PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 512/2010
ze dne 14. června 2010
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu dusičnanu amonného pocházejícího z Ukrajiny po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), jímž bylo zrušeno nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (2) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh, který předložila Evropská komise po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Dne 22. ledna 2001 uložila Rada nařízením (ES) č. 132/2001 (3) konečné antidumpingové clo (dále jen „stávající opatření“) ve výši 33,25 EUR na tunu z dovozu dusičnanu amonného kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90 pocházejícího mimo jiné z Ukrajiny. Šetření, které vedlo k uložení uvedených opatření, bude v dalším textu označováno jako „původní šetření“.
(2)
Dne 17. května 2004 po částečném prozatímním přezkumu Rada nařízením (ES) č. 993/2004 (4) osvobodila od antidumpingového cla, které bylo uloženo nařízením Rady (ES) č. 132/2001, dovoz do Unie dotčeného výrobku vyrobeného společnostmi, od nichž Komise přijala závazky. Nařízením Komise (ES) č. 1001/2004 (5), naposledy pozměněným nařízením (ES) č. 1996/2004 (6), byly přijaty závazky do dne 20. května 2005. Cílem těchto závazků bylo přihlédnout k některým důsledkům rozšíření Evropské unie na 25 členských států.
(3)
Po provedení prozatímního přezkumu omezeného na definici dotčeného výrobku rozhodla Rada nařízením (ES) č. 945/2005 (7), že je třeba definici dotčeného výrobku objasnit a že platná opatření by se měla vztahovat na dotčený výrobek, pokud je obsažen v jiných hnojivech, úměrně k obsahu dusičnanu amonného a jiných vedlejších látek a živin.
(4)
Po provedení šetření před pozbytím platnosti se Rada rozhodla nařízením (ES) č. 442/2005 (8) prodloužit stávající opatření, vyjasněné nařízením (ES) č. 945/2005, o dva roky.
(5)
Po přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 661/2008 (9) konečná antidumpingová opatření týkající se dovozu dusičnanu amonného pocházejícího z Ruska.
(6)
Rada změnila nařízení (ES) č. 442/2007 nařízením (ES) č. 662/2008 (10) tak, že přijala cenový závazek nabídnutý jedním vyvážejícím výrobcem.
2. Žádost o přezkum
(7)
Po oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti opatření, které bylo zveřejněno dne 17. října 2008 (11), byla dne 22. ledna 2009 doručena žádost o přezkum před pozbytím platnosti stávajících opatření v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Tuto žádost předložilo Evropské sdružení výrobců hnojiv (European Fertiliser Manufacturers Association - EFMA) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby dusičnanu amonného v Unii.
(8)
Žadatel tvrdil, že v souvislosti s dovozem dusičnanu amonného pocházejícího z Ukrajiny (dále jen „dotčená země“) existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy výrobnímu odvětví Unie, a poskytl k tomuto tvrzení dostatečné přímé důkazy.
(9)
Po konzultaci s poradním výborem dospěla Komise k závěru, že existují dostatečné důvody pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, a dne 23. dubna 2009 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (12).
3. Šetření
3.1 Období šetření
(10)
Šetření přetrvávání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. dubna 2008 do 31. března 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“). Posouzení trendů, které jsou relevantní pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, zahrnovalo období od roku 2005 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2 Strany dotčené šetřením
(11)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise úředně vyrozuměla vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, kterých se podle jejích informací tento přezkum týká, a též jejich sdružení, zástupce vyvážející země, žadatele a výrobce v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(12)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(13)
Vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii a dovozců do Unie bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude skutečně zapotřebí vybrat vzorek, a pokud ano, provést tento výběr, byly výše uvedené strany v souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení vyzvány, aby se přihlásily do patnácti dnů ode dne zahájení šetření a poskytly Komisi informace stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(14)
Po přezkoumání předložených informací a vzhledem k tomu, že ochotu spolupracovat projevilo dvanáct výrobců v Unii, bylo rozhodnuto, že v případě výrobců v Unii je třeba provést výběr vzorku. Žádní dovozci se nepřihlásili, aby poskytli informace požadované v oznámení o zahájení řízení.
(15)
Dvanáct výrobců v Unii, kteří v období přezkumného šetření představovali zhruba 80 % celkové výroby v Unii, řádně a ve stanovené lhůtě vyplnilo formulář pro výběr vzorku a formálně souhlasilo s další spoluprací při šetření. Na tomto základě vybrala Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení reprezentativní vzorek na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje dusičnanu amonného v Unii, který bylo možno v době, která byla k dispozici, patřičně prošetřit. Do vzorku bylo vybráno pět výrobců v Unii, kteří v období přezkumného šetření představovali zhruba 57 % celkové výroby výrobního odvětví Unie.
(16)
V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl vybraný vzorek projednán s dotčenými stranami a tyto proti němu nevznesly žádné námitky.
(17)
Pěti vybraným výrobcům v Unii a všem známým vyvážejícím výrobcům z dotčené země byly rozeslány dotazníky.
(18)
Vyplněné dotazníky vrátilo pět vybraných výrobců v Unii a tři vyvážející výrobci z dotčené země.
(19)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Vyvážející výrobci na Ukrajině:
-
CJSC Severodonetsk Azot Association, Severodonetsk
-
JSC Concern Stirol, Gorlovka
-
OJSC Rivneazot, Rivne
b)
Výrobci v Unii:
-
GrowHow UK Limited, Spojené království,
-
GPN, Paříž, Francie,
-
Zakłady Azotowe Puławy SA, Polsko,
-
Yara SA, Brusel, Belgie,
-
Achema, Jonavos, Litva.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(20)
Dotčeným výrobkem jsou pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného, pocházející z Ukrajiny, v současnosti kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 91. Dusičnan amonný je pevné dusíkaté hnojivo běžně užívané v zemědělství. Vyrábí se z amoniaku a kyseliny dusičné a v prilované nebo granulované formě přesahuje obsah dusíku 28 % hmotnostních.
(21)
Je třeba zdůraznit, že definice dotčeného výrobku byla vyjasněna v nařízení (ES) č. 945/2005.
2. Obdobný výrobek
(22)
Tento přezkum potvrdil zjištění z původního šetření, že dusičnan amonný je čistě komoditní výrobek a jeho kvalita a základní fyzikální a chemické vlastnosti jsou stejné bez ohledu na zemi původu. Bylo proto shledáno, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na jejich domácím trhu a ve třetích zemích a též výrobky vyráběné a prodávané výrobci z Unie na trhu Unie mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a v podstatě stejné použití, a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Všeobecně
(23)
Spolupracovali tři vyvážející výrobci z Ukrajiny. Čtvrtý známý vyvážející výrobce na šetření nespolupracoval.
(24)
Ze srovnání údajů o vývozu tří spolupracujících vyvážejících výrobců a celkového objemu vývozu z Ukrajiny do Unie vyplynulo, že tři spolupracující vyvážející výrobci se na celkovém dovozu Unie z Ukrajiny podíleli v průběhu období přezkumného šetření z více než 90 %. Úroveň spolupráce byla proto považována za vysokou.
(25)
Celkový objem dovozu dotčeného výrobku z Ukrajiny byl nízký a jeho podíl na celkovém trhu v Unii představoval v období přezkumného šetření 1,1 %.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Běžná hodnota
(26)
Připomínáme, že v průběhu minulého přezkumu před pozbytím platnosti opatření nebyla Ukrajina ještě považována za stát s tržním hospodářstvím, a proto byla běžná hodnota pro Ukrajinu stanovena na základě údajů získaných od spolupracujícího výrobce z USA považovaných za srovnatelnou zemi.
(27)
V průběhu tohoto přezkumu byla běžná hodnota získána od uvedených tří spolupracujících vyvážejících výrobců a ověřena v jejich prostorách. Komise zkoumala, zda jejich prodej na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem byly zkoumány náklady na výrobu dotčeného výrobku vyrobeného a prodaného spolupracujícími výrobci na domácím trhu.
(28)
Pokud jde o náklady na plyn, bylo zjištěno, že Ukrajina dovážela většinu plynu spotřebovávaného při výrobě dusičnanu amonného z Ruska. Na základě všech dostupných a ověřených údajů je zřejmé, že Ukrajina v průběhu období přezkumného šetření dovážela zemní plyn z Ruska za cenu o přibližně 40 % nižší, než byla cena, za kterou byl vyvážen Ruskem na trh Unie. Bylo však zjištěno, že ceny byly v poslední čtvrtině období přezkumného šetření podobné.
(29)
Bylo zjištěno, že s výjimkou jednoho typu výrobku vyváženého jedním výrobcem, byl v průběhu období přezkumného šetření prodej na domácím trhu uskutečněn v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla proto stanovena buď na základě ceny, která je nebo má být zaplacena nezávislými odběrateli na domácím trhu na Ukrajině v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení, nebo na základě početně určené běžné hodnoty typu výrobku neprodávaného v běžném obchodním styku. V souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení byla běžná hodnota vypočtena na základě výrobních nákladů na vyvážené typy výrobků s připočtením přiměřené výše prodejních, správních a režijních nákladů (SG&A) a přiměřeného ziskového rozpětí. Tyto částky pro prodejní, správní a režijní náklady a pro zisk, byly stanoveny na základě skutečných údajů, které vývozce nebo výrobce skutečně zaznamená při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
(30)
Je třeba zdůraznit, že běžná hodnota byla stanovena podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení, aniž by byla provedena úprava s ohledem na ceny plynu placené ukrajinskými vyvážejícími výrobci. Důvodem bylo, jak je uvedeno níže ve 32. až 34. bodě odůvodnění, že i neupravené náklady a ceny ukrajinských vyvážejících výrobců na domácím trhu i přes zjevné zkreslení cen plynu jasně ukazují, že v průběhu období přezkumného šetření docházelo k dumpingu. Z tohoto důvodu a vzhledem k tomu, že cílem přezkumu před pozbytím platnosti opatření je stanovit, zda je pravděpodobné, že by docházelo k pokračování nebo obnovení dumpingu v případě zrušení opatření, aby bylo možno rozhodnout, zda opatření platná v současnosti mají být ponechána v platnosti nebo zrušena, bylo usouzeno, že není nutno zvažovat, zda by oprava podle čl. 2 odst. 5 byla v tomto případě opodstatněná.
