
Tabulka 3
Výplata zisku Sparkasse KölnBonn pro období 2009-2014 (základní scénář)
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Zisk před zdaněním
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[200-225]
Výplata zisku podle kapitálových nástrojů
Požitkové listy společnosti Förderungsges
Účast na ztrátě
40,6
16,8
0
0
0
0
0
Znovudoplnění kapitálu
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupón
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Zákaznické požitkové listy
Účast na ztrátě
0
12,5
0
0
0
0
0
Znovudoplnění kapitálu
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupón
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Tichý vklad
Účast na ztrátě
0
19,5
0
0
0
0
0
Znovudoplnění kapitálu
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupón
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(43)
Německo ujistilo, že spořitelna - s výjimkou smluvních závazků - nebude provádět žádné kuponové platby na hybridní kapitál soukromých investorů (viz příloha I, bod 7).
4.6 WestLB
(44)
Další příčinou finančních obtíží spořitelny byla její majetková účast na WestLB. Spořitelně vznikly ztráty v celkové výši […] mil. EUR, neboť jakožto členka Rýnského svazu spořitelen (RSGV) přispívala k doplnění rezervního fondu, který byl Svazem spořitelen zřízen jako bezpečnostní síť pro členy svazu a pro zemské banky. Rezervní fond byl využit při záchranných opatřeních ve prospěch WestLB v roce 2008. Zbývající riziková expozice trvá z důvodu nepřímé účasti spořitelny na WestLB a přetrvávajícím nepřímém ručení za tzv. „Bad Bank“ náležející k WestLB skrze RSGV.
(45)
Ačkoliv spořitelna do WestLB přímo neinvestovala, je vystavena riziku skrze majetkovou účast svazu RSGV, na kterém má spořitelna majetkovou účast ve výši 19 %. Podle informací Německa je riziko, že případné zhoršení účetní hodnoty RSGV ohledně WestLB bude mít na spořitelnu negativní dopad, nízké. Zaprvé byla WestLB údajně před nedávnem oceněna nezávislou třetí osobou a následně byla její účetní hodnota v bilanci RSGV k rozhodnému dni 31. prosince 2009 korigována z historické hodnoty […] mld. EUR na […] mil. EUR k rozhodnému dni 31. prosince 2009. Nepřímá majetková účast spořitelny na WestLB činí následně v současnosti zhruba […] EUR. S ohledem na skutečnost, že spořitelna nese riziko na WestLB pouze z důvodu svojí majetkové účasti na RSGV, má pro spořitelnu význam pouze vnitřní hodnota RSGV. Tato ovšem není stanovena pouze s ohledem na hodnotu WestLB, nýbrž rovněž s ohledem na hodnotu ostatních dceřiných společností a investic RSGV. Z ocenění ostatních dceřiných společností RSGV, které bylo provedeno na konci roku 2009, vyplynulo, že existují značné tiché rezervy, které by postačovaly k pokrytí nezbytného odpisu WestLB i v nejhorším případě.
(46)
Povinný příspěvek spořitelny [k …], kterým by měly být kryty případné ztráty nedávno vytvořené Bad Bank vlastněné WestLB, činí v období 25 let […] mil. EUR. Tento příspěvek ovšem nemá žádné negativní dopady na schopnost spořitelny plnit v budoucnosti regulatorní požadavky na kapitálovou přiměřenost, neboť příspěvek [k …], se má hradit výlučně z budoucích zisků.
4.7 Částečné dřívější ukončení majetkové účasti
(47)
Německo ujistilo, že spořitelna splatí část přijatého kapitálu dříve, než je pro kapitálové nástroje smluvně stanoveno (viz příloha I, bod 27). Splácení započne v roce 2011 a dojde k němu ve dvou etapách.
(48)
Nejprve nabude Zweckverband […] první tranši ve výši 150 mil. EUR požitkových listů od Förderungsgesellschaft. Skrze transakci a zejména výši kupní ceny nebude Förderungsgesellschaft ve výrazně lepší pozici, než pokud by nástroj nadále vlastnila (22). Zweckverband poté přemění požitkové listy, která v současnosti platí jako kapitál Tier-2 (doplňkový kapitál), na kapitálové nástroje Tier-1. U nového nástroje s nekumulativními kupony by se jednalo o podřízené závazky s dobou splatnosti alespoň 30 let. Tento krok by u spořitelny zlepšil kvótu Tier-1 o [0,8-1,0] %.
(49)
Lepší kvóta základního kapitálu je předpokladem pro druhý krok, tedy zpětný odkup druhé tranše požitkových listů (v nominální hodnotě 150 mil. EUR), které drží Förderungsgesellschaft, spořitelnou v roce 2011. Oba kroky budou mít za následek snížení kapitálu Tier-2 celkem o [0,5-1,0] %. Dále nabude RSGV nebo jiný člen sektoru spořitelen majetkové účasti spořitelny na […] a […] propojených se spořitelnou za tržní cenu (23). Skrze prodej nepřímých majetkových účastí na obou těchto podnicích by se bilanční suma spořitelny snížila o další [0,2-0,5] %. Prodej obou těchto podniků je v úzké souvislosti se zpětným odkupem druhé tranše požitkových listů, neboť RSGV hodlá uhradit nabytí obou společností z výnosu z prodeje požitkových listů.
5. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ PRO POSOUZENÍ OPATŘENÍ REKAPITALIZACE
(50)
Je třeba upozornit na skutečnost, že Komise v dané věci dne 4. listopadu 2009 zahájila formální vyšetřovací řízení pro posouzení slučitelnosti uvedených opatření rekapitalizace s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 SFEU (24).
(51)
Komise dále vyjádřila pochyby, zda je zaručeno přiměřené rozdělení nákladů a zda je omezeno narušování hospodářské soutěže, jak je stanoveno v právních předpisech o státní podpoře (viz bod 50 rozhodnutí o zahájení řízení).
(52)
S ohledem na skutečnost, že nebylo jasné, zda obtíže spořitelny byly zapříčiněny investičními rozhodnutími, která byla přijata dlouhou dobu před krizí, nebo zda byly skutečně zapříčiněny finanční krizí, Komise zatím nerozhodla, zda budou opatření rekapitalizace posuzována podle čl.107 odst. 3 písm. b) SFEU nebo podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Komise rozhodla, že za účelem rozhodnutí o použitelném právním základě provede důkladné přezkoumání skutkové podstaty a rozhodnutí proto přijme později.
6. STANOVISKA OSTATNÍCH ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(53)
Komise konstatuje, že nebyla doručena žádná stanoviska ostatních zúčastněných stran týkající se uvedeného opatření rekapitalizace.
7. STANOVISKO NĚMECKA
(54)
Německo prostudovalo rozhodnutí Komise ze dne 4. listopadu 2009 o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU. Spolková republika Německo sdělila Komisi, že je i nadále toho názoru, že uvedená opatření rekapitalizace ve prospěch spořitelny ve formě tichého vkladu a kapitálu požitkových listů nepředstavují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Podle názoru Německa jsou opatření tak, jak byla popsána v rozhodnutí o zahájení řízení (srov. body 24 až 28 rozhodnutí o zahájení řízení), slučitelná se zásadou tržně jednajícího investora.
(55)
Německo nesouhlasí s posudkem Komise, že trh s hybridním kapitálem byl v okamžiku provedení opatření rekapitalizace (tj. na konci roku 2008/počátku roku 2009) úplně „zamrzlý“ (25) a s jejím závěrem, že k danému okamžiku by žádný tržně jednající investor nebo vlastník takovouto investici - ani za vyšší cenu - neprovedl (bod 38 rozhodnutí o zahájení řízení). Německo uvedlo, že spořitelna nebyla tímto tržním vývojem postižena a byla schopna v posledních čtyřech měsících roku 2008 emitovat podřízené závazky ve výši cca. [10-15] mil. EUR a v prvním kvartálu 2009 ve výši cca. [35-40] mil. EUR v tranších o rozsahu několika set tisíc EUR.
(56)
Německo dále uvedlo, že rekapitalizace Sparkasse KölnBonn ze strany Förderungsgesellschaft nebyla financována ze státních prostředků.
(57)
Pokud by však Komise potvrdila svůj předběžný závěr, že rekapitalizace spořitelny obsahuje prvek státní podpory, je Německo toho názoru, že tato státní podpora je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(58)
Německo uvedlo, že restrukturalizační plán splňuje všechny požadavky sdělení Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (26) (dále jen „sdělení o restrukturalizaci“).
(59)
Podle názoru Německa restrukturalizační plán zaručí, že spořitelna znovu dosáhne svojí dlouhodobé rentability, že přinese dostatečný vlastní příspěvek k restrukturalizačním nákladům a že případná narušení hospodářské soutěže způsobená státní podporou budou omezena zásadními strukturálními opatřeními a pravidly pro účast v hospodářské soutěži.
(60)
Závazky Německa jsou obsaženy v přílohách I, II a III a jsou nedílnou součástí tohoto rozhodnutí. Aby se zajistilo, že závazky budou skutečně naplněny, bude ustanoven svěřenský správce pro kontrolu. Postup pro jeho jmenování, jakož i povinnosti svěřenského správce jsou stanoveny v příloze II. Německo se dále zavázalo k časovému rámci pro zcizení (příloha I, body 10 a 13). Pokud tento časový rámec nebude dodržen, bude ustanoven svěřenský správce pro zcizování. Postup pro jeho jmenování, jakož i povinnosti svěřenského správce pro zcizování jsou stanoveny v příloze III.
8. POSOUZENÍ
8.1 Existence státní podpory a částka podpory
(61)
Komise musí přezkoumat, zda se u uvedených opatření jedná o státní podporu. Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU podpory poskytované v jakékoli formě státy nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(62)
V rozhodnutí o zahájení řízení (oddíl 5.1) došla Komise k předběžnému závěru, že obě opatření rekapitalizace ve prospěch spořitelny představují státní podporu. Komise proto nemůže souhlasit s argumentací Německa, že opatření nepředstavují státní podporu, neboť podmínky pro oba nástroje byly údajně takové, že by je akceptoval i tržně jednající investor. I v tom případě, že by odměna za oba nástroje do začátku roku 2008 odpovídala úrokům placeným za srovnatelné nástroje, byla v daném případě s ohledem na vysoké riziko způsobené neexistující rentabilitou spořitelny příliš nízká. Kromě toho byl trh s hybridním kapitálem v okamžiku provedení rekapitalizace zcela zamrzlý. Komise proto nemohla s ohledem na rámcové podmínky a zejména s ohledem na situaci na trhu akceptovat argumentaci Německa, že tržně jednající investor by investici provedl - a dokonce za stejných podmínek.
(63)
Z důkladného přezkoumání neplynou žádné informace, které by toto zjištění změnily. Podřízené závazky emitované spořitelnou na konci roku 2008 a v prvním kvartálu 2009 nejsou s ohledem na nízkou hodnotu jednotlivých tranší spolehlivým důkazem pro to, že trhy s hybridními kapitálovými nástroji skutečně fungovaly. Riziko spojené s tranšemi hybridního kapitálu o hodnotě několika set tisíc EUR není srovnatelné s rizikem nástroje o nominální hodnotě 150 mil. EUR a toto riziko soukromé trhy podstoupí daleko snadněji. Komise proto trvá na svém závěru, že v danou dobu by žádný tržně jednající investor nenabyl půjčku hybridního kapitálu, která by byla rozsahem a podmínkami srovnatelná s rekapitalizačními opatřeními ve prospěch spořitelny.
(64)
Pokud jde o druh prostředků použitých ze strany Förderungsgesellschaft pro rekapitalizaci spořitelny, upozorňuje Komise na to, že již v jiných případech rozhodla, že se u prostředků Förderungsgesellschaft jedná o prostředky kontrolované přímo nebo nepřímo veřejnými orgány (27). Toto platí podle názoru Komise také pro Förderungsgesellschaft, u níž se jedná o 100 % dceřinou společnost RSGV. Proto je tyto prostředky třeba považovat za státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(65)
Z výše uvedených důvodů potvrzuje Komise svůj předběžný závěr uvedený v rozhodnutí o zahájení řízení, že opatření na rekapitalizaci ve prospěch spořitelny představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(66)
Dále je třeba uvést, že podpory na záchranu byly přeměněny na podpory na restrukturalizaci, což představuje pro spořitelnu další výhodu. Tato opatření umožnila spořitelně financování v okamžiku, kdy nebyla, zejména s ohledem na finanční a hospodářskou krizi, schopna získat na trhu kapitál. Toto poskytlo spořitelně hospodářskou výhodu a posílilo její pozici oproti soutěžitelům v Německu a jiných členských státech, jimž nebyla poskytnuta stejná podpora. Tato opatření proto mohou narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy.
(67)
Prvek podpory kapitálové injekce činí 650 mil. EUR a odpovídá 3,3 % rizikově vážených aktiv spořitelny (stav: konec roku 2008).