2.2 Vývozní cena
(31)
V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena stanovena na základě ceny skutečně zaplacené či splatné za dotčený výrobek při prodeji na vývoz do Společenství. Veškerý prodej uvedených tří spolupracujících vyvážejících výrobců byl určen přímo nezávislým odběratelům v Unii.
2.3 Srovnání
(32)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání, byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy rozdílů ovlivňujících srovnatelnost cen. Stejně tak byly v oprávněných případech a po předložení ověřených důkazů provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na přepravu, manipulaci, nakládku, vedlejších nákladech, pojištění, provizích a balení.
2.4 Dumpingové rozpětí
(33)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(34)
Pro dotčené tři spolupracující vyvážející výrobce byl na celostátním základě stanoven vážený průměr dumpingového rozpětí na 6-7 %.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Volná kapacita a atraktivita trhu Unie.
(35)
Na domácím trhu prodali všichni tři spolupracující výrobci během období přezkumného šetření v průměru 46 % své výrobní kapacity.
(36)
Ačkoliv uvedení tři spolupracující vyvážející výrobci prodali značnou část své produkce na domácím trhu, byli rovněž závislí na vývozu do třetích zemí. V průběhu období přezkumného šetření měli volnou kapacitu odpovídající přibližně 6 % spotřeby Unie.
(37)
Vzhledem k informacím uvedeným v žádosti o přezkum, které se týkají čtvrtého známého ukrajinského výrobce, který nespolupracoval při šetření, byla celková volná kapacita na Ukrajině v průběhu období přezkumného šetření odhadnuta na přibližně 9 % spotřeby Unie.
(38)
Někteří spolupracující ukrajinští vyvážející výrobci tvrdili, že ve stále větší míře přicházejí o podíl na svém domácím trhu ve prospěch ruských výrobců, kteří mohou nabídnout velmi nízké ceny vzhledem k mnohem nižším cenám plynu v Rusku. Zdá se tedy nepravděpodobné, že by domácí ukrajinský trh mohl absorbovat tuto volnou výrobní kapacitu, a jakékoli zvýšení výroby tedy bude pravděpodobně určeno na vývoz.
(39)
V průběhu období přezkumného šetření vyvážely uvedené tři spolupracující společnosti dusičnan amonný do mnoha dalších třetích zemí. Je však třeba zdůraznit, že některé tradiční trhy ve třetích zemích jsou ukrajinskému vývozu uzavřeny ať již v důsledku platných antidumpingových opatření (např. v USA platí antidumpingová opatření ve výši přesahující 100 %) a/nebo v důsledku bezpečnostních omezení (např. v Čínské lidové republice nebo Austrálii). Unie je v každém případě největší, nejatraktivnější a zároveň geograficky nejbližší vývozní trh. Jeho atraktivita je dále posílena logistickými výhodami vyplývajícími z nízkých cen za železniční přepravu na Ukrajině.
(40)
Vzhledem k výše uvedenému nelze vyloučit, že značná část volné kapacity přítomné na Ukrajině by mohla být použita k navýšení vývozu do Unie v případě nepřítomnosti antidumpingových opatření.
3.2 Ceny na různých vývozních trzích
(41)
Analýza cen, které tři spolupracující ukrajinští vyvážející výrobci účtovali při vývozu do třetích zemí a které byly stanoveny na úrovni CIF při použití mezinárodních sazeb za přepravu zboží předložených v žádosti o přezkum, ukázala, že během období přezkumného šetření byly tyto ceny až o 25 % nižší než převládající tržní cena v Unii.
(42)
Z toho důvodu je zřejmé, že v případě zrušení opatření by existovala motivace pro to, aby byl ukrajinský vývoz do třetích zemí přesměrován do Unie. Vyšší ceny na trhu v Unii by umožnily ukrajinským vývozcům dosáhnout vyššího ziskového rozpětí.
(43)
Na základě údajů předložených třemi spolupracujícími vyvážejícími výrobci mohlo být rovněž stanoveno, že v průběhu období přezkumného šetření byl vývoz do třetích zemí realizován za dumpingové ceny na úrovni celého státu.
3.3 Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu
(44)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním lze dospět k závěru, že vývoz z Ukrajiny je stále prováděn za dumpingové ceny a že je pravděpodobné, že by došlo k přetrvávání dumpingu na trhu Unie, pokud by stávající antidumpingová opatření byla zrušena. Zejména pokud budeme uvažovat stávající volnou kapacitu na Ukrajině a atraktivitu trhu Unie, je zde v případě nejméně dvou vyvážejících výrobců zřejmá motivace pro ukrajinské vyvážející výrobce, aby i) zvýšili vývoz na trh Unie a ii) přesměrovali vývoz dusičnanu amonného na trh Unie za dumpingové ceny.
(45)
Kromě toho bylo zjištěno, že vážené průměrné vývozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců účtované při prodeji na trzích třetích zemí jsou rovněž významným způsobem nižší než převládající cenová úroveň v Unii. To zesiluje pravděpodobnost zvýšení vývozu z Ukrajiny do Unie za dumpingové ceny, pokud by opatření přestala platit.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(46)
V Unii vyrábí obdobný výrobek 16 společností nebo skupin společností, jejichž výstup tvoří celkovou výrobu obdobného výrobku v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(47)
Při šetření spolupracovalo dvanáct výrobců v Unii:
-
Achema AB (Litva),
-
Agropolychim JSC (Bulharsko),
-
Azomures (Rumunsko),
-
BASF AG (Německo),
-
Fertiberia SA (Španělsko),
-
GPN SA (Francie),
-
GrowHow UK Ltd (Spojené království),
-
Neochim PLC, (Bulharsko),
-
Nitrogénművek Rt (Maďarsko),
-
Yara (Belgie, Francie, Německo, Itálie a Nizozemsko),
-
Zakłady Azotowe Puławy SA (Poland),
-
Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach (Poland).
(48)
Vzhledem k tomu, že těchto 12 výrobců v Unii představovalo během období přezkumného šetření přibližně 80 % celkové výroby v Unii, byl učiněn závěr, že představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Budou nadále označováni slovy „výrobní odvětví Unie“.
(49)
Jak je uvedeno v 14. a 15. bodě odůvodnění, výběr vzorku pěti výrobců v Unii byl proveden z těchto 12 výrobců. Všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku spolupracovali a zaslali ve stanovených lhůtách odpovědi na dotazník. Kromě toho sedm ostatních spolupracujících výrobců včas zaslalo určité obecné údaje pro účely analýzy újmy.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(50)
Zjevná spotřeba Unie byla stanovena na základě objemu prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, objemu prodeje ostatních výrobců v Unii na trhu Unie, údajů Eurostatu o všech dovozech do Unie a na základě informací obsažených v odpovědích spolupracujících společností na dotazník, pokud se týkaly dovozu dotčeného výrobku z Ukrajiny. Vzhledem k rozšíření Unie na 27 členských států byly z důvodu jasnosti a jednotnosti analýzy veškeré ukazatele újmy stanoveny na základě trhu EU-27 pro celé posuzované období.
(51)
Mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o 10 %.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Celková spotřeba Unie v tunách
7 861 796
6 983 467
8 023 633
7 638 439
7 054 327
Index (2005 = 100)
100
89
102
97
90
2. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Ukrajiny
(52)
V následující tabulce je uveden vývoj objemů, podílů na trhu a průměrných cen dovozu z Ukrajiny. Množstevní a cenové tendence byly zpracovány na základě informací obsažených v odpovědích spolupracujících vyvážejících výrobců na dotazník, dovozních statistik (Eurostat) a ukrajinských vývozních statistik.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu (v tunách)
76 867
42 912
29 420
48 232
75 582
Podíl na trhu
1 %
0,6 %
0,4 %
0,6 %
1,1 %
Ceny dovozu (EUR/t)
123
139
145
259
230
Index (2005 = 100)
100
113
118
211
187
(53)
Objem dovozu z Ukrajiny stabilně klesal až do roku 2007, ale v průběhu období přezkumného šetření dosáhl téměř stejné úrovně jakou měl v roce 2005. Podíl ukrajinského dovozu na trhu se mírně zvýšil z 1 % v roce 2005 na 1,1 % v období přezkumného šetření. Ceny za jednotku se v průběhu posuzovaného období zvýšily ze 123 na 230 EUR/t. Toto zvýšení v průběhu období přezkumného šetření musí být vnímáno v souvislosti s celosvětovým vývojem cen a s vývojem cen základní suroviny.
(54)
Pro účely výpočtu úrovně cenového podbízení během období přezkumného šetření byly srovnány ceny výrobního odvětví Unie ze závodu účtované nezávislým zákazníkům s dovozními cenami, které spolupracující vyvážející výrobci účtovali CIF na hranice Unie, upravenými s ohledem na cenu franko přístav určení. Na základě těchto údajů bylo zjištěno, že dovoz z Ukrajiny představoval v průběhu období přezkumného šetření vůči výrobnímu odvětví Unie cenové podbízení v průměrné výši 22,5 %. I když bylo k vývozním cenám do Unie připočteno antidumpingové clo, byla zjištěna míra cenového podbízení ve výši 11 %.
3. Dovoz z ostatních zemí
(55)
V následující tabulce jsou uvedeny objemy dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období. Uvedené množstevní a cenové tendence vycházejí z údajů Eurostatu.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Ruska (v tunách)
328 972
217 539
35 852
136 984
184 170
Podíl na trhu
4,2 %
3,1 %
0,4 %
1,8 %
2,6 %
Ceny dovozu z Ruska (EUR/t)
122
124
144
275
235
Objem dovozu z Gruzie (v tunách)
153 844
85 870
88 622
214 879
222 912
Podíl na trhu
2,0 %
1,2 %
1,1 %
2,8 %
3,2 %
Ceny dovozu z Gruzie (EUR/t)
164
177
174
325
304
Objem dovozu z Kazachstánu (v tunách)
0
4 845
112 239
81 410
100 761
Podíl na trhu
0 %
0,1 %
1,4 %
1,1 %
1,4 %
Ceny dovozu z Kazachstánu (EUR/t)
0
147
151
255
242
Objem dovozu ze všech ostatních zemí (v tunách)
65 253
118 927
99 380
109 755
91 785
Podíl na trhu
0,8 %
1,7 %
1,2 %
1,4 %
1,3 %
Ceny dovozu ze všech ostatních zemí (EUR/t)
190
170
240
242
265
(56)
Na trhu Unie došlo v roce 2008 a období přezkumného šetření k výraznému zvýšení cen ze všech třetích zemí. Zdá se, že všechny země s výjimkou Ruska uvedené v tabulce shora zvýšily ve sledovaném období svůj objem vývozu do Unie. Dovoz z Ruska, na který se vztahuje pevné antidumpingové clo ve výši 47,07 EUR za tunu, se vyznačoval, stejně jako dovoz z Ukrajiny, nejnižší cenou ve srovnání s ostatními vyvážejícími státy.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(57)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
4.1 Předběžné poznámky
(58)
Protože pro šetření újmy byl vybrán vzorek, některé ukazatele, jako například výroba, výrobní kapacita, prodej, podíl na trhu, produktivita a zaměstnanost, byly posuzovány pro celé výrobní odvětví Unie (v tabulkách níže značeno „Unie“). Ostatní ukazatele újmy spojené s výkonností jednotlivých společností, jako například ceny, zásoby, výrobní náklady, ziskovost, mzdy, investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost navýšení kapitálu, byly posuzovány na základě informací shromážděných od vybraných výrobců v Unii (v tabulkách níže značeno v.v.).
4.2 Údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku
a) Výroba
(59)
Od roku 2005 do období přezkumného šetření klesl objem výroby výrobního odvětví Unie o 18 %, tj. z přibližně 7 milionů tun v roce 2005 na přibližně 5,8 milionu tun v průběhu období přezkumného šetření. Využití pro vlastní potřebu zůstávalo v posuzovaném období na nízké úrovni a v průběhu období přezkumného šetření situaci ve výrobním odvětví Unie nijak zvláště neovlivnilo.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výroba v Unii (v tunách)
7 133 844
6 359 967
7 146 911
6 454 234
5 843 181
Index (2005 = 100)
100
89
100
90
82
Výroba výrobního odvětví Unie využitá pro vlastní spotřebu
210 437
176 413
185 223
138 733
119 053
% celkové výroby
2,9 %
2,8 %
2,6 %
2,1 %
2,0 %
b) Kapacita a využití kapacity
(60)
Výrobní kapacita se po celé posuzované období víceméně nezměnila. Spolu s poklesem výroby se využití kapacity snížilo z 55 % v roce 2005 na 45 % v průběhu období přezkumného šetření. Jak již bylo shledáno v původním šetření, využití výrobní kapacity pro dusičnan amonný může být ovlivněno výrobou jiných výrobků, které lze vyrábět na stejném výrobním zařízení. Z toho důvodu je tendence využití kapacity pro posouzení ekonomické situace výrobního odvětví v Unii méně významná.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výrobní kapacita v Unii (v tunách)
13 059 281
12 824 281
12 820 594
13 069 317
13 077 281
Využití výrobní kapacity v Unii
55 %
50 %
56 %
49 %
45 %
c) Objem prodeje
(61)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie se mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření snížil o 14 %. Toto snížení je nutno posuzovat na pozadí mírně klesající spotřeby na trhu Unie ve stejném období.
2005
2003
2004
2008
Období přezkumného šetření
Objem prodeje Unie nezávislým stranám (v tunách)
5 365 834
4 756 093
5 495 037
5 157 788
4 605 629
Index (2005 = 100)
100
89
102
96
86
Objem prodeje Unie nezávislým stranám ve třetích zemích (v tunách)
887 056
727 176
637 408
559 393
548 090
Index (2005 = 100)
100
82
72
63
62
d) Podíl na trhu
(62)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu zůstával stabilní mezi roky 2005 a 2008, ale mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření poklesl o tři procentní body.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Podíl na trhu Unie
68 %
68 %
68 %
68 %
65 %
Index (2005 = 100)
100
100
100
100
96
e) Zaměstnanost
(63)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie poklesla mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření o 8 %.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost v Unii v souvislosti s dotčeným výrobkem
3 627
3 578
3 458
3 494
3 354
Index (2005 = 100)
100
99
95
96
92
f) Produktivita
(64)
V průběhu posuzovaného období poklesla průměrná produktivita na zaměstnance ve výrobním odvětví Unie o 11 %. Důvodem byla ta skutečnost, že relativní pokles produkce byl vyšší než relativní pokles zaměstnanosti.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Produktivita v Unii (v tunách na zaměstnance)
1 967
1 778
2 067
1 847
1 742
Index (2005 = 100)
100
90
105
94
89
g) Rozsah dumpingového rozpětí
(65)
Pokud jde o rozsah skutečného dumpingového rozpětí, není tento dopad vzhledem k současnému nízkému objemu dovozu z Ukrajiny považován za významný, a z téhož důvodu není ani odpovídající ukazatel považován za podstatný pro stanovení újmy.
4.3 Údaje týkající se výrobců z Unie zařazených do vzorku
a) Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu
(66)
V roce 2008 a v průběhu období přezkumného šetření se díky příznivým podmínkám, které v tomto období panovaly na mezinárodním trhu s dusičnanem amonným, výrazně zvýšila průměrná čistá prodejní cena vybraných výrobců z Unie.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Cena z jednotku v.v. (EUR/t)
165
182
189
309
315
Index (2005 = 100)
100
110
115
187
191
b) Zásoby
(67)
Stav zásob na konci roku výrobního odvětví Unie se v průběhu období od roku 2005 do období přezkumného šetření snížil o 26 %. Výrazný nárůst zaznamenaný v roce 2006 byl způsoben strmým poklesem prodeje mezi roky 2005 a 2006.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Stav zásob na konci roku v.v. (v tunách)
276 569
489 535
345 137
252 072
203 579
Index (2005 = 100)
100
177
125
91
74
c) Mzdy
(68)
Od roku 2005 do období přezkumného šetření vzrostla průměrná mzda na jednoho zaměstnance o 6 %, jak ukazuje následující tabulka. S ohledem na míru inflace a celkové snížení počtu zaměstnanců se má za to, že tento nárůst mezd je mírný.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Průměrné mzdové náklady na jednoho zaměstnance v.v. (v tis. EUR)
40,4
41,2
43,3
45,0
43,0
Index (2005 = 100)
100
102
107
111
106
d) Investice
(69)
Roční investice do obdobného výrobku vynaložené pěti výrobci ze vzorku se v posuzovaném období vyvíjely pozitivně a vzrostly o 70 %. Investice souvisely zejména s modernizací určitého strojního vybavení. To dokládá, že výrobní odvětví Unie je ochotno neustále zvyšovat svoji konkurenceschopnost.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čisté investice v.v. (v tis. EUR)
46 668
52 191
64 319
73 948
79 379
Index (2005 = 100)
100
112
138
158
170
e) Ziskovost a návratnost investic
(70)
Ziskovost vybraných výrobců se výrazně zlepšila zejména po roce 2006 a dosáhla úrovně 28,1 % obratu v průběhu období přezkumného šetření. Návratnost investic vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic po celé posuzované období v zásadě sledovala uvedenou pozitivní tendenci ziskovosti.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Ziskovost prodeje odběratelům v ES, kteří nejsou ve spojení v.v. (v % z čistých tržeb)
9,2 %
7,9 %
14,9 %
25,3 %
28,1 %
Index (2005 = 100)
100
85
162
274
304
Návratnost investic v.v. (zisk v % vztažený k čisté účetní hodnotě investic)
35,2 %
25,8 %
41,1 %
109,1 %
114,1 %
Index (2005 = 100)
100
73
117
310
324
f) Peněžní tok a schopnost navýšit kapitál
(71)
Peněžní tok v průběhu posuzovaného období výrazně vzrostl, stejně jako v uvedeném období rostla celková ziskovost.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Peněžní tok v.v. (v tis. EUR)
84 567
52 182
188 535
373 843
386 721
Index (2005 = 100)
100
63
223
442
457
(72)
Šetření neodhalilo, že by vybraní výrobci z Unie měli potíže s navyšováním kapitálu. V této souvislosti je třeba uvést, že několik těchto výrobců je součástí velkých skupin, takže financují své činnosti v rámci skupiny, k níž náleží, prostřednictvím cash-poolingu nebo vnitroskupinových půjček poskytovaných mateřskými společnostmi.
5. Závěr
(73)
Od roku 2005 do období přezkumného šetření zaznamenala většina ukazatelů újmy příznivý vývoj: prodejní ceny za jednotku a ziskovost se výrazně zvýšily, ziskovost dosáhla v průběhu období přezkumného šetření úrovně 28,1 %. Investice, návratnost investic a peněžní tok rovněž zaznamenaly pozitivní vývoj.
(74)
I když výroba a objem prodeje v posuzovaném období značně poklesly, je třeba tuto skutečnost posuzovat v souvislosti se zmenšením trhu Unie, řádově o minus 10 %.
(75)
Celkově se situace výrobního odvětví Unie v porovnání se situací před zavedením antidumpingových opatření na dovoz dusičnanu amonného z dotčené země v roce 2001 výrazně zlepšila.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Všeobecně
(76)
V souvislosti s pravděpodobností obnovení újmy byly posuzovány dva hlavní parametry: i) pravděpodobný objem a ceny vývozu z dotčené země a ii) pravděpodobný dopad těchto předpokládaných objemů a cen dovozu z dotčené země na výrobní odvětví Unie.
2. Pravděpodobný objem a ceny vývozu z dotčené země
(77)
Spolupracující ukrajinští výrobci disponují známou volnou kapacitou přibližně 650 000 tun, což znamená 9 % trhu Unie, jak bylo uvedeno v 37. bodě odůvodnění. Tato nadbytečná kapacita ukazuje, že ukrajinští výrobci mohou rychle zvýšit svoji současnou výrobu, a tedy svůj vývoz dusičnanu amonného.
(78)
Kromě toho jsou ukrajinští výrobci kvůli relativně malé velikosti svého domácího trhu silně závislí na vývozech do třetích zemí. Jak je vysvětleno ve 41. bodě odůvodnění, byl tento vývoz uskutečňován za ceny výrazně nižší, než je převládající tržní cena v Unii.