8.2 Slučitelnost podpory s vnitřním trhem
8.2.1 Právní základ pro posouzení slučitelnosti
(68)
V rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 4. listopadu 2009 Komise ještě nepřijala žádné rozhodnutí o právním základě použitelném pro posouzení opatření rekapitalizace. Podle tehdy dostupných informací se zdálo, že hlavní příčinou obtíží spořitelny byla rozhodnutí přijatá dlouhou dobu před počátkem krize, a to investovat do projektů regionálního rozvoje. S ohledem na skutečnost, že se zdálo, že finanční krize finanční problémy spořitelny pouze zhoršila, nebylo vyloučeno použití čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Avšak protože opatření rekapitalizace byla provedena na vrcholu finanční krize, přichází v úvahu - mj. s ohledem na rozhodovací praxi Komise v případech bank v tísni - také použití čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(69)
I kdyby v dosavadních rozhodnutích byl uveden odkaz na pokyny společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (dále jen „pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci“) (28), upřesnila Komise ve svém sdělení o restrukturalizaci v bodě 49, že všechny státní podpory, které jí byly oznámeny do 31. prosince 2010 včetně budou prověřovány na základě sdělení o restrukturalizaci a ne na základě pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(70)
S ohledem na trvající zranitelnost německého bankovního sektoru došla Komise k závěru, že možná likvidace jedné z největších spořitelen v Německu kvůli […] by bývala měla systémové následky a následně by ohrozila finanční stabilitu Německa.
(71)
Pro posouzení, zda finanční podpora spořitelny je, jakožto podpora na restrukturalizaci udržující finanční stabilitu, slučitelná s vnitřním trhem, se jako právní základ použije čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
8.2.2 Slučitelnost podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem
(72)
Podle ustanovení sdělení o restrukturalizaci zaprvé musí z restrukturalizačního plánu pro zvýhodněnou finanční instituci plynout, že je schopna obnovit svoji dlouhodobou rentabilitu. Zadruhé, podpora musí být omezena na nezbytné minimu; dále se musejí jak zvýhodněná finanční instituce, tak i její podílníci na restrukturalizaci co nejvíce podílet z vlastních zdrojů. Zatřetí musejí být přijata opatření, aby se omezila narušení hospodářské soutěže skrze umělou podporu tržní síly zvýhodněné finanční instituce a aby byla zaručena existence bankovního sektoru, jehož fungování je určováno hospodářskou soutěží. Dále je třeba zvážit otázky kontroly a procesní aspekty.
i) Obnovení dlouhodobé rentability
(73)
Německo předalo komplexní a podrobný plán restrukturalizace s kompletními údaji k obchodnímu modelu spořitelny, jak se stanoví v bodech odůvodnění 9 až 11 sdělení o restrukturalizaci. V plánu restrukturalizace jsou uvedeny také příčiny finančních obtíží spořitelny.
(74)
Obchodní model stanoví nové strategické zaměření na hlavní obor činnosti tradiční regionální spořitelny. Spořitelna se bude koncentrovat na služby typické pro maloobchodní finanční instituci pro své tradiční zákaznické segmenty v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem-Bonn, tj. soukromé zákazníky, MSP jakož i menší průmyslové zákazníky a institucionální zákazníky. Spořitelna se tudíž bude zaměřovat na oblasti obchodní činnosti podle stanov a svoje hlavní kompetence a stáhne se z oblastí, které způsobily její finanční obtíže. Spořitelna v budoucnosti nebude provádět žádné obchody na vlastní účet, zcizí dceřiné společnosti, které nepatří k hlavnímu oboru činnosti a nebude provádět žádné investice do SAA- a ABS-portfolií. Podle názoru Komise je nový obchodní model koherentní a dlouhodobě udržitelný.
(75)
Obtíže spořitelny plynou v zásadě ze třech oblastí: i) záměry regionálního rozvoje, ii) investice do SAA- a ABS-portfolií a iii) majetková účast spořitelny na WestLB.
(76)
Již v roce 2008 začala spořitelna zcizovat, resp. likvidovat dceřiné společnosti, které nepatřily k hlavnímu oboru činnosti a byly činné v oblasti regionálního rozvoje. Je zapotřebí úplné ukončení těchto obchodních činností a toto ukončení je zároveň způsobilé odstranit pochybnosti Komise týkající se oblasti hospodářské soutěže, neboť zcizením je možné vyloučit další ztráty nebo další rizikovou expozici související s dceřinými společnostmi. Dále se tím uvolní nejen kapitál, nýbrž i kapacity managementu, které bude možné využít pro hlavní obor činnosti spořitelny. Kromě toho povedou tato zcizení k redukci rozvahy spořitelny o cca [180-230] mil. EUR ([0-2] %) (29).
(77)
S ohledem na skutečnost, že se u obchodní činnosti dceřiných společností, které mají být prodány městu Kolín nad Rýnem, jedná zejména o výstavbu nemovitostí a služby v oblasti nemovitostí, není podle názoru Komise použití sdělení Komise o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství (sdělení o znehodnocených aktivech) (30) ani nezbytné, ani vhodné. Účetní hodnota těchto dceřiných společností již byla v posledních letech výrazně upravena směrem dolů, aby se přiblížila jejich tržní hodnotě. Prodej dceřiných společností by proto pro spořitelnu neměl znamenat velké ztráty. Kromě toho je díky příslibu Německa, že spořitelna prodá dceřiné společnosti za tržní cenu, která bude též určena nezávislým znalcem, zaručeno, že prodeje nebudou spojeny s dalšími státními podporami.
(78)
Dalšími příčinami finančních obtíží spořitelny byla ABS- a SAA-portfolia. Tyto investice byly již výrazně sníženy. Spořitelna svoji účast v těchto portfoliích úplně ukončí do roku 2014. Exit z tohoto portfolia je nezbytným krokem pro realizaci nové strategie spořitelny, neboť tyto investice již neodpovídají novému obchodnímu modelu spořitelny. Současná účetní hodnota zbývajících aktiv v ABS- a SAA-portfoliu odpovídá celkově jejich tržní hodnotě, a proto je zbývající riziková expozice u těchto portfolií omezená a neohrožuje životaschopnost spořitelny.
(79)
Konečně je zbývající riziko spořitelny ve spojení s její majetkovou účastí na WestLB, která vedla ke ztrátám ve výši […] mil. EUR, omezené a zajištěné tichými rezervami v investičním portfoliu RSGV. Příspěvek spořitelny [k …] poplyne pouze z budoucích čistých příjmů, a proto tato příspěvková povinnost dlouhodobou rentabilitu spořitelny neohrozí. Kromě toho hodnotí Komise jako pozitivní, že příspěvky [k …] budou moci být placeny teprve poté, co bude vyplacena odměna státního kapitálu v souladu s podmínkami rekapitalizace.
(80)
Komise konstatuje, že slabiny vedení spořitelny již byly předmětem cílených zlepšovacích opatření ze strany spořitelny a bude tomu tak i nadále. Změna vlastnické struktury a zavedení hlasování kvalifikovanou většinou realizované v roce 2005 v souvislosti se sloučením Stadtsparkasse Köln a Sparkasse Bonn zaručují, že politické zájmy vlastníků nebudou kladeny nad hospodářské zájmy spořitelny. Dále budou umožněna zlepšení týkající se odpovědnosti vrcholového managementu a to skrze změny složení a počtu členů orgánů spořitelny a způsobu jejich usnášení. Silněji soustředěná odpovědnost a vyšší podíl [externích …] členů, kteří nepocházejí z politických kruhů, v orgánech spořitelny umožní větší transparenci a efektivnost při přijímání rozhodnutí. Tato opatření řeší - ve spojení se změněnou vlastnickou strukturou - příčiny obtíží spořitelny, takže riziko, že se spořitelna bude znovu účastnit politicky motivovaných záměrů, které jsou v rozporu s hospodářskými zájmy spořitelny, je minimální. Kromě toho se zdá, že novelizovaný zákon o spořitelnách dostatečně zaručuje nezávislost vedení spořitelny. Důkazy předložené spořitelnou, že se od roku 2004 již neúčastnila nových politicky motivovaných záměrů, ukazují, že provedená opatření fungují. Celkově je nový kodex Corporate Governance v souladu s výsledky, které byly dosaženy ve srovnatelných případech (31). Provedené a přislíbené změny Corporate Governance spořitelny, mohou proto být považovány za přiměřený a dostatečný příspěvek k znovuobnovení její dlouhodobé rentability.
(81)
Podle názoru Komise splňuje plán restrukturalizace spořitelny podmínky bodů 9 a 12 až 15 sdělení o restrukturalizaci: musí z něj být patrné, jak finanční instituce co nejdříve obnoví dlouhodobou rentabilitu bez státní podpory. Kromě toho musí být finanční instituce schopna vytvářet přiměřenou rentabilitu vlastního kapitálu a současně nést všechny náklady své běžné obchodní činnosti a splňovat příslušná regulatorní kriteria.
(82)
Spořitelna předala finanční projekce pro období 2008-2014 s údaji o jejích příjmech, nákladech, snižování hodnoty, ziscích a kapitálových pozicích. Podle názoru Komise vychází základní scénář z realistických makroekonomických předpokladů. Spořitelna vychází z toho, že od roku 2010 bude dosahovat zisků a od té doby bude po celé období restrukturalizace postupně zlepšovat svoje výsledky hospodaření za hospodářské období. Podle prognóz bude rentabilita vlastního kapitálu činit v roce 2014 zhruba [9-10] %, což je za normálních tržních podmínek přiměřený výsledek pro maloobchodní finanční instituci. Od roku 2013 bude kromě toho spořitelna platit plnou odměnu za opatření podpory. Kapitálové kvóty spořitelny budou i nadále výrazně nad minimálními kapitálovými požadavky; pro rok 2014 má kapitálová kvóta tier-1 činit [8-9] % (oproti 6,1 % v roce 2009).
(83)
Kromě toho spořitelna prokázala, že by byla schopna přežít i v pesimistickém scénáři. Předpoklady, na nichž je založen pesimistický scénář, byly přiměřené. Ze zátěžového testu vyplynulo, že výsledky spořitelny budou nad regulatorními kapitálovými kvótami, a proto tudíž plní i podmínky bodu 13 sdělení o restrukturalizaci. Z citlivostní analýzy dále plyne, že spořitelna by byla schopna překonat i možnou budoucí výraznou změnu úrokových sazeb.
(84)
Spořitelna kromě toho předložila strategii pro předčasné částečné splacení státních kapitálových injekcí. Toto částečné splacení by mělo být možné, aniž by byla dotčena kapitálová základna spořitelny, neboť kvóta tier-1 spořitelny se předpokládá ve výši [6-7] % pro rok 2010 a podle základního scénáře by v dalších letech měla být vyšší. I podle pesimistického scénáře by měla být nad regulatorními požadavky. Pro předčasné částečné splacení není ani pro spořitelnu ani pro jiné podniky, které se na transakci podílejí, zapotřebí dodatečné podpory. Zaprvé by Förderungsgesellschaft nebyla v lepší situaci s ohledem na stanovení kupní ceny za první tranší ve výši 150 mil. EUR požitkových listů, což v zásadě odpovídá cash flow společnosti Förderungsgesellschaft, které by obdržela, pokud by si kapitálový nástroj ponechala. Zadruhé k transferu dochází mezi dvěma veřejnými subjekty. Dále s ohledem na skutečnost, že nástroj, který má být přeměněn na kapitál tier-1, již byl kvalifikován jako státní podpora a že spořitelna po této přeměně zaplatí stejně vysokou odměnu Zweckverbandu, není podle názoru Komise s přeměnou spojena žádná další státní podpora. Konečně bude zpětný odkup druhé tranše ve výši 150 mil. EUR spořitelnou v zásadě také odpovídat cash flow Förderungsgesellschaft, který by získala, pokud by si nástroj ponechala.
(85)
Komise proto došla k závěru, že restrukturalizační plán předložený spořitelnou splňuje kritéria sdělení o restrukturalizaci ohledně obnovení dlouhodobé rentability, a tudíž odstraňuje všechny pochybnosti Komise uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení, které se týkaly soutěžního práva.
ii) Vlastní příspěvek/sdílení nákladů
(86)
Podle sdělení o restrukturalizaci by se finanční instituce a jejich vlastníci měli na restrukturalizaci co nejvíce podílet z vlastních zdrojů, aby se zajistilo omezení podpory na nezbytné minimum. Za tímto účelem mohou být např. prodána aktiva finanční instituce. Dále by vlastníci měli podle možnosti ztráty finanční instituce absorbovat. Díky závazkům, které podstoupila spořitelna, se dosáhne toho, že budou využity vlastní zdroje a že se soukromí investoři, kteří drží hybridní kapitál spořitelny, budou na restrukturalizaci podílet.
(87)
Z restrukturalizačního plánu neplyne, že by státní podpora šla nad rámec nákladů spojených s obnovením rentability. Poskytnutá podpora má zaručit, že spořitelna bude podle základního scénáře disponovat přiměřenými kapitálovými rezervami a podle pesimistického scénáře bude splňovat regulatorní požadavky na podíl vlastního kapitálu.
(88)
Komise poznamenává, že spořitelna provádí opatření zaměřená na snižování nákladů, a skrze takto získané interní prostředky sama přispívá k nákladům na restrukturalizaci. Tato opatření povedou na konci období restrukturalizace ke snížení ročních nákladů o [25-35] mil. EUR (zhruba [5-8] % celkových nákladů v roce 2009).
(89)
Kromě toho budou prodejem rentabilních dceřiných společností, které nepatří k hlavnímu oboru činnosti, získány výnosy, které budou moci být použity k financování nákladů na restrukturalizaci.
(90)
Spořitelna nemůže pozastavit nebo odložit výplatu kuponů hybridních kapitálových nástrojů, pokud v určitém roce dosáhne zisku. Avšak majitelé hybridních kapitálových nástrojů také absorbují ztráty spořitelny, pokud to bude možné, neboť výplata kuponů u hybridního kapitálu byla pozastavena, resp. nominální hodnota hybridního kapitálu byla snížena skrze účast na ztrátách spořitelny. Komise je proto názoru, že se po investorech do hybridního kapitálu žádá co největší sdílení nákladů, a tím jsou splněny požadavky sdělení o restrukturalizaci, pokud jde o příspěvek soukromých investorů k nákladům na restrukturalizaci.
(91)
Podle bodu 24 sdělení o restrukturalizaci může být přiměřené rozdělení nákladů zaručené také přiměřenou odměnou státní podpory. Podle názoru Komise je odměna stanovená v rámci opatření na rekapitalizaci ve spojení s jinými, již popsanými opatřeními k rozdělení nákladů, přiměřená. Díky očekávaným ziskům bude spořitelna schopna zaplatit odměnu za kapitál poskytnutý státem a vyplácet kupony podle ustanovení upravujících rekapitalizaci, a sice od roku 2011 u požitkových listů a od roku 2013 u tichého vkladu poté, co byl doplněn jmenovitý kapitál těchto nástrojů. Úroky u požitkových listů držených státem se budou kumulovat [2-6] let a kapitál snížený skrze účast na ztrátě bude u obou rekapitalizačních nástrojů znovu doplněn. Podle finančních projekcí obsažených v základním scénáři získá stát úroky nezaplacené u požitkových listů a sníženou jmenovitou hodnotu obou nástrojů později zpět.
(92)
Proto je třeba zastávat názor, že restrukturalizační plán předložený Německem stanoví dostatečný vlastní příspěvek k restrukturalizaci, a tím odstraňuje pochybnosti týkající se práva hospodářské soutěže uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení.
iii) Opatření omezující narušení hospodářské soutěže
(93)
Podle sdělení o restrukturalizaci musí restrukturalizační plán stanovit opatření k omezení narušení hospodářské soutěže a k zaručení finančního sektoru, který je charakterizován hospodářskou soutěží. Kromě toho musí vyřešit problém morálního hazardu a zaručit, že státní podpora nebude použita k financování protisoutěžního chování.
(94)
Soubor opatření dostatečným způsobem řeší problém morálního hazardu. Spořitelna se zavázala k rozsáhlému zcizení rentabilních podniků, které nesouvisejí s hlavním oborem podnikání. Mezi ně patří majetkové účasti na těchto velkých […] spořitelny: […], […], RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG a Neue Leben Pensionsverwaltung AG.
(95)
Německo předložilo podrobný časový plán pro plánovaná zcizení a zavázalo se jmenovat svěřenského správce, který má zaručit, že tyto závazky budou včas realizovány.
(96)
Při nedodržení přislíbeného časového plánu bude pro zcizení jmenován svěřenský správce pro zcizování. V rámci restrukturalizace spořitelny má být její činnost v určitých zákaznických segmentech omezena. Díky plánovaným opatřením získají soutěžitelé přístup k části velkých podnikových zákazníků a institucionálních zákazníků spořitelny. S ohledem na skutečnost, že se jedná o velké podniky, které v zásadě mají přístup ke kapitálovým trhům, pokládá Komise riziko negativního dopadu opatření na reálnou ekonomiku za zanedbatelné.
(97)
Spořitelna dále během provádění restrukturalizačních opatření nominálně sníží svoji bilanční sumu o [15-20] % rizikově vážených aktiv ([15-20] % bilanční sumy) a o [10-15] % při zohlednění budoucího růstu (5 % bilanční sumy). Tohoto snížení má být dosaženo zejména ukončením investic do SAA a ABS, ukončením obchodování na vlastní účet ([6-8] % rizikově vážených aktiv, [6-8] % bilanční sumy) a redukcí velkých úvěrů a zkrácením úvěrových linek institucionálních zákazníků ([5-7] % rizikově vážených aktiv, [5-7] % bilanční sumy).
(98)
S ohledem na výši podpor pro spořitelnu (3,3 % rizikově vážených aktiv) je tato opatření možné považovat s ohledem na redukci velikosti a rozsahu obchodních činností spořitelny za dostatečná. Spořitelna je činná pouze v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem-Bonn, kde má podstatné ([18-23] - [30-35] % podle produktu), nikoliv však dominantní postavení. Kromě toho nebyla spořitelna ve svých klíčových obchodních segmentech nikdy cenovým vůdcem. Dodatečná opatření, jejichž cílem by byla další redukce tržního podílu spořitelny v hlavním oboru činnosti, tj. segmentu soukromých zákazníků, se proto z následujících důvodů nezdají být smysluplná. Hlavní obor činnosti nevedl k problémům spořitelny. Dále Německo dostatečným způsobem prokázalo, že provedení takovýchto dostatečných opatření by bylo obtížné a spojené s nepřiměřeně vysokými náklady, které by negativně ovlivnily ziskovost spořitelny a ohrozily její dlouhodobou rentabilitu. Takováto opatření by měla dále negativní dopad na hlavní obchodní segmenty spořitelny, tedy obchodní činnost s malými a středními podniky a soukromými zákazníky, které však nebyly příčinou obtíží spořitelny. S ohledem na omezené alternativní možnosti financování u těchto skupin zákazníků a na rozhodovací praxi Komise, která je zaměřena na zachování úvěrování reálné ekonomiky, zastává Komise názor, že další omezení obchodní činnosti spořitelny by poškodila její hlavní obchodní činnost, a tím by poškodila jak spořitelnu, tak i trhy, které obsluhuje.
(99)
Komise dále bere na vědomí závazky týkající se chování předložené spořitelnou a Německem. Tyto závazky zahrnují zákaz cenového vůdcovství a zákaz využívat státní podporu pro reklamu, takže spořitelna nemůže využít podporu pro financování protisoutěžního tržního chování. V souladu s bodem 40 sdělení o restrukturalizaci zaručuje dále zákaz převzetí, že státní podpora nebude použita pro převzetí soutěžitelů.
(100)
Je možné dojít k závěru, že druh a rozsah opatření navrhovaných spořitelnou je dostatečný a přiměřený, aby zamezil případným narušením hospodářské soutěže. Restrukturalizační plán spořitelny proto splňuje ustanovení sdělení o restrukturalizaci týkající se rentability, sdílení nákladů a opatření k zmírnění narušení hospodářské soutěže a odstraňuje pochybnosti uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení.
8.2.3 Kontrola
(101)
Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci musejí být pravidelně předkládány zprávy, aby Komise mohla zkontrolovat, zda je restrukturalizační plán řádně prováděn. Německo jmenuje svěřenského správce pro kontrolou, který bude každých šest měsíců předkládat kontrolní zprávu. První zprávu je třeba předložit v únoru 2011. Podle názoru Komise je tedy zaručena řádná kontrola provádění restrukturalizačního plánu.
(102)
Restrukturalizační plán popsaný v oddíle 4 tohoto rozhodnutí je v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
9. ZÁVĚR
(103)
Restrukturalizační opatření jsou způsobilá umožnit spořitelně znovuobnovení její dlouhodobé rentability, jsou dostatečná, pokud jde o sdílení nákladů, a vhodným způsobem a přiměřeně brání účinkům uvedených opatření podpory, která by poškozovala hospodářskou soutěž. Z tohoto důvodu odpovídá restrukturalizační plán podle názoru Komise kritériím sdělení o restrukturalizaci, takže opatření restrukturalizace mohou být považována za slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU. Kapitálové injekce proto mohou být povoleny v souladu s restrukturalizačním plánem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Podpora na restrukturalizaci poskytnutá společnosti Sparkasse KölnBonn jejími veřejnými podílníky je státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
S výhradou provedení restrukturalizačního plánu a dodržení závazků uvedených v přílohách I, II a III je podpora slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 29. září 2010.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2010 m. rugsėjo 29 d.
dėl valstybės pagalbos C 32/09 (ex NN 50/09), kurią Vokietija suteikė „Sparkasse KölnBonn“ restruktūrizuoti
(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 6470)
(Tekstas autentiškas tik vokiečių kalba)
(Tekstas svarbus EEE)
(2011/526/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas (1) ir atsižvelgdama į tas pastabas,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
(1)
2009 m. spalio 21 d. Vokietija pranešė apie šias priemones.
(2)
2009 m. lapkričio 4 d. sprendime (toliau - sprendimas pradėti procedūrą) (2) Komisija padarė preliminarią išvadą, kad „Sparkasse KölnBonn“ (toliau - Bankas) kapitalo restruktūrizavimo priemonės buvo valstybės pagalba, ir išreiškė abejonę, ar „Sparkasse KölnBonn“ suteiktas priemones galima vertinti kaip suderinamas su vidaus rinka pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalį. Komisija Vokietijos valdžios institucijų taip pat paprašė pateikti restruktūrizavimo planą.
(3)
2010 m. sausio 6 d. sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos Oficialiajame leidinyje, o suinteresuotosios šalys pakviestos pateikti savo pastabas.
(4)
2010 m. vasario 11 d. Vokietija pateikė restruktūrizavimo planą, kuris buvo aptartas 2009 m. gruodžio mėn.-2010 m. rugsėjo mėn. vykusiuose susitikimuose ir konferencijose.
(5)
Vokietija pateikė papildomą informaciją ir patikslintą restruktūrizavimo planą 2010 m. sausio 15 d., vasario 10, 12 ir 24 d., kovo 10, 26 d., gegužės 21, 28 d., birželio 8, 11 d., liepos 23 d., rugpjūčio 10, 23 d. Galutinė restruktūrizavimo plano redakcija pateikta 2010 m. rugsėjo 1 d.
2. NAUDOS GAVĖJO APIBŪDINIMAS
(6)
„Sparkasse KölnBonn“ yra Vokietijos taupomasis bankas. Toks, koks veikia dabar, įsteigtas 2005 m. sujungus „Stadtsparkasse Köln“ ir „Sparkasse Bonn“, kurių savininkai atitinkamai buvo Kelno ir Bonos miestai (vok. Träger, atsakingos viešosios institucijos, toliau - savininkas). Kelno miestui netiesiogiai priklauso 70 %, Bonai - 30 % naujojo Banko akcijų. Po susijungimo „Sparkasse KölnBonn“ savininko funkcijas vykdo asociacija „Zweckverband Sparkasse KölnBonn“ (toliau - „Zweckverband“). „Zweckverband“ yra pagal viešąją teisę įsteigta specialios paskirties asociacija. Vieninteliai „Zweckverband“ nariai yra Kelno miestas (70 %) ir Bonos miestas (30 %).
(7)
2008 m. pabaigoje „Sparkasse KölnBonn“ buvo antras pagal dydį Vokietijos taupomasis bankas, kurio balansą sudarė 31 mlrd. EUR Tuo metu „Sparkasse KölnBonn“ buvo suteiktas „Moody’s“ agentūros Aa2 reitingas. 2010 m. kovo 15 d. jis pakeistas į A1.
(8)
„Sparkasse KölnBonn“ teikia bankininkystės paslaugas mažmeniniams klientams (vok. Privatkundengeschäft) ir įmonėms (vok. Firmenkundengeschäft). Bankas veikia regiono lygmeniu projektų finansavimo srityje ir kapitalo rinkose (vok. Kapitalmarktgeschäft), taip pat užsiimta kita finansine veikla, pavyzdžiui, turto valdymu.
(9)
Bankas veikia tik Kelno-Bonos regione, 2008 m. čia jam priklausė apie [30-35] (3) % fizinių asmenų indėlių rinkos, [20-25] % paskolų privatiems klientams ir [15-20] % paskolų įmonėms rinkos (4).
3. PAGALBOS PRIEMONĖS
(10)
„Sparkasse KölnBonn“ kapitalas iš viso papildytas 650 mln. EUR:
i)
2008 m. pabaigoje išleidus teisės gauti dalį pelno sertifikatus (vok. Genussrechte) ir
ii)
2009 m. pabaigoje išleidus akcijas be balsavimo teisės (vok. Stille Einlage).
3.1. Teisės gauti dalį pelno sertifikatai (vok. Genussrechte)
(11)
2008 m. gruodžio mėn. „Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft“ (toliau - „Förderungsgesellschaft“) pasirašė iš viso 300 mln. EUR nominaliosios vertės teisės gauti dalį „Sparkasse KölnBonn“ pelno sertifikatus dviem dalimis po 150 mln. EUR.
(12)
„Förderungsgesellschaft“ yra „Rheinischer Sparkassen und Giroverband“ (Reino taupomųjų bankų asociacija, toliau - RSGV) visiškai priklausanti patronuojamoji bendrovė. RSGV yra viešosios teisės reglamentuojama visų Reino žemės taupomųjų bankų ir jų savininkų, viešųjų subjektų, asociacija (vok. Körperschaft des öffentlichen Rechts), atstovaujanti taupomiesiems bankams (vok. Sparkassen) ir jų savininkams (viešiesiems subjektams). „Förderungsgesellschaft“ įstatuose nubrėžtas tikslas - remti RSGV priklausančių taupomųjų bankų veiklą. „Förderungsgesellschaft“ gali prisidėti prie taupomųjų bankų kapitalo tik tam, kad būtų plėtojama tolesnė kreditų teikimo veikla, jai gali būti suteiktos paskolos.