(79)
Vzhledem k shora uvedeným skutečnostem a závěrům by ve srovnání s jinými vývozními trhy mohl být trh Unie pro ukrajinské vyvážející výrobce cenově atraktivní. Proto lze s vysokou pravděpodobností očekávat, že pokud by opatření přestala platit, byla by značná část objemů vyvážených do třetích zemí přesměrována na trh Unie. V porovnání s ostatními trhy je trh Unie blízko, což by také mohlo zvýšit jeho atraktivitu a tak i pravděpodobnost toho, že ukrajinští výrobci svůj současný vývoz do třetích zemí přesměrují do Unie.
(80)
Vzhledem k tomu, že v současné době nemají ukrajinské výrobky na trhu Unie silné postavení, museli by ukrajinští vývozci získat podíl na trhu nebo rozšířit okruh svých zákazníků, čehož by se pravděpodobně snažili dosáhnout nabízením dusičnanu amonného za dumpingové ceny, jak bylo zjištěno pro období přezkumného šetření.
(81)
Na základě výše uvedených údajů je tedy pravděpodobné, že pokud by opatření přestala platit, byly by značné objemy dusičnanu amonného vyrobeného na Ukrajině přesměrovány na trh Unie za dumpingové ceny, které by představovaly pro výrobní odvětví Unie významné cenové podbízení.
3. Dopad předpokládaných objemů vývozu a cenových efektů v případě zrušení opatření na výrobní odvětví Unie
(82)
Přezkum ukázal, že dusičnan amonný je čistě komoditní výrobek, jehož ceny mohou být výrazně ovlivněny přítomností levného dovozu podbízejícího ceny výrobního odvětví Unie. Jinými slovy, trh Unie je do značné míry nestálý. V průběhu posuzovaného období převládaly na světovém trhu s dusičnanem amonným příznivé podmínky, což mělo důležitý vliv na udržení cen na vysoké úrovni, a použitá antidumpingová opatření snížila možnost zkreslení cen na trhu Unie. V průběhu uvedeného období existovala těsná rovnováha mezi nabídkou a poptávkou, v důsledku čehož byly ceny všech dusíkatých hnojiv, které jsou komoditními výrobky, na vysoké úrovni. Dusičnan amonný je také komoditním výrobkem, jehož ceny jsou ovlivňovány řadou faktorů, jako je například cena plynu, která má značný vliv na nabídku, protože je nejdůležitější složkou nákladů, a klimatické podmínky a úroveň zásob plodin a obilí, které mají obecný dopad na snižování nebo zvyšování poptávky po hnojivech.
(83)
Konkrétně s ohledem na trh Unie je možné předpokládat, že poptávka po dusičnanu amonném se ve srovnání s úrovní v průběhu období přezkumného šetření lehce zvýší. Vzhledem k tomu, že ceny ukrajinských vyvážejících výrobců byly výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, donutil by pravděpodobný nárůst objemu dovozu z Ukrajiny výrobní odvětví Unie buď k velkému snížení cen, a tím snížil jeho zisky, nebo je připravil o velký podíl na trhu, a tedy i příjmy, nebo by se oba tyto dopady projevily zároveň. Úspěšně probíhající restrukturalizace výrobního odvětví Unie by pravděpodobně vyvážila takové snížení cen pouze částečně a celý proces oživení by mohl být ohrožen. Proto by zrušení opatření pravděpodobně vedlo ke zhoršení celkové hospodářské situace výrobního odvětví Unie.
4. Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení újmy
(84)
Výše uvedené skutečnosti a úvahy vedou k závěru, že pokud by opatření přestala platit, došlo by k vývozu z dotčené země pravděpodobně ve značném rozsahu a za dumpingové ceny, které by cenově podbízely ceny výrobního odvětví v Unii. To by se vší pravděpodobností mělo za následek tendenci ke stlačování cen na trhu s předpokládaným nepříznivým dopadem na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. To by zejména ohrozilo finanční oživení, kterého bylo dosaženo v posuzovaném období, což by vedlo k obnovení újmy.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(85)
Bylo zjišťováno, zda existují závažné důvody, které by mohly vést k závěru, že obnovení platných antidumpingových opatření není v zájmu Unie. Za tímto účelem a v souladu s článkem 21 základního nařízení bylo na základě všech poskytnutých důkazů zvažováno, jaký dopad by mělo obnovení opatření pro všechny strany, kterých se toto šetření týká, a jaké důsledky by mělo ukončení platnosti těchto opatření.
(86)
Aby bylo možné posoudit dopad případného zachování opatření, byla všem zúčastněným stranám dána možnost se k věci vyjádřit podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(87)
Je vhodné připomenout, že při původním šetření bylo stanoveno, že zavedení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který platná antidumpingová opatření mohla mít na dotčené strany.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(88)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je strukturálně životaschopným odvětvím. To potvrdil i příznivý vývoj jeho hospodářské situace zaznamenaný po uložení antidumpingových opatření v roce 2001. Od roku 2005 do období přezkumného šetření výrobní odvětví Unie výrazně zvýšilo svoji ziskovost a úspěšně se restrukturalizovalo.
(89)
Lze tudíž s určitostí předpokládat, že výrobní odvětví Unie bude mít nadále prospěch ze stávajících opatření a bude se dále zotavovat tím, že si udrží a stabilizuje ziskovost. Pokud by opatření nebyla zachována, je pravděpodobné, že by došlo ke zvýšení dovozu z dotčené země za dumpingové ceny, který by způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu, neboť by vyvíjel tlak na snížení prodejních cen, což by ohrozilo jeho současnou příznivou finanční situaci.
3. Zájem dovozců
(90)
Jak bylo uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, žádný dovozce neprojevil ochotu nechat se zařadit do vzorku a neposkytl základní informace požadované na formuláři pro výběr vzorku. Připomíná se, že v předchozím šetření bylo zjištěno, že dopad uložených opatření nebude významný, protože dovozci obvykle a ve značném rozsahu obchodují i s jinými hnojivy a ne pouze s dusičnanem amonným. Zrušení antidumpingových opatření u jiných hnojiv může výše uvedené pouze posílit. V této souvislosti byla v srpnu 2007 zrušena antidumpingová opatření týkající se dovozu močoviny pocházející z Ruska a v březnu 2008 byla zrušena opatření týkající se dovozu z Běloruska, Chorvatska, Libye a Ukrajiny (13). Ale vzhledem k nespolupráci ze strany dovozců, a tedy nepřítomnosti nezvratných důkazů, které by umožnily posoudit případné významné negativní důsledky, byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč by stávající antidumpingová opatření neměla být zachována.
(91)
Nejsou k dispozici žádné spolehlivé informace, ze kterých by vyplývalo, že zachování opatření bude mít negativní vliv na dovozce nebo obchodníky.
4. Zájem uživatelů
(92)
Uživateli dusičnanu amonného v Unii jsou zemědělci. V původním šetření bylo uvedeno, že cena dusičnanu amonného nemá na činnost zemědělců velký dopad, takže jakýkoli nárůst této ceny by je pravděpodobně nijak výrazně nepříznivě neovlivnil.
(93)
V průběhu tohoto šetření předložily dvě zemědělské organizace připomínky, ve kterých podporují ukončení opatření. Uvádějí zejména, že reforma společné zemědělské politiky z roku 2003 zredukovala používání mechanizmů tržní intervence a přerušila vazbu mezi podporou Unie a výrobou. V důsledku tohoto procesu liberalizace musí zemědělci v Unii pracovat za podmínek existujících na světových trzích. Pouze pokud by byla umožněna svobodná volba dodavatele dusičnanu amonného, bylo by možno zabránit výraznému vzrůstu cen zemědělských produktů.
(94)
Případné prodloužení stávajících antidumpingových opatření by však nebránilo uživatelům ve svobodném výběru dodavatelů dusičnanu amonného a zachovalo by přitom rovné podmínky na trhu Unie, na kterém by došlo k posílení účinné hospodářské soutěže. Na základě výše uvedeného je možno dospět k závěru, že prodloužení antidumpingových opatření vůči Ukrajině nebude mít pro uživatele dotčeného výrobku žádné výrazně nepříznivé důsledky.
5. Závěr týkající se zájmu Unie
(95)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč by stávající antidumpingová opatření neměla být zachována.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(96)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby stávající opatření byl zachována. Bylo jim také poskytnuto období, ve kterém se po tomto oznámení mohou vyjádřit. Oprávněné připomínky byly patřičným způsobem zohledněny.
(97)
Z uvedeného vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz dusičnanu amonného z Ukrajiny měla být zachována. Jedná se o opatření spočívající ve zvláštních clech.
(98)
Jak bylo uvedeno v 28. bodě odůvodnění, došlo v poslední čtvrtině období přezkumného šetření k sbližování cen zemního plynu dováženého na Ukrajinu a cen převažujících na trhu Unie. Možné nepříznivé dopady dumpingu by proto mohly být ovlivněny dopadem nárůstu výrobních cen způsobeným vývojem cen plynu na domácím trhu na cenu vývozu, pokud by se ukázalo, že tento nárůst by byl setrvalý. Z toho důvodu je vhodné omezit zachování opatření na dva roky.
(99)
Závazky přijaté rozhodnutím Komise 2008/577/ES (14) zůstávají v platnosti,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu pevných hnojiv obsahujících více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného v současnosti kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 91 a pocházejících z Ukrajiny.
2. Sazba antidumpingového cla je stanovena jako pevná částka v eurech za tunu.
Údaje o výrobku
Kód KN
Kód TARIC
Výše cla
(EUT/t)
Dusičnan amonný jiný než ve vodných roztocích
3102 30 90
-
33,25
Směsi dusičnanu amonného s uhličitanem vápenatým nebo s jinými anorganickými nehnojivými látkami o obsahu dusíku převyšujícím 28 % hmotnostních
3102 40 90
-
33,25
Podvojné soli a směsi síranu amonného a dusičnanu amonného - pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 29 00
10
33,25
Podvojné soli a směsi dusičnanu vápenatého a dusičnanu amonného - pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 60 00
10
33,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 90 00
10
33,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a neobsahující fosfor a draslík
3105 10 00
10
33,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství méně než 3 % hmotnostní
3105 10 00
20
32,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních
3105 10 00
30
31,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních
3105 10 00
40
30,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 9 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 12 % hmotnostních
3105 10 00
50
29,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství méně než 3 % hmotnostní
3105 20 10
30
32,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních
3105 20 10
40
31,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních
3105 20 10
50
30,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 9 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 12 % hmotnostních
3105 20 10
60
29,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
10
32,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
20
31,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
30
30,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % a více hmotnostních, avšak nejvýše 10,40 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
40
29,79
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
10
32,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
20
31,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
30
30,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % a více hmotnostních, avšak nejvýše 10,40 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
40
29,79
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 91
30
32,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 91
40
31,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 91
50
30,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % nebo více hmotnostních, avšak nejvýše 12 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 91
60
29,26
3. V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu, a kdy je proto cena zaplacená nebo splatná stanovená pro určení celní hodnoty v souladu s článkem 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (15) poměrným způsobem upravena, se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě výše stanovených částek, sníží o procento, které odpovídá poměrné úpravě skutečně zaplacené nebo splatné ceny.
4. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Bez ohledu na článek 1 se konečné antidumpingové clo nepoužije na dovoz zboží propuštěného do volného oběhu podle tohoto článku.
2. Dovozu pevných hnojiv obsahujících více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného v současnosti kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 91 a pocházejících z Ukrajiny za účelem propuštění do volného oběhu, na něž jsou vystaveny faktury společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v rozhodnutí 2008/577/ES v platném znění, je osvobozen od antidumpingových cel uložených článkem 1 za těchto podmínek:
-
jsou vyráběny, dodávána a fakturována přímo uvedenými společnostmi prvnímu nezávislému odběrateli v Unii a
-
k tomuto dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení, a
-
zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu na závazkové faktuře.
3. Přijetím prohlášení o propuštění do volného oběhu vzniká celní dluh,
-
pokud se ve vztahu k dovozu popsanému v odstavci 2 zjistí, že nebyla splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo
-
pokud Komise podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení zruší přijetí závazku nařízením nebo rozhodnutím, které odkazuje na konkrétní transakce a prohlašuje příslušné závazkové faktury za neplatné.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Doba jeho platnosti je dva roky.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburska dne 14. června 2010.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 512/2010
2010 m. birželio 14 d.
kuriuo pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, importuojamam Ukrainos kilmės amonio nitratui nustatomas galutinis antidempingo muitas
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1), kuriuo panaikinamas 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (2) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Galiojančios priemonės
(1)
2001 m. sausio 22 d. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 132/2001 (3) importuojamam Ukrainos, inter alia, kilmės amonio nitratui (toliau - AN), kurio KN kodai yra 3102 30 90 ir 3102 40 90, nustatė galutinį 33,25 EUR už toną antidempingo muitą (toliau - galiojančios priemonės). Tyrimas, po kurio buvo nustatytos šios priemonės, toliau vadinamas pirminiu tyrimu.
(2)
2004 m. gegužės 17 d. po dalinės tarpinės peržiūros Taryba Reglamentu (EB) Nr. 993/2004 (4) atleido nuo antidempingo muitų, nustatytų Tarybos reglamentu (EB) Nr. 132/2001, į Sąjungą importuojamą AN, pagamintą bendrovių, kurių įsipareigojimus priėmė Komisija. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1001/2004 (5) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1996/2004 (6), įsipareigojimai priimti laikotarpiui iki 2005 m. gegužės 20 d. Šiais įsipareigojimais siekta atsižvelgti į tam tikras Europos Sąjungos plėtros iki 25 valstybių narių pasekmes.
(3)
Po tarpinės peržiūros, kurią atliekant nagrinėta tik nagrinėjamojo produkto apibrėžtis, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 945/2005 (7) nusprendė, kad reikėtų patikslinti nagrinėjamojo produkto apibrėžtį ir kad galiojančios priemonės turėtų būti taikomos nagrinėjamajam produktui, kai jis naudojamas kitų trąšų sudėtyje, proporcingai jose esančiam amonio nitrato kiekiui, kartu su kitomis marginaliosiomis ir maistinėmis medžiagomis.
(4)
Po priemonių galiojimo termino peržiūros Taryba Reglamentu (EB) Nr. 442/2007 (8) nusprendė pratęsti galiojančias priemones, kaip patikslinta Reglamentu (EB) Nr. 945/2005, dvejiems metams.
(5)
Po priemonių galiojimo termino peržiūros Taryba Reglamentu (EB) Nr. 661/2008 (9) nustatė galutines antidempingo priemones importuojamam Rusijos kilmės AN.
(6)
Taryba Reglamentu (EB) Nr. 662/2008 (10) iš dalies pakeitė Reglamentą (EB) Nr. 442/2007, priimdama vieno eksportuojančio gamintojo pasiūlytą įsipareigojimą dėl kainos.
2. Prašymas atlikti peržiūrą
(7)
2008 m. spalio 17 d. paskelbus pranešimą apie artėjantį priemonių galiojimo terminą (11), 2009 m. sausio 22 d. pateiktas prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Šį prašymą gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 50 %) viso AN Sąjungoje, vardu pateikė Europos trąšų gamintojų asociacija (ETGA) (toliau - pareiškėjas).
(8)
Pareiškėjas teigė, kad importuojant Ukrainos kilmės (toliau - nagrinėjamoji šalis) AN gali pasikartoti dempingas bei žala Sąjungos pramonei, ir pateikė pakankamai prima facie įrodymų.
(9)
2009 m. balandžio 23 d. Komisija, pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nusprendusi, kad yra pakankamai įrodymų inicijuoti priemonių galiojimo termino peržiūrą, Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu apie inicijavimą (12) informavo apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.
3. Tyrimas
3.1. Tiriamasis laikotarpis
(10)
Atliekant dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tyrimą buvo nagrinėjamas 2008 m. balandžio 1 d.-2009 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau - peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Atliekant tendencijų, svarbių vertinant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybę, tyrimą buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2005 m. iki PTL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
3.2. Su tyrimu susijusios šalys
(11)
Komisija oficialiai pranešė eksportuojantiems gamintojams, importuotojams ir žinomiems susijusiems naudotojams bei jų asociacijoms, eksportuojančios šalies atstovams, pareiškėjui ir Sąjungos gamintojams apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą. Suinteresuotosioms šalims buvo sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.
(12)
Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(13)
Atsižvelgiant į didelį Sąjungos gamintojų ir Sąjungos importuotojų skaičių, laikyta tikslinga, pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį, išnagrinėti, ar nereikėtų atlikti atrankos. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka tikrai būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves) pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį pirmiau minėtų šalių prašyta per 15 dienų nuo tyrimo inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.
(14)
Išnagrinėjus pateiktą informaciją ir atsižvelgus į tai, kad dvylika Sąjungos gamintojų nurodė pageidaujantys bendradarbiauti, nuspręsta, kad būtina atlikti Sąjungos gamintojų atranką. Nė vienas importuotojas nepateikė pranešime apie inicijavimą prašomos informacijos.
(15)
Dvylika Sąjungos gamintojų, per PTL pagaminusių maždaug 80 % visos Sąjungos produkcijos, per nustatytą laikotarpį tinkamai užpildė atrankos formą ir oficialiai sutiko toliau bendradarbiauti atliekant tyrimą. Dėl šios priežasties Komisija pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį atrinko bendroves, remdamasi didžiausiu tipiniu AN gamybos ir pardavimo Sąjungoje kiekiu, kurį galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Buvo atrinkti penki Sąjungos gamintojai, kurie per PTL pagamino 57 % visos Sąjungos pramonės produkcijos.
(16)
Remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalimi, su susijusiomis šalimis konsultuotasi dėl atrinktų bendrovių, ir jos atrankos rezultatams neprieštaravo.
(17)
Penkiems atrinktiems Sąjungos gamintojams ir visiems žinomiems eksportuojantiems gamintojams nagrinėjamoje šalyje nusiųsti klausimynai.
(18)
Atsakymai į klausimyną buvo gauti iš penkių atrinktų Sąjungos gamintojų ir trijų nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų.
(19)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, būtina nustatant dempingo ir jo daromos žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybę ir Sąjungos interesus. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių patalpose.
a)
Ukrainos eksportuojantys gamintojai:
-
„CJSC Severodonetsk Azot Association“, Sjeverodoneckas,
-
„JSC Concern Stirol“, Horlivka,
-
„OJSC Rivneazot“, Rivnė;
b)
Sąjungos gamintojai:
-
„GrowHow UK Limited“, Jungtinė Karalystė,
-
„GPN“, Paryžius, Prancūzija,
-
„Zakłady Azotowe Puławy SA“, Lenkija,
-
„Yara SA“, Briuselis, Belgija,
-
„Achema“, Jonava, Lietuva.
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Nagrinėjamasis produktas
(20)
Nagrinėjamasis produktas yra Ukrainos kilmės kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės ir kurių KN kodai šiuo metu yra 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ir ex 3105 90 91. AN yra kietosios azoto trąšos, paprastai naudojamos žemės ūkyje. Jos gaminamos iš amoniako ir azoto rūgšties, o jų sudėtyje esančio priliuoto arba granuliuoto azoto kiekis sudaro daugiau kaip 28 % masės.
(21)
Reikėtų pažymėti, kad nagrinėjamojo produkto apibrėžtis buvo patikslinta Reglamente (EB) Nr. 945/2005.
2. Panašus produktas
(22)
Kaip nustatyta pirminiame tyrime, šiuo peržiūros tyrimu patvirtinta, kad AN yra plataus vartojimo produktas, o jo kokybė ir pagrindinės fizinės savybės yra identiškos nepriklausomai nuo kilmės šalies. Nustatyta, kad nagrinėjamasis produktas ir produktai, kuriuos gamina ir parduoda eksportuojantys gamintojai savo vidaus rinkoje ir trečiosioms šalims, taip pat produktai, kuriuos gamina ir parduoda Sąjungos gamintojai Sąjungos rinkoje, turi tokias pačias pagrindines fizines bei chemines savybes ir iš esmės naudojami toms pačioms reikmėms, todėl jie laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
C. DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
1. Bendroji dalis
(23)
Trys Ukrainos eksportuojantys gamintojai sutiko bendradarbiauti. Ketvirtas žinomas eksportuojantis gamintojas nebendradarbiavo atliekant tyrimą.
(24)
Palyginus trijų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksporto apimtį su viso Ukrainos eksporto į Sąjungą apimtimi paaiškėjo, kad šie trys bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai per PTL pagamino daugiau nei 90 % visų iš Ukrainos į Sąjungą importuojamų produktų. Todėl manoma, kad bendradarbiavimo lygis buvo aukštas.