(13)
Sertifikato atkarpa yra 8 %. Sertifikatai galioja iki 2013 m. gruodžio 31 d. Reguliavimo požiūriu teisės gauti dalį pelno sertifikatai yra antrojo lygio kapitalas.
(14)
Teisės gauti dalį pelno sertifikatams tenka dalis metinio nuostolio - proporcingai bendram kapitalui, iš kurio dengiamas nuostolis. Mokėjimai už teisės gauti dalį pelno sertifikatus gali būti perkeliami […], t. y. nesumokėti mokėjimai už teisės gauti dalį pelno sertifikatus privalo būti sumokėti per [2-6] m. nuo mokėjimo termino. Tas pats taikoma mokėjimams, skirtiems nominaliajai teisės gauti dalį pelno sertifikatų vertei papildyti, jei vertė sumažėja dėl nuostolių padengimo.
(15)
Kad galėtų finansuoti sertifikatus, „Förderungsgesellschaft“ paėmė dvi paskolas […]. Už šias paskolas skaičiuojamos fiksuotosios [4-5] % palūkanos visą teisės gauti dalį pelno sertifikatų galiojimo laikotarpį. […] paskolą garantavo RSGV, už garantiją „Förderungsgesellschaft“ jai mokės [1,8-2,5] % atlygį.
3.2. Akcijos be balsavimo teisės
(16)
Akcijų be balsavimo teisės sutartys sudarytos 2009 m. sausio 2 d. ir vasario 27 d. tarp „Sparkasse KölnBonn“ ir „Zweckverband“ iš viso dėl 350 mln. EUR Stille Gesellschaft, apmokėtinų dviem dalimis: 300 mln. EUR 2009 m. sausio 2 d. ir 50 mln. EUR 2009 m. balandžio 1 d. Akcijos be balsavimo teisės yra tokia priemonė, kai investuotojas neįgyja balsavimo teisės, bet gauna atlygį. Ši priemonė yra neriboto galiojimo ir pripažįstama kaip pirmojo lygio pagrindinis kapitalas. Akcijos be balsavimo teisės priklauso „Zweckverband“.
(17)
Norėdama finansuoti akcijas be balsavimo teisės „Zweckverband“ sudarė 300 mln. EUR paskolos sutartį pirmajai daliai padengti. 50 % paskolos suteikė […], kitą 50 % dalį […]. Už paskolą „Zweckverband“ moka palūkanas, kurių dydis lygus 12 mėnesių EURIBOR ir [0,7-1,1] % sumai. Antroji 50 mln. EUR dalis perfinansuota iš […] paskolos, už kurią mokamos palūkanos, kurių dydis lygus EURIBOR ir [0,7-1,1] % sumai. Nors nei Kelnas, nei Bona nesuteikia jokių specialių garantijų, pagal „Zweckverband“ įstatus abu miestai už „Zweckverband“ įsipareigojimus prisiima neribotą įstatymuose numatytą atsakomybę.
(18)
Už akcijas be balsavimo teisių „Sparkasse Köln Bonn“ mokamo atlygio dydis yra lygus 12 mėnesių EURIBOR ir 7,25 % sumai. Šis atlygis nustatytas pagal Vokietijos banko nešališką nuomonę. Atlygis mokamas, jeigu balanse parodomas į apskaitą įtrauktas pelnas, ir nemokamas, jei tais metais „Sparkasse KölnBonn“ neturi pelno. Atlygis nemokamas, jeigu sukakus jo mokėjimo terminui kapitalo pakankamumo rodiklis yra mažesnis negu 9 % ir jei atlygį sumokėjus atitinkamais apskaitiniais metais būtų patirtas arba padidėtų nuostolis. Jeigu mokėjimas atidedamas, prievolė vėliau sumokėti nesumokėtą sumą neperkeliama. Be to, akcijoms be balsavimo teisių tenka dalis balanso ataskaitoje nurodytų į apskaitą įtrauktų nuostolių proporcingai bendram kapitalui, iš kurios dengiami nuostoliai.
4. RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANAS
(19)
Pagal restruktūrizavimo planą „Sparkasse KölnBonn“ toliau laikysis įstatymuose numatyto regioninio taupomojo banko verslo modelio. Bankas daugiausia teiks įprastas mažmeninės bankininkystės paslaugas tradicinėms klientų grupėms, t. y. privatiems klientams ir MVĮ, ir atsisakys kitos veiklos, pavyzdžiui, prekybos vertybiniais popieriais savo sąskaita arba investicijų į struktūrinius produktus, taip pat parduos su pagrindine veikla nesusijusias patronuojamąsias bendroves. Bankas taip pat labai sumažins savo administracines išlaidas.
4.1. Restruktūrizavimo plano apibūdinimas
(20)
„Sparkasse KölnBonn“ daugiausia paslaugas teiks Kelno - Bonos regiono klientams: teiks paslaugas privatiems klientams, taip pat privačios bankininkystės paslaugas, paslaugas MVĮ, įmonėms ir institucijoms. Banko tiksliniai klientai yra tie, kurių metinė apyvarta yra mažesnė nei 250 mln. EUR.
(21)
„Sparkasse KölnBonn“ sumažins didžiausias kreditų pozicijas apribodamas kredito linijas, pareikalaudamas papildomo užstato arba perduodamas riziką kitoms kreditų institucijoms. Juridinių asmenų - klientų segmente „Sparkasse KölnBonn“ savo poziciją jau sumažino 551,5 mln. EUR, iki 2013 m. pabaigos šią poziciją sumažins dar [900-1 100] EUR nuo pradinio jos 2,8 mlrd. EUR lygio 2008 m. Be to, tomis pačiomis priemonėmis iki 2013 m. [800-900] mln. EUR bus sumažinta kreditų, suteiktų institucijoms, kurios nėra susijusios su Kelno - Bonos regionu, pozicija (žr. I priedo 4 punktą).
(22)
„Sparkasse KölnBonn“ jau sumažino prekybos vertybiniais popieriais savo sąskaita portfelį nuo 550 mln. EUR iki [20-23] mln. EUR ir jį dar mažins iki 0. Bankas ateityje nutrauks visą prekybos vertybiniais popieriais savo sąskaita veiklą ir svarsto galimybę atsisakyti savo kaip prekybos vertybiniais popieriais institucijos statuso, visą likusią ribotą prekybos vertybiniais popieriais veiklą vykdyti tik kaip bankas. Jis kokybiškai apsiribos tik tam tikrais produktais ir turės laikytis kiekybinės dienos pozicijos ribos (rinkos rizika [3-5] mln. EUR, žr. I priedo 2 punktą).
(23)
Vienas pagrindinių „Sparkasse KölnBonn“ 2008 m. nuostolių šaltinių buvo jo investicijos į vadinamuosius ABS ir strateginio turto paskirstymo (toliau - SAA) portfelius. Investuodamas į ABS portfelį „Sparkasse KölnBonn“ įsigijo geografiškai įvairaus (5) ir daugiausia AAA reitingu įvertinto turto, įskaitant RMBS (6), CDO (7), CMBS (8), ABS (9) ir CLO (10). 2007 m. pabaigoje ABS portfelio vertė „Sparkasse KölnBonn“ apskaitos dokumentuose siekė 1,05 mlrd. EUR. SAA yra investicija į specialius fondus, per kuriuos „Sparkasse KölnBonn“ valdė diversifikuotą portfelį, kurį, be kitų priemonių, sudarė tarptautinės nuosavo kapitalo akcijos, REIT (11) ir obligacijos, įskaitant aukšto pajamingumo ir besiformuojančių rinkų obligacijas. 2007 m. pabaigoje šio portfelio vertė „Sparkasse KölnBonn“ apskaitos dokumentuose siekė 2,2 mlrd. EUR. Nors „Sparkasse KölnBonn“ siekė kuo labiau diversifikuoti savo ABS ir SAA portfelius, juos labai paveikė finansų krizė. Dėl abiejų portfelių nurašyta 249 mln. EUR (12), kuriuos „Sparkasse KölnBonn“ turėjo pripažinti savo 2008 m. investicijų portfelyje, be 2007 m. jau užregistruotų 108 mln. EUR.
(24)
Savo restruktūrizavimo plane „Sparkasse KölnBonn“ nurodė, kad ABS ir SAA investicijos neatitinka rizikos pobūdžio ir strateginio veiklos perorientavimo tradicinio taupomojo banko veiklos kryptimi. Todėl Bankas nusprendė visiškai parduoti šiuos įsipareigojimus arba jų atsisakyti iki 2014 m. 2008 m. kovo mėn. „Sparkasse KölnBonn“ sumažino SAA investicijas per pusę, kad apribotų savo nuosavo kapitalo poziciją. Investicijos dar mažintos 2009 m. - iki 2009 m. rugsėjo 30 d. SAA portfelis sumažintas iki 468 mln. EUR. Likusį ABS pozicijos (jos nominalioji vertė 2009 m. rugsėjo 30 d. buvo 970 mln. EUR) poveikį „Sparkasse KölnBonn“ apskaitoje kompensuos atidėjiniai ir rizikos draudimas 2010 m. Pagaliau [2012 - 2014 m.] likusį portfelį ketinama parduoti.
(25)
„Sparkasse KölnBonn“ pradėjo įgyvendinti visuotinę išlaidų mažinimo programą: mažinti personalą, optimizuoti vidaus procesus ir iki 2011 m. uždaryti 22 iš 131 savo filialo. Taip administracinės išlaidos laipsniškai iki 2014 m. bus sumažintos [5 - 8] % (13)
(26)
Vokietija įsipareigoja, kad Bankas laikysis atkarpų mokėjimų (I priedo 7 punktas), reklamos (I priedo 9 punktas), įsigijimo (I priedo 8 punktas) apribojimų ir kainų lyderystės draudimo, pagal kurį iki 2014 m. „Sparkasse KölnBonn“ už indėlius ir hipotekas nesiūlys geresnių palūkanų negu 10 didžiausių konkurentų (dėl indėlių - pagal atitinkamos Kelno - Bonos regiono rinkos konkurentų užimamas rinkos dalis, dėl hipotekos - pagal naujų produktų Vokietijos rinkos dalis, žr. I priedo 5 punktą).
4.2. Patronuojamųjų bendrovių restruktūrizavimas
(27)
„Sparkasse KölnBonn“ ketina vienu trečdaliu sumažinti turimų patronuojamųjų bendrovių skaičių. Iš patronuojamųjų bendrovių portfelio, kurio vertė pagal 2008 m. gruodžio 31 d. Banko apskaitos dokumentus buvo 635 mln. EUR, [20-40] mln. EUR dalis iki 2009 m. pabaigos buvo parduota arba likviduota, [180- 50] mln. EUR dalis dar turi būti parduota. Įgyvendindamas šią priemonę „Sparkasse KölnBonn“, atsižvelgdamas į patronuojamosios bendrovės tipą, siekia dviejų tikslų. Pirma, parduodamas su pagrindine veikla nesusijusias patronuojamąsias bendroves, veikiančias regioninių plėtros projektų, komunalinio ir socialinio būsto srityje (14), siekia sumažinti „Sparkasse KölnBonn“ riziką ir pažeidžiamumą. Antra, subjektų, kurie susiję su „Sparkasse KölnBonn“ veikla tik netiesiogiai, akcijų pardavimu siekiama gauti pelno, iš kurio būtų galima finansuoti „Sparkasse KölnBonn“ restruktūrizavimą. Išsamus patronuojamųjų bendrovių, kurias ketinama parduoti, sąrašas pateiktas I priedo 10 ir 13 punktuose.
(28)
Pavyzdžiui, prie antros bendrovių, kurias ketinama parduoti, grupės priskiriamos tokių bendrovių kaip „RW Holding AG“, „S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH“, „Schufa Holding AG“ ir „Neue Leben Pensionsverwaltung AG“ akcijos. Jų akcijos jau parduotos, gautos pajamos iš viso sudaro apie [25-35] mln. EUR.
(29)
Parduodamas kai kurias patronuojamųjų bendrovių akcijas, kurių vertė siekia apie [70-100] mln. EUR, „Sparkasse KölnBonn“ tikisi nedidelio privačių trečiųjų šalių pirkėjų susidomėjimo. Tokį nedidelį susidomėjimą daugiausia lemia šių bendrovių pobūdis, nes jos yra mažos, dalyvauja socialinio būsto ir regiono plėtros projektuose, bendradarbiaudamos su Kelno miestu, arba jų nuosavybės struktūra, nes didžiausia jos dalis jau priklauso Kelno miestui. Todėl Bankas svarsto galimybę parduoti šią veiklą [Kelno miestui arba su Kelno miestu susijusiai bendrovei]. Perdavimas būtų vykdomas pagal rinkos vertę, kurią nustatytų nepriklausomas ekspertas. Turtas, kuris priklauso patronuojamosioms bendrovėms ir kurį ketinama parduoti Kelno miestui, daugiausia susijęs su veikla nekilnojamojo turto srityje.