(25)
Bendra nagrinėjamojo produkto importo iš Ukrainos apimtis buvo nedidelė, per PTL sudaranti 1,1 % visos Sąjungos rinkos dalies.
2. Importas dempingo kainomis per PTL
2.1. Normalioji vertė
(26)
Primenama, kad per ankstesnę priemonių galiojimo termino peržiūrą Ukraina dar nebuvo laikoma rinkos ekonomikos šalimi, todėl normalioji vertė buvo nustatyta remiantis iš bendradarbiaujančio JAV (panašios šalies) gamintojo gautais duomenimis.
(27)
Atliekant šią peržiūrą normalioji vertė buvo nustatyta remiantis iš trijų bendradarbiaujančių Ukrainos eksportuojančių gamintojų gautais ir jų patalpose patikrintais duomenimis. Komisija patikrino, ar jų pardavimas vidaus rinkoje gali būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Šiuo tikslu išnagrinėtos bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų gaminamo ir vidaus rinkoje parduodamo produkto gamybos sąnaudos.
(28)
Nagrinėjant dujų sąnaudas nustatyta, kad Ukraina didžiąją dalį dujų, naudojamų AN gaminti, importavo iš Rusijos. Visi tyrimo metu turimi ir patikrinti duomenys rodė, kad per PTL Ukraina importavo gamtines dujas iš Rusijos už maždaug 40 % žemesnę kainą nei tuo metu iš Rusijos į Sąjungą eksportuojamų gamtinių dujų kaina. Vis dėlto, nustatyta, kad paskutinį PTL ketvirtį kainos buvo panašios.
(29)
Nustatyta, kad, išskyrus vieno gamintojo eksportuojamą vienos rūšies produktą, pardavimas vidaus rinkoje per PTL vyko įprastomis prekybos sąlygomis. Todėl normalioji vertė buvo nustatyta arba pagal kainą, kurią Ukrainos vidaus rinkoje moka arba turi mokėti nepriklausomi pirkėjai pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalį, arba pagal įprastomis prekybos sąlygomis neparduoto vienos rūšies produkto apskaičiuotąją normaliąją vertę. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį normalioji vertė apskaičiuota prie eksportuojamos rūšies produkto gamybos sąnaudų pridedant pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų (toliau - PBA išlaidos) sumą bei pagrįstą pelno dydį. Šios PBA išlaidų ir pelno sumos apskaičiuotos remiantis faktiniais duomenimis apie nagrinėjamojo gamintojo panašaus produkto gamybą ir pardavimą įprastomis prekybos sąlygomis.
(30)
Reikėtų pažymėti, kad normalioji vertė nustatyta jos nekoreguojant dėl Ukrainos eksportuojančių gamintojų patiriamų dujų sąnaudų pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį. Taip buvo daroma, nes, kaip nurodyta 32-34 konstatuojamose dalyse, nekoreguotų Ukrainos eksportuojančių gamintojų vidaus rinkos sąnaudų ir kainų naudojimas, nepaisant akivaizdžiai iškraipytų dujų kainų, jau aiškiai rodo, kad per PTL buvo vykdomas dempingas. Dėl to, atsižvelgiant į tai, kad priemonių galiojimo termino peržiūros tikslas - nustatyti dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybę, jei priemonės būtų panaikintos, ir siekiant nustatyti, ar šiuo metu galiojančios priemonės turėtų būti toliau taikomos ar panaikintos, buvo nuspręsta, kad nebūtina nagrinėti, ar šiuo atveju koregavimas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį yra pagrįstas.
2.2. Eksporto kaina
(31)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi, eksporto kaina buvo nustatyta remiantis kaina, kuri buvo faktiškai sumokėta arba mokėtina už eksportui į Bendriją parduodamą nagrinėjamąjį produktą. Visas trijų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pardavimas buvo vykdomas tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje.
2.3. Palyginimas
(32)
Normalioji vertė ir eksporto kaina palygintos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius įtakos kainų palyginamumui. Todėl prireikus ir kai koregavimas buvo pagrįstas patikrintais įrodymais, buvo koreguojama atsižvelgiant į transporto, tvarkymo, krovimo ir papildomų sąnaudų skirtumus, draudimą, komisinius mokesčius ir pakavimą.
2.4. Dempingo skirtumas
(33)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis dempingo skirtumas buvo nustatytas palyginus vidutinę svertinę normaliąją vertę su vidutine svertine eksporto kaina.
(34)
Trims susijusiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams buvo nustatytas 6-7 % vidutinis svertinis dempingo skirtumas visos šalies mastu.
3. Importo raida, jeigu priemonės būtų panaikintos
3.1. Nepanaudoti Sąjungos rinkos pajėgumai ir jos patrauklumas
(35)
Per PTL trijų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pardavimas vidaus rinkoje sudarė vidutiniškai 46 % jų gamybos pajėgumų.
(36)
Nors trys bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai didelę savo produkcijos dalį pardavė vidaus rinkoje, jie taip pat buvo priklausomi nuo eksporto į trečiąsias šalis. Per PTL jų nepanaudoti pajėgumai sudarė maždaug 6 % Sąjungos suvartojimo.
(37)
Remiantis su peržiūros prašymu gauta informacija, susijusia su ketvirtuoju žinomu Ukrainos gamintoju, kuris nebendradarbiavo atliekant tyrimą, buvo nustatyta, kad visi nepanaudoti pajėgumai Ukrainoje per PTL sudarė maždaug 9 % Sąjungos suvartojimo.
(38)
Tam tikri bendradarbiaujantys eksportuojantys Ukrainos gamintojai tvirtino, kad jų rinkos dalis vidaus rinkoje vis labiau mažėjo Rusijos gamintojų, kurie dėl daug mažesnių dujų kainų Rusijoje gali pasiūlyti labai žemas kainas, naudai. Taigi atrodo mažai tikėtina, kad Ukrainos vidaus rinka galėtų absorbuoti šiuos nepanaudotus gamybos pajėgumus, todėl padidėjusi produkcija greičiausiai būtų eksportuota.
(39)
Trys bendradarbiaujančios bendrovės per PTL eksportavo AN į daugelį kitų trečiųjų šalių keliuose žemynuose. Vis dėlto, reikėtų pažymėti, kad kai kurios tradicinės trečiųjų šalių rinkos nėra atviros Ukrainos eksportui dėl taikomų antidempingo priemonių (pvz., JAV taikomos antidempingo priemonės viršija 100 %) ir (arba) dėl saugos apribojimų (pvz., Kinijos Liaudies Respublikoje, Australijoje). Bet kuriuo atveju, Sąjungos rinka yra didžiausia, patraukliausia ir geografiškai artimiausia eksporto rinka. Jos patrauklumą dar labiau didina palanki logistinė padėtis, susidariusi dėl žemų geležinkelio tarifų Ukrainoje.
(40)
Atsižvelgiant į šią informaciją, negalima paneigti, kad, jei nebūtų taikomos antidempingo priemonės, didelė nepanaudotų Ukrainos pajėgumų dalis galėtų būti panaudota eksportui į Sąjungą didinti.
3.2. Kainos skirtingose eksporto rinkose
(41)
Trijų Ukrainos bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksporto į trečiąsias šalis kainų analizė parodė, kad per PTL eksporto į minėtas šalis kainos, nustatytos CIF lygiu naudojant peržiūros prašyme pateiktus tarptautinio krovinių vežimo tarifus, buvo iki 25 % mažesnės nei dominuojanti rinkos kaina Sąjungoje.
(42)
Tuo remiantis galima manyti, kad priemonių panaikinimas paskatintų Ukrainos eksportą į trečiąsias šalis nukreipti į Sąjungą. Aukštesnės kainos Sąjungos rinkoje padidintų Ukrainos eksportuotojų pelną.
(43)
Remiantis Ukrainos bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateikta statistika taip pat galima nustatyti, kad per PTL eksportas iš Ukrainos (visos šalies mastu) į kitas trečiąsias šalis vyko dempingo kainomis.
3.3. Išvada dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės
(44)
Atsižvelgiant į aprašytus faktus galima daryti išvadą, kad eksportas iš Ukrainos vis dar vykdomas dempingo kainomis ir kad, jei galiojančios antidempingo priemonės būtų panaikintos, yra tikimybė, kad dempingas Sąjungos rinkoje tęsis. Iš tikrųjų, atsižvelgiant į Ukrainos nepanaudotus pajėgumus ir Sąjungos rinkos patrauklumą, atrodo, kad Ukrainos eksportuojantys gamintojai turi paskatų i) padidinti eksportą į Sąjungos rinką ir ii) AN eksportą dempingo kainomis iš kitų trečiųjų šalių rinkų nukreipti į Sąjungos rinką (to galima tikėtis bent iš dviejų eksportuojančių gamintojų).
(45)
Be to, nustatyta, kad bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų vidutinės svertinės eksporto į trečiųjų šalių rinkas kainos taip pat yra daug mažesnės, palyginti su Sąjungoje dominuojančia kaina. Tai sustiprina padidėjusio eksporto iš Ukrainos į Sąjungą dempingo kainomis tikimybę, jeigu būtų nuspręsta nebetaikyti priemonių.
D. SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS
(46)
Sąjungoje panašų produktą gamina šešiolika bendrovių ar bendrovių grupių, kurių bendra tokių produktų produkcija sudaro visą Sąjungos produkciją, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.
(47)
Atliekant tyrimą bendradarbiavo dvylika Sąjungos gamintojų:
-
„Achema AB“ (Lietuva),
-
„Agropolychim JSC“ (Bulgarija),
-
„Azomures“ (Rumunija),
-
„BASF AG“ (Vokietija),
-
„Fertiberia SA“ (Ispanija),
-
„GPN SA“, (Prancūzija),
-
„GrowHow UK Ltd“ (Jungtinė Karalystė),
-
„Neochim PLC“, (Bulgarija),
-
„Nitrogénművek Rt“ (Vengrija),
-
„Yara“ (Belgija, Prancūzija, Vokietija, Italija ir Nyderlandai),
-
„Zakłady Azotowe Puławy SA“ (Lenkija),
-
„Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach“ (Lenkija).