(30)
Įgyvendinęs restruktūrizavimo priemones, Bankas sumažins savo pagal riziką įvertintą turtą (angl. RWA) [2-5] mlrd. EUR iki [15-20] mlrd. EUR, t. y. [15-20] % (neatsižvelgiant į būsimą pagrindinio verslo augimą restruktūrizavimo laikotarpiu). Jeigu būtų atsižvelgta į pagrindinio verslo augimą, RWA sumažėjimas iki 2014 m. sudarytų [10-15] % „Sparkasse KölnBonn“ […] sumažėtų [4-6] mlrd. EUR iki [20-30] mlrd. EUR (t. y. [15-20] % (neatsižvelgiant į būsimą pagrindinės veiklos augimą restruktūrizavimo laikotarpiu). Jei į pagrindinio verslo augimą būtų atsižvelgta, įgyvendinus restruktūrizavimo priemones bendras turtas sumažėtų 5 %.
4.3. Gebėjimas susigrąžinti gyvybingumą pagal pagrindinį ir nepalankiausių sąlygų scenarijus
(31)
Vokietija pristatė pagrindinį ir nepalankiausių sąlygų scenarijus, kad parodytų, ar „Sparkasse KölnBonn“ gebėtų susigrąžinti ilgalaikį gyvybingumą.
(32)
Pagal pagrindinį scenarijų finansinės prognozės grindžiamos prielaidomis, kurios sutampa su pripažintų ekonomikos institucijų skelbiamomis prognozėmis Vokietijai. Daroma prielaida, kad BVP augimas tebebus to paties vidutinio lygio visą restruktūrizavimo laikotarpį. Numatoma, kad užimtumo lygis iki 2011 m. toliau kils, tada ims iš lėto kristi. Pagaliau numatoma, kad dabartinė nepalanki mažų palūkanų aplinka 2010 m. pagerės ir likusią restruktūrizavimo laikotarpio dalį nesikeis.
(33)
Toliau 1 lentelėje parodyta, kad pagal pagrindinį scenarijų numatoma, jog „Sparkasse KölnBonn“ 2010 m. vėl ims veikti pelningai, jo rezultatai gerės iki 2014 m. 2014 m. banko nuosavo kapitalo grąža (angl. ROE) sudarys [9-10] % 1 schemoje parodyti svarbiausi 2008-2014 m. finansiniai „Sparkasse KölnBonn“ veiklos rodikliai.
1 lentelė
„Sparkasse KölnBonn“ 2010 - 2014 m. pelnas prieš mokesčius pagal pagrindinį scenarijų
Scenarijus
2009 m.
2010 m.
2011 m.
2012 m.
2013 m.
2014 m.
Pagrindinis
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[20-225]
1 schema
Pagrindiniai 2008- 2014 m. finansiniai „Sparkasse KölnBonn“ veiklos rodikliai pagal pagrindinį scenarijų
Rodikliai
2008 m.
2009 m
2010 m.
2011 m.
2012 m.
2013 m.
2014 m
RWA (15) (mlrd. EUR)
20,2
19,1
[17,5-20]
(…)
(…)
(…)
[15-20]
1 lygio kap. pakank. (16)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[7 8] %
([6-7] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-10] %
([8-9] %)
ROE
- 13,5 %
- 6,5 %
[0-3] %
[4-6] %
[7-9] %
[7-9] %
[9-10] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[65-75] %
[60-70] %
[55-65] %
[50-60] %
[50-60] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(34)
Pagal nepalankiausių sąlygų scenarijų daromos makroekonominės prielaidos, kad krizė tęsis iki 2011 m. ir lėtas atsigavimas prasidės 2012 m. Pagal nepalankiausių sąlygų scenarijų numatoma, kad nepalanki mažų palūkanų aplinka vyraus dvejais metais ilgiau, palyginti su pagrindiniu scenarijumi.
(35)
Pagal nepalankiausių sąlygų scenarijų numatoma, kad „Sparkasse KölnBonn“ pelningai veikti pradės 2012 m., o jo rezultatai ims nuolat gerėti iki 2014 m. 2014 m. banko nuosavo kapitalo grąža (angl. ROE) sudarys [10-12,5] %. Pagal nepalankiausių sąlygų scenarijų „Sparkasse KölnBonn“ ir visos konsoliduotos grupės kapitalo pakankamumo rodiklis tebebus gerokai didesnis už reikalaujamą mažiausią galimą ribą visą restruktūrizavimo laikotarpį. 2 lentelėje ir 2 schemoje parodyti svarbiausi 2008 - 2014 m. finansiniai „Sparkasse KölnBonn“ veiklos rodikliai pagal nepalankiausių sąlygų scenarijų.
2 lentelė
„Sparkasse KölnBonn“ 2010 - 2014 m. pelnas prieš mokesčius pagal nepalankiausių sąlygų scenarijų
Scenarijus
2009 m.
2010 m.
2011 m.
2012 m.
2013 m.
2014 m.
Nepalankiausių sąlygų
- 98,8
-[125-510]
-[25-50]
[50-75]
[125-150]
[175-200]
2 schema
Pagrindiniai 2008 - 2014 m. finansiniai „Sparkasse KölnBonn“ veiklos rodikliai pagal nepalankiausių sąlygų scenarijų
Rodikliai
2008 m.
2009 m
2010 m.
2011 m.
2012 m.
2013 m.
2014 m
RWA (17) (mlrd. EUR)
20,2
19,1
[17-20]
[17-19]
[17-19]
[17-19]
[16-18]
1 lygio kap. pakank. (18)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[6-7] %
([5-6])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[7-8] %
([6-7])
ROE
- 13,5 %
- 6,5 %
-[8-9] %
-[1-3] %
[3-5] %
[8-10] %
[10-12] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[70-75] %
[65-70] %
[60-65] %
[55-60] %
[50-55] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(36)
Kadangi šiuo metu Banko pajamas labiausiai riboja mažos trumpalaikės palūkanos, atlikta papildoma palūkanų jautrumo analizė (pagal 1 scenarijų palūkanų kreivė kyla 100 bazinių punktų, pagal 2 scenarijų kreivė krinta 50 bazinių punktų). Analizė patvirtino, kad tolesnis palūkanų normų didėjimas pagerintų, o mažėjimas sumažintų „Sparkasse KölnBonn“ pelningumą, t. y. trumpalaikių palūkanų normoms tiesiniu būdu sumažėjus 50 bazinių punktų pelnas per metus sumažėtų [20-25] mln. EUR. Bendra Vokietijos pateikta jautrumo analizė rodo, kad „Sparkasse KölnBonn“ nėra labai jautrus dideliems palūkanų normų šuoliams.
4.4. Bendrovės valdymas
(37)
Iš Vokietijos pateiktos informacijos matyti, kad politiniais sumetimais priimti investicijų sprendimai, dėl kurių kilo dalis „Sparkasse KölnBonn“ sunkumų, priimti 1997-2004 m., iki 2005 m. įvykusio „Stadtsparkasse Köln“ ir „Sparkasse Bonn“ susijungimo, kai buvo sukurta dabartinė „Sparkasse KölnBonn“ struktūra. Šie investicijų sprendimai taip pat priimti kitokiomis teisinėmis sąlygomis, kurios daugiausia buvo nustatytos Šiaurės Reino-Vestfalijos taupomųjų bankų įstatyme (19). Nuo to laiko „Sparkasse KölnBonn“ valdymo struktūra buvo tobulinama.
(38)
Kadangi po 2005 m. susijungimo pasikeitė už Banką atsakingos viešosios institucijos (vok. Träger) struktūra, svarbūs „Zweckverband“ sprendimai priimami kvalifikuotos akcininkų daugumos, kurią sudaro ne mažiau kaip 85 % balsų (daugiau už vienam miestui priklausančią dalį), balsais.
(39)
Institucijos valdymo organų skaičius ir dydis sumažintas, smarkiai sumažintas stebėtojų tarybos ir valdybos narių skaičius (20). Investicinis komitetas, kurį sudaro trys valdybos nariai, anksčiau „Stadtsparkasse Köln“ turėjęs teisę spręsti dėl investicijų į patronuojamąsias bendroves, panaikintas. Valdyba prisiėmė atsakomybę už nuosavo kapitalo investicijų, kurios turi būti vertinamos pagal ekonominius kriterijus, politiką. Taip pat visas naujas „Sparkasse KölnBonn“ investicijas turi tvirtinti stebėtojų taryba.
(40)
Pagal Taupomųjų bankų įstatymo pakeitimus Bankas privalėjo sudaryti rizikos ir apskaitos komitetus, suteikti jiems plačius kontrolės įgaliojimus. Pagal įstatymą taip pat reikalaujama, kad stebėtojų tarybos nariai turėtų reikiamą kvalifikaciją taupomojo banko veiklai vertinti ir kontroliuoti. Visa atsakomybė už Banko valdymą tenka valdybai, kurios nesaisto jokie stebėtojų tarybos arba akcininkų nurodymai.
(41)
Be jau įgyvendintų bendrovės valdymo struktūros patobulinimų, „Sparkasse KölnBonn“ toliau stiprins savo valdymo struktūrą didindama nepriklausomų (21) stebėtojų tarybos narių skaičių nuo dviejų (kaip dabar) iki keturių iš 18 narių. Nuo 2011 m. sausio 1 d. apskaitos komiteto narių skaičius bus sumažintas nuo devynių iki septynių, o rizikos komiteto narių skaičius - nuo devynių iki šešių. Investicinis komitetas bus panaikintas iki 2011 m. pabaigos, strateginis komitetas - iki 2010 m. pabaigos. Pirmojo komiteto svarba savaime sumažės „Sparkasse KölnBonn“ pardavus didžiąją savo patronuojamųjų bendrovių akcijų dalį. Šio komiteto funkcijas perims valdyba. Pagaliau bus iš dalies pakeistas sprendimų dėl bendrovių įsigijimo priėmimo procesas, tam reikės vieningo valdybos sprendimo ir bus reikalaujama, kad didesnes kaip [2-5] mln. EUR investicijas prieš tai teigiamai įvertintų nepriklausomas ekspertas, atlikęs išsamų patikrinimą arba verslo įvertinimą.
4.5. Mišriosios priemonės
(42)
Trečiųjų šalių investuotojų turimų „Sparkasse KölnBonn“ mišriųjų kapitalo priemonių (privatūs teisės gauti dalį pelno sertifikatai) vertė yra 224 mln. EUR. Remiantis Vokietijos pateikta informacija, Genussrechte ir privatūs teisės gauti dalį pelno sertifikatai yra klasifikuojami pari passu. Akcijos be balsavimo teisės yra mažesnio prioriteto už pirmųjų tipų sertifikatus. 3 lentelėje parodyta, kad nuo 2008 m. už mišriąsias kapitalo priemones atkarpos nebuvo mokamos. 2008 ir 2009 m. Genussrechte teko 57,4 mln. EUR nuostolių. 2009 m. dalis nuostolių teko akcijoms be balsavimo teisės ir privatiems sertifikatams. Nuo 2010 m. mišriosios priemonės bus papildytos, nuo 2011 m. bus pradėtos mokėti ir iki 2012 m. bus mokamos visos kaupiamosios atkarpos, kurių mokėjimas buvo nutrauktas. 2013 m. visos mišriosios priemonės bus papildytos, mokamos visos atkarpos, kurių mokėjimas buvo nutrauktas, už kiekvieną priemonę bus mokama visa atkarpos suma. Kadangi atkarpos mokamos, jei pelno ir nuostolio ataskaitos arba balanso rezultatas yra teigiamas, „Sparkasse KölnBonn“ neturi teisės pats nuspręsti sustabdyti atkarpų mokėjimą, jei veikia pelningai ir jei pablogėjusi kapitalo padėtis ištaisoma.
3 lentelė
„Sparkasse KölnBonn“ 2009-2014 m. pelno paskirstymas (pagrindinis scenarijus)
2008 m.
2009 m.
2010 m.
2011 m.
2012 m.
2013 m.
2014 m.
Pelnas prieš mokesčius
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[200-225]
Pelno paskirstymas pagal kapitalo priemones
Valstybės sertifikatai
Pelno dengimas
40,6
16,8
0
0
0
0
0
Pagrindinė dalis
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Palūkanos
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Privatūs sertifikatai
Pelno dengimas
0
12,5
0
0
0
0
0
Pagrindinė dalis
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Palūkanos
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Akcijos be balsavimo teisės
Pelno dengimas
0
19,5
0
0
0
0
0
Pagrindinė dalis
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Palūkanos
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(43)
Vokietija įsipareigojo, kad Bankas nemokės jokių kitų atkarpų už privačių investuotojų turimas mišriąsias kapitalo priemones, tik tas, kurias privalo mokėti pagal sutartį (I priedo 7 punktas).
4.6. „WestLB“
(44)
Kitas „Sparkasse KölnBonn“ sunkumų šaltinis buvo jo „WestLB“ akcijos. Praeityje „Sparkasse KölnBonn“ patyrė […] mln. EUR nuostolių, nes kaip regiono taupomųjų bankų asociacijos narys prisidėjo prie taupomųjų bankų asociacijos įsteigto rezervinio fondo, skirto savo nariams ir Landesbanks apsaugoti. Fondas turėjo įsikišti „WestLB“ sanuoti 2008 m. Likusioji rizikos pozicija yra susijusi su netiesioginėmis „Sparkasse KölnBonn“ investicijomis į „WestLB“ ir likusiais netiesioginiais įsipareigojimais už „WestLB“ per RSGV.
(45)
Nors „Sparkasse KölnBonn“ tiesiogiai neinvestavo į „WestLB“, riziką jis patiria dėl RSGV, kurioje „Sparkasse KölnBonn“ tiesiogiai priklauso apie 19 % dalis, jame turimų akcijų. Remiantis Vokietijos pateikta informacija, bet kurio „WestLB“ vertės RSGV apskaitoje sumažėjimo poveikis „Sparkasse KölnBonn“ yra labai nedidelis. Pirma, po neseniai nepriklausomo vertintojo atlikto „WestLB“ vertinimo jo vertė RSGV apskaitoje 2009 m. gruodžio 31 d. atitinkamai sumažėjo nuo pradinės […] mlrd. EUR vertės iki […] mln. EUR. Todėl „Sparkasse KölnBonn“ netiesiogiai valdoma „WestLB“ kapitalo dalis sudaro apie […] mln. EUR. Taip pat kadangi „Sparkasse KölnBonn“ valdo „WestLB“ kapitalo dalį tik per turimą RSGV kapitalą, „Sparkasse KölnBonn“ svarbi tik vidinė jo vertė. Ją veikia ne tik „WestLB“ vertė, bet ir kitos RSGV patronuojamosios bendrovės ir investicijos. 2009 m. pabaigoje atlikus kitų RSGV patronuojamųjų bendrovių vertinimą paaiškėjo, kad esama nemažai nenaudojamų rezervų, kurių pakaktų net pagal galimą blogiausią scenarijų, jei tektų nurašyti visą „WestLB“ vertę.
(46)
„Sparkasse KölnBonn“ įsipareigojimas prisidėti [prie …], sukurto padegti galimiems neseniai įvertintiems „WestLB“ blogų paskolų nuostoliams, yra […] mln. EUR per 25 metus. Tačiau šis įsipareigojimas nepaveiks Banko galimybių ateityje vykdyti savo įsipareigojimus pagal įstatymus, nes įnašai [į …] turi būti daromi tik iš būsimo pelno.
4.7. Dalinis pasitraukimas prieš terminą
(47)
Vokietija įsipareigojo, kad „Sparkasse KölnBonn“ grąžins dalį gauto kapitalo anksčiau, negu numatyta pagal tų priemonių sąlygas (žr. I priedo 27 punktą). Grąžinimas prasidės 2011 m. ir bus vykdomas dviem etapais.
(48)
Pirmąjį etapą sudaro 150 mln. EUR dalies […] pardavimas „Zweckverband“. Dėl šio sandorio, visų pirma pirkimo kainos dydžio, „Förderungsgesellschaft“ nepasipelnys labiau nei tuo atveju, jei išlaikytų šią priemonę (22). „Zweckverband“ tada konvertuotų Genussrechte, kurios šiuo metu pripažįstamos kaip antrojo lygio kapitalas, į pirmojo lygio kapitalo priemones. Visų pirma, naujoji priemonė būtų subordinuotoji, neišperkama ne trumpiau kaip 30 metų, jai taikomi nekaupiamieji atkarpų mokėjimai. Dėl to [0,8-1,0] % pagerėtų „Sparkasse KölnBonn“ pirmojo lygio kapitalo pakankamumo rodiklis.
(49)
Padidinus pirmojo lygio kapitalo pakankamumo rodiklį galima žengti antrą žingsnį - „Sparkasse KölnBonn“ iki 2011 m. gali išpirkti likusią „Förderungsgesellschaft“ turimų Genussrechte dalį, kurių nominalioji vertė yra 150 mln. EUR. Dėl abiejų priemonių antrojo lygio kapitalo pakankamumo rodiklis padidėtų [0,5-1,0] %. Be to, RSGV arba kitas taupomųjų bankų sektoriaus narys už rinkos kainą nupirktų „Sparkasse KölnBonn“ turimas dviejų su taupomojo banko veikla susijusių […] (23) ir […] akcijas. Pardavus netiesioginiai valdomas šių dviejų subjektų akcijas Banko bendras turtas sumažėtų dar [0,2-0,5] %. Šių dviejų subjektų pardavimas yra glaudžiai susijęs su antrosios Genussrechte dalies grąžinimu, nes RSGV pirks šiuos subjektus iš pajamų, gautų pardavus Genussrechte.
5. PAGRINDAS PRADĖTI PROCEDSŪRĄ DĖL KAPITALO RESTRUKTŪRIZAVIMO PRIEMONĖS
(50)
Komisija primena, kad šiuo atveju 2009 m. lapkričio 4 d. ji pradėjo oficialią kapitalo restruktūrizavimo priemonės tyrimo procedūrą, kad įvertintų, ar ji kaip restruktūrizavimo pagalba buvo suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalį (24).
(51)
Komisija suabejojo, ar bet kuriuo atveju našta buvo pasidalyta tinkamai ir ar buvo apribotas konkurencijos iškraipymas, kaip reikalaujama pagal valstybės pagalbos taisykles (sprendimo pradėti procedūrą 50 dalis).
(52)
Pagaliau atsižvelgiant į tai, kad nėra aišku, ar „Sparkasse KölnBonn“ sunkumus lėmė investicijų sprendimai, priimti gerokai iki krizės, ar pati krizė, Komisija negalėjo padaryti išvados, ar kapitalo restruktūrizavimo priemonės patenka į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies b ar c punktų reglamentavimo sritį. Komisija nusprendė ištirti faktus, kad galėtų nustatyti, koks tinkamas teisinis pagrindas taikytinas, ir padaryti išvadas vėliau.
6. SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS
(53)
Komisija pažymi, kad dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl kapitalo restruktūrizavimo priemonės pastabų iš suinteresuotųjų trečiųjų šalių negauta.
7. VOKIETIJOS PASTABOS
(54)
Vokietija nurodė, kad gavo 2009 m. lapkričio 4 d. Komisijos sprendimą pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą. Ji pranešė Komisijai, kad laikosi savo nuomonės, jog „Sparkasse KölnBonn“ kapitalo restruktūrizavimo priemonė, akcijos be balsavimo teisės ir teisės gauti dalį pelno sertifikatai, 2008 m. pabaigoje-2009 m. pradžioje nebuvo valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį. Vokietija manė, kad priemonės atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą, remdamasi argumentais, pateiktais iki sprendimo pradėti procedūrą priėmimo (žr. sprendimo pradėti procedūrą 24-28 dalis).
(55)
Vokietija nesutiko su Komisijos vertinimu, kad tuo metu, kai kapitalo restruktūrizavimo priemonės buvo įgyvendintos, t. y. 2008 m. pabaigoje-2009 m. pradžioje, mišriųjų priemonių rinkoje sandoriai buvo visai nesudaromi (25). Tiksliau tariant, ji nesutiko su Komisijos išvada, kad joks rinkos ekonomikos investuotojas arba savininkas tuo metu nebūtų daręs tokios investicijos, net ir už didesnę kainą (žr. sprendimo pradėti procedūrą 38 dalį). Ji tvirtino, kad rinkos tendencijos nepaveikė „Sparkasse KölnBonn“, kuris galėjo teikti subordinuotuosius kreditus ir paskutinius keturis 2008 m. mėnesius (iš viso [10-15] mln. EUR), ir pirmą 2009 m. ketvirtį (iš viso [35-40] mln. EUR) dalimis iki keleto šimtų tūkstančių eurų.
(56)
Pagaliau Vokietija nesutiko, kad „Sparkasse KölnBonn“ kapitalui restruktūrizuoti dalyvaujant „Förderungsgesellschaft“ naudoti kurie nors valstybės ištekliai.
(57)
Tačiau Vokietija nurodė esanti įsitikinusi, kad jei Komisija patvirtintų pradinį vertinimą dėl „Sparkasse KölnBonn“ kapitalo restruktūrizavimo pobūdžio, priemonės būtų suderinamos su vidaus rinka pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies b punktą.
(58)
Vokietija tvirtino, kad restruktūrizavimo planas atitiko 2009 m. liepos 23 d. Komisijos komunikate dėl finansų sektoriaus gyvybingumo atkūrimo ir restruktūrizavimo priemonių vertinimo pagal valstybės pagalbos taisykles dabartinės krizės sąlygomis (26) išdėstytas sąlygas.
(59)
Vokietijos nuomone, restruktūrizavimo planu užtikrinamas ilgalaikio „Sparkasse KölnBonn“ gyvybingumo grąžinimas, „Sparkasse KölnBonn“ pakankamai pats prisideda prie restruktūrizavimo išlaidų finansavimo, o konkurencijos iškraipymas apribotas pritaikius ženklias struktūrines ir elgsenos priemones.
(60)
Vokietijos prisiimti įsipareigojimai išdėstyti I-III prieduose, kurie yra neatskiriama sprendimo dalis. Siekiant užtikrinti, kad įsipareigojimai būtų įvykdyti, bus paskirtas stebėsenos patikėtinis. Stebėsenos patikėtinio skyrimo tvarka ir pareigos aptartos II priede. Vokietija taip pat įsipareigojo laikytis verslo pardavimo termino (žr. I priedo 10 ir 13 punktus). Jeigu nustatyto verslo pardavimo termino nebus laikomasi, bus paskirtas verslo pardavimo patikėtinis, kuris vykdys III priede nurodytas pareigas.
8. VERTINIMAS
8.1. Valstybės pagalbos buvimas ir dydis
(61)
Komisija turi įvertinti, ar atitinkamos priemonės yra valstybės pagalba. Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.
(62)
Sprendime pradėti procedūrą (5.1 skyrius) Komisija padarė preliminarią išvadą, kad „Sparkasse KölnBonn“ kapitalo restruktūrizavimo priemonės yra valstybės pagalba. Komisija negali sutikti su Vokietijos argumentais, kad šios priemonės nebuvo valstybės pagalba, nes abiejų priemonių sąlygos atitiko rinkos investuotojui priimtinas sąlygas. NET jei atlygis už abi priemones atitiko už panašias priemones iki 2008 m. mokėtas palūkanas, „Sparkasse KölnBonn“ atveju jis buvo pernelyg mažas, palyginti su rizika dėl nepakankamo Banko pelningumo. Kapitalo restruktūrizavimo metu mišriųjų priemonių rinkoje sandoriai iš viso nebuvo sudaromi. Todėl šiuo atveju, ypač atsižvelgdama į padėtį rinkoje, Komisija negali sutikti, kad rinkos ekonomikos investuotojas tuo metu būtų investavęs, o ką jau kalbėti apie investavimą tokiomis sąlygomis.
(63)
Per tyrimą negauta jokios informacijos, kuri būtų pakeitusi šį vertinimą. Tai, kad 2008 m. pabaigoje ir pirmą 2009 m. ketvirtį „Sparkasse KölnBonn“ teikė subordinuotuosius kreditus, nėra patikimas įrodymas, kad mišriųjų priemonių rinkos aktyviai veikė, nes konkrečios kreditų dalys buvo labai nedidelės. Mišriųjų priemonių, kurių vertė yra keli šimtai tūkstančių eurų, dalys yra susijusios su gerokai mažesne rizika, palyginti su priemone, kurios nominalioji vertė yra 150 mln. EUR, todėl ją privačios rinkos prisiima daug lengviau. Todėl Komisija laikosi savo nuomonės, kad joks rinkos ekonomikos investuotojas tuo metu nebūtų įsigijęs mišriųjų priemonių, kurios būtų panašaus dydžio ir pobūdžio kaip „Sparkasse KölnBonn“ kapitalo restruktūrizavimo priemonės.
(64)
Dėl išteklių, kuriuos „Förderungsgesellschaft“ naudojo „Sparkasse KölnBonn“ kapitalui restruktūrizuoti - Komisija primena, kad ji šiuo atveju jau nustatė, kad RSGV suteiktos lėšos yra viešųjų valdžios institucijų tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuojami ištekliai (27). Komisija mano, kad tai taikoma ir „Förderungsgesellschaft“, kuri yra RSGV visiškai priklausanti patronuojamoji bendrovė. Todėl šie ištekliai yra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.
(65)
Atsižvelgdama į tai Komisija patvirtina sprendime pradėti procedūrą padarytą preliminariąją išvadą, kad „Sparkasse KölnBonn“ skirtos kapitalo restruktūrizavimo priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.
(66)
Komisija taip pat pažymi, kad sanavimo pagalbos priemonės buvo paverstos restruktūrizavimo pagalba, kuri ir toliau teikia Bankui pranašumą. Šios priemonės leido Bankui gauti finansavimą tada, kai jis jo negalėjo pritraukti kapitalo rinkoje, ypač per finansų ir ekonomikos krizę. Tai suteikia Bankui ekonominį pranašumą ir sustiprina jo padėtį, palyginti su konkurentais Vokietijoje ir kitose valstybėse narėse, kurie parama nesinaudoja. Todėl šios priemonės turi būti vertinamos kaip galinčios iškraipyti konkurenciją ir paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą.