(48)
Kadangi per PTL šių 12 Sąjungos gamintojų produkcija sudarė maždaug 80 % visos Sąjungos produkcijos, laikoma, kad jie sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje. Šie gamintojai toliau vadinami „Sąjungos pramone“.
(49)
Kaip nurodyta 14 ir 15 konstatuojamose dalyse, iš šių 12 Sąjungos gamintojų buvo atrinkti penki gamintojai. Visi atrinkti gamintojai bendradarbiavo ir per nustatytą laikotarpį atsiuntė klausimyno atsakymus. Be to, likę septyni bendradarbiaujantys gamintojai tinkamai pateikė tam tikrus bendruosius duomenis, kurių reikėjo žalos analizei atlikti.
E. PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE
1. Suvartojimas Sąjungos rinkoje
(50)
Tikrasis suvartojimas Sąjungoje nustatytas remiantis Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduotu kiekiu, kitų Sąjungos gamintojų Sąjungos rinkoje parduotu kiekiu, Eurostato duomenimis apie visą Sąjungos importą ir iš bendradarbiaujančių bendrovių klausimyno atsakymų gauta informacija apie nagrinėjamo produkto iš Ukrainos importą. Atsižvelgiant į 2007 m. Sąjungos plėtrą iki 27 valstybių narių ir siekiant analizės aiškumo bei nuoseklumo, visi nagrinėjamojo laikotarpio žalos rodikliai nustatyti pagal ES-27 rinką.
(51)
2005 m.-PTL Sąjungos suvartojimas sumažėjo 10 %.
2005
2006
2007
2008
PTL
Visas Sąjungos suvartojimas tonomis
7 861 796
6 983 467
8 023 633
7 638 439
7 054 327
Indeksas (2005 = 100)
100
89
102
97
90
2. Importo iš Ukrainos apimtis, rinkos dalis ir kainos
(52)
Importo iš Ukrainos apimtis, rinkos dalis ir vidutinės kainos kito, kaip nurodyta toliau pateiktoje lentelėje. Šios apimties ir kainų tendencijos pagrįstos iš bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų klausimyno atsakymų gauta informacija, importo statistiniais duomenimis (Eurostatas) ir Ukrainos eksporto statistiniais duomenimis.
2005
2006
2007
2008
PTL
Importo apimtis (tonomis)
76 867
42 912
29 420
48 232
75 582
Rinkos dalis
1 %
0,6 %
0,4 %
0,6 %
1,1 %
Importo kaina (EUR/t)
123
139
145
259
230
Indeksas (2005 = 100)
100
113
118
211
187
(53)
Iki 2007 m. importo iš Ukrainos apimtis nuolat mažėjo, bet per PTL pasiekė beveik 2005 m. lygį. Ukrainos rinkos dalis šiek tiek padidėjo - nuo 1 % 2005 m. iki 1,1 % per PTL. Nagrinėjamuoju laikotarpiu vieneto kaina padidėjo nuo 123 iki 230 EUR už toną. Šį padidėjimą per PTL reikia vertinti atsižvelgiant į pasaulinę kainų raidą ir pagrindinės žaliavos kainą.
(54)
Siekiant apskaičiuoti priverstinio kainų mažinimo lygį per PTL, Sąjungos pramonės nesusijusiems pirkėjams taikytos gamintojo kainos EXW sąlygomis buvo palygintos su nagrinėjamosios šalies bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų CIF importo kainomis Sąjungos pasienyje, kurios buvo tinkamai pakoreguotos siekiant atsižvelgti į iškrauto produkto kainą. Tokiu būdu palyginus nustatyta, kad dėl importo iš Ukrainos per PTL kainos Sąjungoje priverstinai sumažėjo vidutiniškai 22,5 %. 11 % priverstinio kainų mažinimo skirtumas buvo nustatytas Ukrainos eksportuotojams ir tuomet, kai prie jų kainų Sąjungai buvo pridėtas antidempingo muitas.
3. Importas iš kitų šalių
(55)
Toliau pateiktoje lentelėje pateikiami duomenys apie importo iš kitų trečiųjų šalių apimtį nagrinėjamuoju laikotarpiu. Šios apimties ir kainų tendencijos grindžiamos Eurostato duomenimis.
2005
2006
2007
2008
PTL
Importo iš Rusijos apimtis (tonomis)
328 972
217 539
35 852
136 984
184 170
Rinkos dalis
4,2 %
3,1 %
0,4 %
1,8 %
2,6 %
Importo iš Rusijos kaina (EUR/t)
122
124
144
275
235
Importo iš Gruzijos apimtis
(tonomis)
153 844
85 870
88 622
214 879
222 912
Rinkos dalis
2,0 %
1,2 %
1,1 %
2,8 %
3,2 %
Importo iš Gruzijos kaina (EUR/t)
164
177
174
325
304
Importo iš Kazachstano apimtis
(tonomis)
0
4 845
112 239
81 410
100 761
Rinkos dalis
0 %
0,1 %
1,4 %
1,1 %
1,4 %
Importo iš Kazachstano kaina
(EUR/t)
0
147
151
255
242
Importo iš visų kitų šalių apimtis (tonomis)
65 253
118 927
99 380
109 755
91 785
Rinkos dalis
0,8 %
1,7 %
1,2 %
1,4 %
1,3 %
Importo iš visų kitų šalių kaina (EUR/t)
190
170
240
242
265
(56)
Nustatyta, kad importo iš visų trečiųjų šalių kainos Sąjungos rinkoje labai padidėjo 2008 m. ir per PTL. Matyti, kad visos lentelėje paminėtos šalys, išskyrus Rusiją, padidino savo eksporto į Sąjungą apimtį nagrinėjamuoju laikotarpiu. Rusijos importuojamiems produktams, kurie, kaip ir Ukrainos produktai, buvo importuojami mažiausia kaina (palyginti su visų kitų eksportuojančių šalių kaina), taikomas pastovus 47,07 EUR už toną antidempingo muitas.
4. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
(57)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius, Sąjungos pramonės būklei įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius.
4.1. Pirminės pastabos
(58)
Kai žalos tyrime taikoma atranka, tam tikri žalos rodikliai (gamybos, gamybos pajėgumų, pardavimo, rinkos dalies, našumo ir užimtumo) analizuojami visos Sąjungos pramonės (toliau lentelėse - Sąjunga) mastu. Kiti žalos rodikliai, susiję su atskirų bendrovių veiklos rezultatais (kainos, atsargos, gamybos sąnaudos, pelningumas, darbo užmokestis, investicijos, investicijų grąža, pinigų srautai ir pajėgumas didinti kapitalą), yra nagrinėjami remiantis iš atrinktų Sąjungos gamintojų (toliau lentelėse - AG) gauta informacija.
4.2. Su visa Sąjungos pramone susiję duomenys
a) Gamyba
(59)
2005 m.-PTL Sąjungos pramonės gamybos apimtis sumažėjo 18 %, t. y. nuo maždaug 7 mln. tonų 2005 m. iki maždaug 5,8 mln. tonų per PTL. Nagrinėjamuoju laikotarpiu uždarajam naudojimui skirtos produkcijos apimtis išliko nedidelė ir, ypač per PTL, neturėjo poveikio Sąjungos pramonei.
2005
2006
2007
2008
PTL
Sąjungos gamybos apimtis (tonomis)
7 133 844
6 359 967
7 146 911
6 454 234
5 843 181
Indeksas (2005 = 100)
100
89
100
90
82
Uždarajam naudojimui skirta Sąjungos produkcija
210 437
176 413
185 223
138 733
119 053
Visos produkcijos dalis (%)
2,9 %
2,8 %
2,6 %
2,1 %
2,0 %
b) Pajėgumai ir pajėgumų naudojimo rodikliai
(60)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos pajėgumai nekito. Sumažėjus gamybos apimčiai, pajėgumų naudojimas sumažėjo nuo 55 % 2005 m. iki 45 % per PTL. Kaip minėta pirminiame tyrime, AN gamybos pajėgumų naudojimui įtakos gali turėti kitų produktų, kuriuos galima gaminti su ta pačia gamybos įranga, gamyba. Todėl pajėgumų naudojimo tendencija yra ne tokia svarbi vertinant Sąjungos pramonės ekonominę padėtį.
2005
2006
2007
2008
PTL
Sąjungos gamybos pajėgumai (tonomis)
13 059 281
12 824 281
12 820 594
13 069 317
13 077 281
Sąjungos pajėgumų naudojimas
55 %
50 %
56 %
49 %
45 %
c) Parduotas kiekis
(61)
2005 m.-PTL Sąjungos pramonės parduotas kiekis Sąjungos rinkoje sumažėjo 14 %. Tai reikėtų vertinti atsižvelgiant į tuo laikotarpiu sumažėjusį Sąjungos suvartojimą.
2005
2006
2007
2008
PTL
Sąjungos parduotas kiekis (tonomis) nesusijusioms šalims
5 365 834
4 756 093
5 495 037
5 157 788
4 605 629
Indeksas (2005 = 100)
100
89
102
96
86
Sąjungos parduotas kiekis (tonomis) nesusijusioms šalims trečiosiose šalyse
887 056
727 176
637 408
559 393
548 090
Indeksas (2005 = 100)
100
82
72
63
62
d) Rinkos dalis
(62)
2005-2008 m. Sąjungos pramonės rinkos dalis nekito, bet 2008 m.-PTL ji sumažėjo trimis procentiniais punktais.
2005
2006
2007
2008
PTL
Sąjungos rinkos dalis
68 %
68 %
68 %
68 %
65 %
Indeksas (2005 = 100)
100
100
100
100
96
e) Užimtumas
(63)
2005 m.-PTL užimtumo lygis Sąjungos pramonėje sumažėjo 8 %.
2005
2006
2007
2008
PTL
Užimtumas Sąjungoje (susijęs su nagrinėjamuoju produktu)
3 627
3 578
3 458
3 494
3 354
Indeksas (2005 = 100)
100
99
95
96
92
f) Našumas
(64)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu vieno Sąjungos pramonės darbuotojo vidutinis našumas sumažėjo 11 %. Taip įvyko, nes santykinis gamybos apimties sumažėjimas buvo didesnis nei santykinis užimtumo sumažėjimas.