(67)
Kapitalo injekcijų pagalbos dalis yra 650 mln. EUR, tai sudaro 3,3 % Banko pagal riziką įvertinto kapitalo (2008 m. pabaigoje).
8.2. Pagalbos suderinamumas su vidaus rinka
8.2.1. Suderinamumo vertinimo teisinis pagrindas
(68)
2009 m. lapkričio 4 d. sprendime pradėti procedūrą Komisija nepadarė išvados, kokiais teisės aktais remiantis reikėtų analizuoti kapitalo restruktūrizavimo priemonę. Remiantis tuo metu turėta informacija atrodė, kad pagrindinius „Sparkasse KölnBonn“ sunkumus lėmė sprendimai investuoti į regioninės plėtros projektus, priimti gerokai iki finansų krizės. Kadangi paaiškėjo, kad krizė tik paaštrino esamas Banko problemas, nebuvo atmesta galimybė taikyti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies c punktą. Kita vertus, tai, kad kapitalo restruktūrizavimo priemonės taikytos per finansų krizės piką, ir Komisijos patirtis bankų veiklos per finansų krizes srityje rodo, kad gali būti taikytinas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies b punktas.
(69)
Be to, net jei ankstesniuose sprendimuose buvo remiamasi Gairėmis dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (28) (toliau - restruktūrizavimo gairės), Komisija Restruktūrizavimo komunikato 49 punkte paaiškino, kad visa pagalba, apie kurią Komisijai pranešta iki 2010 m. gruodžio 31 d., bus vertinama kaip restruktūrizavimo pagalba bankams pagal Restruktūrizavimo komunikatą, o ne Restruktūrizavimo gaires.
(70)
Atsižvelgdama į Vokietijos bankų sektoriaus jautrumą, Komisija daro išvadą, kad galimas vieno iš didžiausių Vokietijos taupomųjų bankų žlugimas dėl […] turėtų sisteminį poveikį, todėl kėlė grėsmę Vokietijos finansų stabilumui.
(71)
Todėl vertinant, ar „Sparkasse KölnBonn“ gauta pagalba yra suderinama su vidaus rinka kaip restruktūrizavimo pagalba, skirta finansų stabilumui išsaugoti, tinkamas teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies b punktas.
8.2.2. Restruktūrizavimo pagalbos suderinamumas su vidaus rinka
(72)
Pagal Restruktūrizavimo komunikatą, pirma, iš restruktūrizavimo plano turi būti matyti, kad restruktūrizavimo procesas, kurį vykdo valstybės pagalbos gavėjas, yra tinkamas ilgalaikiam gyvybingumui sugrąžinti. Antra, pagalba turi būti mažiausio reikalingo dydžio, ir naudos gavėjas, ir jo kapitalo turėtojai, kiek galėdami savo pačių ištekliais turėtų prisidėti prie restruktūrizavimo. Trečia, turi būti taikomos priemonės, kad būtų apribotas konkurencijos iškraipymas dėl dirbtinio naudos gavėjo galios rinkoje rėmimo ir užtikrinta konkurencija bankų sektoriuje. Pagaliau turi būti sprendžiami stebėsenos ir procedūrų klausimai.
i) Ilgalaikio gyvybingumo sugrąžinimas
(73)
Pagal Restruktūrizavimo komunikato 9 - 11 punktus Vokietija pateikė išsamų ir detalų restruktūrizavimo planą, kuriame pateikta visa informacija apie verslo modelį. Plane taip pat nurodyta, dėl kokių priežasčių Bankas patyrė sunkumų.
(74)
Dėl verslo modelio - „Sparkasse KölnBonn“ ketina perorientuoti savo veiklą ir vykdyti tradicinio regioninio taupomojo banko verslo veiklą. Jis teiks visus mažmeninės bankininkystės produktus pagrindinėms klientų grupėms Kelno - Bonos regione - regione veikiantiems mažmeniniams klientams, MVĮ, mažesnėms įmonėms ir institucijoms. Taigi „Sparkasse KölnBonn“ pagrindinį dėmesį skirs įstatymuose numatytai savo veiklai, remsis pagrindine kompetencija ir atsisakys tų veiklos sričių, dėl kurių kilo finansinių sunkumų. Visų pirma „Sparkasse KölnBonn“ atsisakys prekybos vertybiniais popieriais savo sąskaita, visų su pagrindine veikla nesusijusių patronuojamųjų bendrovių ir investicijų į SAA ir ABS portfelius. Komisija mano, kad naujasis Banko verslo modelis yra gyvybingas ir turi ilgalaikių perspektyvų.
(75)
„Sparkasse KölnBonn“ sunkumų daugiausia kilo dėl trijų veiklos sričių: i) regioninės plėtros projektų, ii) investicijų į SAA ir ABS portfelius ir iii) Banko investicijų į „WestLB“.
(76)
Dar 2008 m. „Sparkasse KölnBonn“ pradėjo pardavinėti arba likviduoti su pagrindine veikla nesusijusias regioninės plėtros projektuose dalyvavusias patronuojamąsias bendroves. Visiškas šios veiklos nutraukimas yra reikalinga ir tinkama priemonė Komisijos iškeltiems rūpestį keliantiems klausimams išspręsti, nes verslo pardavimas galutinai apriboja su patronuojamosiomis bendrovėmis susijusius galimus būsimus nuostolius arba riziką. Be to, priemonės išlaisvina kapitalą ir valdymo pajėgumus, kuriuos galima panaudoti pagrindinei Banko veiklai. Verslo pardavimas sumažins Banko balansą apie [180-230] mln. EUR ([0-2] %) (29).
(77)
Kadangi didžiausią Kelno miestui parduotinų patronuojamųjų bendrovių veiklos dalį sudaro nekilnojamojo turto plėtra ir su nekilnojamuoju turtu susijusios paslaugos, Komisija nemano, kad šiuo atveju reikia arba tikslinga taikyti Komunikatą dėl sumažėjusios vertės turto tvarkymo Bendrijos bankų sektoriuje (toliau - Sumažėjusios vertės turto komunikatas) (30) Didelė šių patronuojamųjų bendrovių apskaitinės vertės dalis praeityje buvo nurašyta, kad atitiktų jų rinkos vertę. Todėl numatoma, kad Bankas, parduodamas šias patronuojamąsias bendroves, neturėtų patirti didelių tolesnių nuostolių. Be to, Vokietijos įsipareigojimas, kad Bankas jas parduos už nepriklausomo eksperto nustatytą rinkos vertę, užtikrina, kad sudarant sandorius nebus teikiama papildoma valstybės pagalba.
(78)
Kitas Banko problemų šaltinis buvo ABS ir SAA portfeliai. Šios investicijos jau labai sumažintos. „Sparkasse KölnBonn“ visiškai atsisakys šių portfelių iki 2014 m. pabaigos. Kadangi šios investicijos neatitinka naujojo Banko verslo modelio, jų atsisakymas yra būtinas žingsnis įgyvendinant „Sparkasse KölnBonn“ strategiją. Dabartinė likusiojo ABS ir SAA portfelių turto vertė atitinka jo rinkos vertę. Todėl likusi su šiais portfeliais susijusi rizikos pozicija yra nedidelė ir neveikia Banko gyvybingumo.
(79)
Pagaliau likusi Banko pozicija, susijusi su „WestLB“, dėl kurio praeityje „Sparkasse KölnBonn“ patyrė […] EUR nuostolių, yra nedidelė ir kompensuojama iš RSGV investicijų portfelio rezervų. Be to, Banko indėlis [į …] bus daromas tik iš būsimo grynojo pelno. Todėl „Sparkasse KölnBonn“ įsipareigojimas prisidėti [prie …] nekels pavojaus ilgalaikiam „Sparkasse KölnBonn“ gyvybingumui. Komisija taip pat teigiamai vertina tai, kad Bankas indėlį gali skirti tik tada, kai bus atlyginta už valstybės kapitalą pagal restruktūrizavimo sąlygas.
(80)
Komisija pažymi, kad Bankas jau šalina ir toliau šalins savo valdymo struktūros trūkumus. Akcijų nuosavybės struktūros pakeitimas ir kvalifikuotos balsų daugumos principas, įdiegtas 2005 m. susijungus „Stadtsparkasse Köln“ ir „Sparkasse Bonn“, užtikrina, kad politiniai savininkų interesai neužgožtų ekonominių Banko interesų. „Sparkasse KölnBonn“ valdymo organų struktūros ir dydžio pokyčiai, taip pat sprendimų priėmimo proceso pakeitimai užtikrina geresnę aukščiausių vadovų atskaitomybę. Mažiau paskirstytos atsakomybės, didesnė darbuotojų, kurie vadovaujasi nepolitiniais sumetimais ir yra [išorės …] Banko valdymo organų ekspertai, dalis padidins sprendimų priėmimo proceso skaidrumą ir veiksmingumą. Šiomis priemonėmis ne tik pakeista akcijų nuosavybės struktūra, bet ir šalinami „Sparkasse KölnBonn“ sunkumų šaltiniai, nes jomis sumažinama rizika, kad „Sparkasse KölnBonn“ dalyvaus politiniais sumetimais vykdomuose ekonominių Banko interesų neatitinkančiuose projektuose. Be to, panašu, kad Banko valdymo nepriklausomumas yra pakankamai įtvirtintas esamuose įstatymuose. Tai, kad „Sparkasse KölnBonn“ pateikė duomenis, kad nuo 2004 m. Bankas nedalyvavo jokiame naujame politiniais sumetimais vykdomame projekte, rodo, kad įgyvendintos priemonės yra veiksmingos. Apskritai naujas Banko valdymo struktūros modelis atitinka tai, ko pasiekta panašiose bylose (31). Todėl įgyvendinti „Sparkasse KölnBonn“ valdymo struktūros pakeitimai ir įsipareigojimai dėl jų iš esmės gali būti vertinami kaip tinkami ir pakankami ilgalaikiam Banko gyvybingumui sugrąžinti.
(81)
Komisija mano, kad „Sparkasse KölnBonn“ restruktūrizavimo planas atitinka Restruktūrizavimo komunikato 9 ir 12-15 punktų reikalavimus, būtent reikalavimą, kad restruktūrizavimo plane turėtų būti nurodyta, kaip Bankas kuo greičiau atkurs ilgalaikį gyvybingumą be valstybės pagalbos. Visų pirma Bankas turėtų gebėti gauti tinkamą nuosavo kapitalo grąžą, kartu padengti visas savo įprastos veiklos sąnaudas ir laikytis atitinkamų priežiūros reikalavimų.
(82)
Pirma, „Sparkasse KölnBonn“ pateikė 2008-2014 m. laikotarpio finansines prognozes, informaciją apie Banko pajamas, sąnaudas, vertės sumažėjimą, pelną ir kapitalo poziciją. Komisija daro išvadą, kad pateiktos pagrindinio scenarijaus prognozės yra parengtos remiantis pagrįstomis pagrindinėmis makroekonominėmis prielaidomis. Bankas tikisi 2010 m. vėl veikti pelningai ir nuolat gerinti savo metų rezultatus visą restruktūrizavimo laikotarpį. 2014 m. ROE pasieks [9-10] % lygį, tai, regis, yra tinkamas mažmeninių paslaugų banko atlygis, gaunamas įprastomis rinkos sąlygomis. Be to, nuo 2013 m. „Sparkasse KölnBonn“ visiškai grąžins už pagalbos priemones. Banko kapitalo pakankamumo rodiklis išliks gerokai didesnis, negu reikalaujama mažiausia galima riba, pirmojo lygio kapitalo pakankamumo rodiklis 2009-2014 m. padidės nuo 6,1 iki [8-9] %.
(83)
Antra, „Sparkasse KölnBonn“ parodė, kad gebės atlaikyti ir nepalankiausių sąlygų scenarijų. Įvertinta, kad nepalankiausių sąlygų scenarijaus prielaidos yra pagrįstos. Kadangi parodyta, kad pagal nepalankiausių sąlygų scenarijų „Sparkasse KölnBonn“ viršys priežiūros teisės aktuose nuosavam kapitalui nustatytus reikalavimus, galima vertinti, kad Bankas atitinka Restruktūrizavimo komunikato 13 punktą. Be to, jautrumo analizė rodo, kad Bankas ateityje galės atlaikyti didelius palūkanų normų pokyčius.
(84)
Pagaliau „Sparkasse KölnBonn“ pateikė ankstyvo dalinio pasitraukimo strategiją. Remiantis restruktūrizavimo planu valstybės kapitalą turėtų būti įmanoma grąžinti dalimis nesumažinant institucijos kapitalo bazės, nes prognozuojama, kad „Sparkasse KölnBonn“ pirmojo lygio kapitalo pakankamumo rodiklis 2010 m. bus [6 - 7] % ir pagal pagrindinį scenarijų vėliau bus dar didesnis, o pagal nepalankiausių sąlygų scenarijų taip pat bus didesnis už reikalaujamą mažiausią galimą ribą. Ankstyvam daliniam pasitraukimui papildoma pagalba neteikiama nei „Sparkasse KölnBonn“, nei kuriai nors kitai sandoryje dalyvaujančiai institucijai. Pirma, kadangi pirkimo kainos struktūra yra tokia, kad už pirmą 150 mln. EUR Genussrechte dalį sumokėta kaina labai panaši į pinigų srautus, kuriuos „Förderungsgesellschaft“ būtų gavęs, jei priemonę būtų pasilikęs, „Förderungsgesellschaft“ nepasipelnys. Antra, sandorį sudaro du viešieji subjektai. Be to, kadangi pirmojo lygio kapitalu paverčiama priemonė jau vertinama kaip pagalba ir „Sparkasse KölnBonn“ po konvertavimo „Zweckverband“ mokės tą patį atlygį, Komisija nenustatė, kad su konvertavimu būtų susijusi papildoma pagalba. Pagaliau tai, kaip „Sparkasse KölnBonn“ išpirks antrą 150 mln. EUR dalį, labai panašu į pinigų srautus, kuriuos „Förderungsgesellschaft“ būtų gavęs, jei būtų pasilikęs priemonę.
(85)
Taigi Komisija mano, kad „Sparkasse KölnBonn“ pateiktas restruktūrizavimo planas atitinka Restruktūrizavimo komunikato reikalavimus dėl ilgalaikio gyvybingumo sugrąžinimo, todėl atmeta sprendime pradėti procedūrą išreikštas abejones.
ii) Nuosavas indėlis, naštos pasidalijimas
(86)
Kaip nurodyta Restruktūrizavimo komunikate, bankai ir jų suinteresuotieji subjektai turi kiek galėdami prisidėti prie restruktūrizavimo, užtikrindami, kad pagalba būtų apribota iki mažiausio būtino dydžio. Tai reiškia, kad bankai naudoja savo išteklius restruktūrizavimui finansuoti, pavyzdžiui, parduodami turtą, o suinteresuotieji subjektai, jei įmanoma, padengia Banko nuostolius. Priemonėmis, kurių įsipareigojo imtis „Sparkasse KölnBonn“, užtikrinama, kad nuosavi ištekliai būtų naudojami ir kad privatūs investuotojai, turintys mišriųjų Banko kapitalo priemonių, prisidėtų prie restruktūrizavimo.
(87)
Jokie restruktūrizavimo plano aspektai nerodo, kad pagalba viršija išteklius, kurių reikia toms gyvybingumo sugrąžinimo sąnaudoms padengti. Gauta pagalba reikalinga siekiant užtikrinti, kad „Sparkasse KölnBonn“ turėtų pakankamą kapitalo atsvarą pagrindinio scenarijaus atveju ir galėtų vykdyti priežiūros teisės aktuose nuosavam kapitalui nustatytus reikalavimus nepalankiausių sąlygų scenarijaus atveju.
(88)
Dėl indėlio restruktūrizavimo išlaidoms padengti iš „Sparkasse KölnBonn“ vidaus išteklių Komisija pažymi, kad Bankas vykdo sąnaudų mažinimo priemones. Įgyvendinus sąnaudų mažinimo priemones metinės sąnaudos iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos sumažės [25-35] mln. EUR, tai sudaro apie [5-8] % visų 2009 m. sąnaudų.
(89)
Be to, pardavus pelningas su pagrindine veikla nesusijusias patronuojamąsias bendroves bus gauta pajamų, kurios bus panaudotos restruktūrizavimo sąnaudoms finansuoti.
(90)
Bankas negali savo nuožiūra sustabdyti arba atidėti atkarpų mokėjimo už mišriąsias priemones, jeigu tais metais veikia pelningai. Tačiau mišriųjų priemonių turėtojai taip pat kiek įmanoma prisiima „Sparkasse KölnBonn“ patirtus nuostolius, nes ir atkarpų, ir pagrindinės mišriųjų kapitalo priemonių dalies mokėjimas buvo sustabdytas arba panaudotas „Sparkasse KölnBonn“ nuostoliams dengti. Todėl Komisija mano, kad didžiausias įmanomas naštos pasidalijimas su privačiais mišriųjų priemonių investuotojais užtikrintas, todėl Restruktūrizavimo komunikato reikalavimai, kad privatūs investuotojai turi padėti padengti restruktūrizavimo sąnaudas, įvykdyti.
(91)
Restruktūrizavimo komunikato 24 punkte nurodyta, kad tinkamas atlygis už valstybės kapitalą taip pat yra priemonė pasidalyti naštą. Šiuo atžvilgiu Komisija mano, kad atlygio dydis, nustatytas įgyvendinant kapitalo restruktūrizavimo priemones, yra tinkamas, turint omenyje, kad taikomos ir kitos pirmiau aptartos naštos pasidalijimo priemonės. Iš numatomo pelno Bankas galės atlyginti už valstybės kapitalą ir nuo 2011 m. mokėti sustabdytus atkarpų mokėjimus už Genussrechte, o nuo 2013 m. - už akcijas be balsavimo teisių, laikydamasis kapitalo restruktūrizavimo sąlygų, po to, kai priemonių nominalusis kapitalas bus papildytas. Reikėtų pažymėti, kad palūkanos už valstybės turimas Genussrechte kaupiasi [2-6] metus ir kad kapitalas, kurio vertė sumažėja dėl nuostolių padengimo, turi būti papildytas pagal abi kapitalo restruktūrizavimo priemones. Todėl remiantis finansinėmis pagrindinio scenarijaus prognozėmis nesumokėtos palūkanos už Genussrechte ir sumažėjusi pagrindinė abiejų priemonių vertė vėliau valstybės bus susigrąžinta.
(92)
Atsižvelgdama į tai, Komisija mano, kad Vokietijos pateiktame restruktūrizavimo plane numatytas pakankamas nuosavas indėlis į restruktūrizavimą, todėl atmeta sprendime pradėti procedūrą išreikštas abejones.
iii) Priemonės, kuriomis ribojamas konkurencijos iškraipymas
(93)
Restruktūrizavimo komunikate reikalaujama, kad restruktūrizavimo plane būtų pasiūlytos priemonės konkurencijos iškraipymui sumažinti ir užtikrinti konkurenciją bankų sektoriuje. Be to, jos turėtų padėti išspręsti moralinio pavojaus klausimus ir užtikrinti, kad valstybės pagalba nebūtų panaudota antikonkurencinei elgsenai finansuoti.
(94)
Priemonių paketas pakankamas moralinio pavojaus problemoms spręsti. „Sparkasse KölnBonn“ įsipareigojo parduoti visą pelningą su pagrindine veikla nesusijusį verslą. Jam priskiriamos […], […], „RW Holding AG“, „S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH“, „Schufa Holding AG“ ir „Neue Leben Pensionsverwaltung AG“, akcijos, kurios yra reikšmingos […] „Sparkasse KölnBonn“.
(95)
Vokietijos valdžios institucijos pateikė išsamų planuojamo verslo pardavimo grafiką ir įsipareigojo paskirti stebėsenos patikėtinį, siekdamos užtikrinti, kad įsipareigojimai būtų įvykdyti laiku. Verslo pardavimo patikėtinis bus paskirtas verslui parduoti, jei nebus laikomasi nustatytų terminų.
(96)
Viena iš restruktūrizavimo priemonių - „Sparkasse KölnBonn“ paslaugų tam tikroms klientų grupėms sumažinimas. Šios priemonės suteiks konkurentams galimybę teikti paslaugas stambiems Banko klientams - įmonėms ir institucijoms. Kadangi tai daugiausia susiję su stambiais subjektais, kurie paprastai turi prieigą prie kapitalo rinkų, Komisija mano, kad šios priemonės neigiamo poveikio realiai ekonomikai rizika yra labai maža.
(97)
Įgyvendinęs restruktūrizavimo priemones Bankas faktiškai sumažins savo bendrą turtą [15-20] % vertinant pagal RWA, [15-20] % vertinant pagal bendrą turtą ir [10-15] % atsižvelgiant į būsimą augimą (bendro turto augimas sudaro 5 %). Sumažėjimą daugiausia lems tai, kad bus atsisakyta SAA ir ABS investicijų, nutraukta prekyba vertybiniais popieriais savo sąskaita ([6-8] % vertinant pagal RWA, [6-8] % vertinant pagal bendrą turtą), sumažinta didelių kreditų ir kredito linijų institucijoms pozicija ([5-7] % vertinant pagal RWA, [5-7] % vertinant pagal bendrą turtą).
(98)
Atsižvelgiant į pagalbos dydį šiuo atveju (3,3 % RWA), šios priemonės gali būti laikomos pakankamomis ir proporcingomis Banko dydžiui ir veiklos mastui sumažinti. „Sparkasse KölnBonn“ veikia tik Kelno - Bonos regione, kur užima didelę ([18-23] - [30-35] %, atsižvelgiant į produktą) rinkos dalį, bet jo padėtis rinkoje nėra dominuojanti. Be to, Bankas savo pagrindinio verslo segmentuose nėra kainų lyderis. Dėl šios priežasties papildomos priemonės, kuriomis Banko mažmeninių paslaugų rinkos dalis būtų dar labiau sumažinta, nėra tikslingos „Sparkasse KölnBonn“ atveju. Pirma, Komisija pažymi, kad Bankui sunkumų kilo ne dėl pagrindinės veiklos. Vokietija taip pat pateikė pakankamai duomenų, rodančių, kad tokias priemones įgyvendinti būtų sunku ir neproporcingai brangu, todėl tai neigiamai paveiktų pagrindinius Banko pajėgumus uždirbti pajamas ir sukeltų grėsmę ilgalaikiam „Sparkasse KölnBonn“ gyvybingumui. Tokios priemonės taip pat neigiamai paveiktų „Sparkasse KölnBonn“ pagrindinio verslo sritis, MVĮ ir privačius klientus, nors ne jie sukėlė Bankui sunkumų. Pagaliau atsižvelgiant į tai, kad šios klientų grupės turi ribotas alternatyvių finansavimo šaltinių galimybes, ir remiantis Komisijos patirtimi konkrečiais atvejais, kai ji siekė išsaugoti skolinimą realiai ekonomikai, Komisija daro išvadą, kad tolesni „Sparkasse KölnBonn“ veiklos masto apribojimai paveiktų jo pagrindinį verslą, todėl būtų žalingi ir Bankui, ir rinkai, kurioje jis veikia.
(99)
Komisija taip pat pažymi „Sparkasse KölnBonn“ ir Vokietijos prisiimtus įsipareigojimus dėl „Sparkasse KölnBonn“ elgsenos. Tarp šių įsipareigojimų prisiimtas įsipareigojimas uždrausti kainų lyderystę, valstybės paramos naudojimą reklamos tikslais, taigi neleisti „Sparkasse KölnBonn“ panaudoti pagalbą antikonkurenciniam elgesiui rinkoje finansuoti. Pagal restruktūrizavimo komunikato 40 punktą draudimas įsigyti konkuruojančias įmones užtikrina, kad valstybės pagalba nebus panaudota konkurentams perimti.
(100)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija mano, kad „Sparkasse KölnBonn“ pasiūlytų priemonių mastas ir pobūdis yra pakankamas ir tinkamas bet kurioms konkurencijos iškraipymo problemoms pašalinti. Todėl „Sparkasse KölnBonn“ restruktūrizavimo planas atitinka Restruktūrizavimo komunikato reikalavimus dėl ilgalaikio gyvybingumo sugrąžinimo, naštos pasidalijimo ir priemonių konkurencijos iškraipymui sumažinti, todėl sprendime pradėti procedūrą išreikštos abejonės atmetamos.
8.2.3. Stebėsena
(101)
Pagal Restruktūrizavimo komunikato 5 skyrių būtina teikti reguliarias ataskaitas, kad Komisija galėtų patikrinti, ar restruktūrizavimo planas įgyvendinamas tinkamai. Vokietija paskirs stebėsenos patikėtinį, kuris rengs pusmečio stebėsenos ataskaitas. Pirmoji ataskaita turi būti pateikta 2011 m. vasario mėn. Todėl Komisija daro išvadą, kad tinkama restruktūrizavimo plano įgyvendinimo stebėsena yra užtikrinta.
(102)
Komisija daro išvadą, kad šio sprendimo 4 skyriuje aptartas restruktūrizavimo planas yra suderinamas su Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies b punktu.
9. IŠVADA
(103)
Komisija daro išvadą, kad restruktūrizavimo priemonės gali padėti „Sparkasse KölnBonn“ susigrąžinti ilgalaikį gyvybingumą, yra pakankamos naštos pasidalijimo požiūriu, tikslingos ir proporcingos aptariamų pagalbos priemonių rinkos iškraipymo poveikiui kompensuoti. Todėl Komisija mano, kad pateiktas restruktūrizavimo planas atitinka Restruktūrizavimo komunikato kriterijus, todėl restruktūrizavimo priemones galima vertinti kaip suderinamas su vidaus rinka pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies b punktą. Todėl kapitalo injekcijos priemones galima tvirtinti pagal restruktūrizavimo planą,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
„Sparkasse KölnBonn“ viešųjų akcininkų suteikta restruktūrizavimo pagalba yra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.
Pagalba bus suderinama su vidaus rinka, jei bus įgyvendintas restruktūrizavimo planas ir įvykdyti I, II ir III prieduose išdėstyti įsipareigojimai.
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Vokietijos Federalinei Respublikai.
Priimta Briuselyje 2010 m. rugsėjo 29 d.