2005
2006
2007
2008
PTL
Sąjungos našumas (tonomis vienam darbuotojui)
1 967
1 778
2 067
1 847
1 742
Indeksas (2005 = 100)
100
90
105
94
89
g) Dempingo skirtumo dydis
(65)
Atsižvelgiant į šiuo metu nedidelę importo iš Ukrainos apimtį, manoma, kad faktinio dempingo skirtumo dydis neturi didelio poveikio, o jo rodiklis yra nereikšmingas žalos analizei.
4.3. Su atrinktais Sąjungos gamintojais susiję duomenys
a) Pardavimo kainos ir vidaus rinkos kainoms įtakos turintys veiksniai
(66)
2008 m. ir per PTL vidutinės atrinktų Sąjungos pramonės gamintojų grynojo pardavimo kainos labai padidėjo: tai rodo, kad tuo laikotarpiu tarptautinėje AN rinkoje vyravo palankios sąlygos.
2005
2006
2007
2008
PTL
AG vieneto kainos (EUR/t)
165
182
189
309
315
Indeksas (2005 = 100)
100
110
115
187
191
b) Atsargos
(67)
2005 m.-PTL Sąjungos pramonės laikotarpio pabaigos atsargų lygis sumažėjo 26 %. 2006 m. užregistruotą staigų atsargų padidėjimą lėmė didelis parduoto kiekio sumažėjimas 2005-2006 m.
2005
2006
2007
2008
PTL
AG laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)
276 569
489 535
345 137
252 072
203 579
Indeksas (2005 = 100)
100
177
125
91
74
c) Darbo užmokestis
(68)
2005 m.-PTL vidutinis darbuotojo darbo užmokestis padidėjo 6 %, kaip nurodyta lentelėje. Atsižvelgiant į infliacijos lygį ir bendrai sumažėjusį darbuotojų skaičių, laikoma, kad šis atlyginimų didėjimas yra nedidelis.
2005
2006
2007
2008
PTL
AG vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (tūkst. eurų)
40,4
41,2
43,3
45,0
43,0
Indeksas (2005 = 100)
100
102
107
111
106
d) Investicijos
(69)
Penkių atrinktų gamintojų metinės investicijos į panašų produktą nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 70 %. Šios investicijos daugiausia buvo susijusios su tam tikrų įrenginių modernizavimu. Tai rodo Sąjungos pramonės pastangas nuolat didinti konkurencingumą.
2005
2006
2007
2008
PTL
AG grynosios investicijos (tūkst. eurų)
46 668
52 191
64 319
73 948
79 379
Indeksas (2005 = 100)
100
112
138
158
170
e) Pelningumas ir investicijų grąža
(70)
Atrinktų gamintojų pelningumas pastebimai padidėjo nuo 2006 m., o per PTL sudarė 28,1 % apyvartos. Investicijų grąža, išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelnu, visu nagrinėjamuoju laikotarpiu didėjo maždaug taip pat kaip ir pelningumas.
2005
2006
2007
2008
PTL
AG ES pardavimo nesusijusiems pirkėjams pelningumas (grynojo pardavimo dalis, %)
9,2 %
7,9 %
14,9 %
25,3 %
28,1 %
Indeksas (2005 = 100)
100
85
162
274
304
AG investicijų grąža (išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės pelnu, %)
35,2 %
25,8 %
41,1 %
109,1 %
114,1 %
Indeksas (2005 = 100)
100
73
117
310
324
f) Grynųjų pinigų srautai ir pajėgumas didinti kapitalą
(71)
Grynųjų pinigų srautai nagrinėjamuoju laikotarpiu labai padidėjo ir atitiko bendrą pelningumo augimą tuo laikotarpiu.
2005
2006
2007
2008
PTL
AG grynųjų pinigų srautai (tūkst. eurų)
84 567
52 182
188 535
373 843
386 721
Indeksas (2005 = 100)
100
63
223
442
457
(72)
Atliekant tyrimą nenustatyta, kad atrinkti Sąjungos gamintojai būtų turėję kokių nors sunkumų didindami kapitalą. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad kai kurios iš šių bendrovių yra didelių grupių narės, jų veiklą finansuoja grupė, kuriai priklauso, per bendrą grynųjų pinigų fondą arba pagrindinės bendrovės teikiamas grupės vidaus paskolas.
5. Išvada
(73)
2005 m.-PTL daugumos žalos rodiklių raida buvo teigiama: vieneto pardavimo kaina ir pelningumas labai išaugo, o pastarasis per PTL pasiekė 28,1 %. Teigiamai kito ir investicijos, investicijų grąža bei grynųjų pinigų srautai.
(74)
Nors gamybos apimtis ir parduotas kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu labai sumažėjo, tai reikia vertinti atsižvelgiant į apie 10 % sumažėjusią Sąjungos rinką.
(75)
Apskritai Sąjungos pramonės padėtis žymiai pagerėjo, palyginti su padėtimi, buvusia prieš antidempingo priemonių iš nagrinėjamosios šalies importuojamam AN nustatymą 2001 m.
F. ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
1. Bendroji dalis
(76)
Vertinant žalos pasikartojimo tikimybę analizuoti du pagrindiniai kriterijai: i) tikėtinas eksporto iš nagrinėjamosios šalies kiekis ir kainos toje šalyje; ii) tikėtinas prognozuojamo kiekio iš nagrinėjamosios šalies ir kainų poveikis Sąjungos pramonei.
2. Tikėtinas eksporto iš nagrinėjamosios šalies kiekis ir kainos
(77)
Nustatyta, kad bendradarbiaujantys Ukrainos gamintojai turi apie 650 tūkst. tonų nepanaudotų pajėgumų, o tai sudaro 9 % Sąjungos rinkos, kaip paminėta 37 konstatuojamoje dalyje. Šie pertekliniai pajėgumai rodo, kad Ukrainos gamintojai gali greitai padidinti dabartinę gamybą ir atitinkamai - AN eksportą.
(78)
Be to, dėl sąlyginai mažos vidaus rinkos Ukrainos gamintojai labai priklauso nuo eksporto į trečiąsias šalis. Kaip paaiškinta 41 konstatuojamoje dalyje, toks eksportas buvo vykdomas taikant gerokai mažesnes kainas, palyginti su dominuojančia rinkos kaina Sąjungoje.
(79)
Remiantis šiais faktais ir aplinkybėmis, Sąjungos rinka, palyginti su visomis kitomis eksporto rinkomis, Ukrainos eksportuojantiems gamintojams galėtų atrodyti patraukli dėl kainų. Galima pagrįstai manyti, kad, jeigu būtų nuspręsta nebetaikyti priemonių, didelė eksporto į trečiąsias šalis dalis butų nukreipta į Sąjungos rinką. Be to, Sąjungos rinka, palyginti su kitomis eksporto rinkomis, būtų patrauklesnė dėl sąlyginio jos artumo, todėl padidėtų tikimybė, kad į ją būtų nukreiptas dabartinis Ukrainos gamintojų eksportas į trečiąsias šalis.
(80)
Atsižvelgiant į šiuo metu silpną Ukrainos produktų padėtį Sąjungos rinkoje, Ukrainos eksportuotojai turėtų susigrąžinti rinkos dalį arba išplėsti pirkėjų ratą ir greičiausiai tai darytų siūlydami AN dempingo kainomis, kaip nustatyta per PTL.
(81)
Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, tikėtina, kad, jeigu būtų nuspręsta nebetaikyti priemonių, reikšmingas Ukrainoje pagaminto AN kiekis būtų nukreiptas į Sąjungos rinką dempingo kainomis, dėl kurių Sąjungos pramonė būtų priversta mažinti savo kainas.
3. Prognozuojamos eksporto apimties ir kainų poveikis Sąjungos pramonei panaikinus priemones
(82)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad AN yra vartojimo produktas, kurio kainoms didelį poveikį gali daryti importas žema kaina, dėl kurio Sąjungos pramonė priversta mažinti savo kainas. Kitaip tariant, Sąjungos AN rinka yra palyginti nepastovi. Nagrinėjamuoju laikotarpiu dominuojančios palankios pasaulinės rinkos sąlygos amonio nitratui atliko svarbų vaidmenį palaikant aukštą kainų lygį, o taikomos antidempingo priemonės sumažino kainų iškraipymo Sąjungos rinkoje galimybę. Šiuo laikotarpiu pasiūlos ir paklausos pusiausvyra lėmė didesnes visų azoto trąšų, laikomų vartojimo produktais, kainas. AN taip pat yra vartojimo produktas, kurio kainai įtaką daro įvairūs veiksniai (dujų kaina, turinti didelį poveikį pasiūlai, nes dujos sudaro didžiausią sąnaudų dalį, oro sąlygos, pasėlių dydis ir grūdų atsargos), nulemiantys trąšų paklausos didėjimą arba mažėjimą.
(83)
Manoma, kad ypač Sąjungos rinkoje AN paklausa šiek tiek padidės, palyginti su per PTL nustatytu lygiu. Atsižvelgiant į tai, kad dėl Ukrainos eksportuotjančių gamintojų nustatytų kainų Sąjungos pramonė buvo priversta smarkiai sumažinti savo kainas, dėl galimo importo iš Ukrainos padidėjimo Sąjungos pramonė būtų priversta arba labai sumažinti savo kainas (atitinkamai dėl to sumažės jos pelnas), arba prarasti didelę rinkos dalį (atitinkamai dėl to sumažės jos pajamos), arba ir sumažinti kainas, ir prarasti rinkos dalį. Sėkmingas Sąjungos pramonės restruktūrizavimas galbūt galėtų atsverti tik dalį tokio galimo kainų smukdymo, o visam atsigavimo procesui kiltų pavojus. Todėl tikėtina, kad panaikinus priemones pablogėtų Sąjungos pramonės bendra ekonominė padėtis.
4. Išvada dėl žalos pasikartojimo tikimybės
(84)
Išdėstyti faktai ir aplinkybės leidžia daryti išvadą, kad jeigu būtų nuspręsta nebetaikyti galiojančių priemonių, tikėtina, kad labai padidėtų nagrinėjamosios šalies eksportas dempingo kainomis, dėl kurių Sąjungos pramonė būtų priversta sumažinti savo kainas. Tai greičiausiai lemtų kainų mažinimo tendenciją rinkoje, todėl tikėtinas neigiamas poveikis Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai. Tai visų pirma trukdytų finansiniam atsigavimui, kuris buvo pasiektas nagrinėjamuoju laikotarpiu, o žala vėl pasikartotų.
G. SĄJUNGOS INTERESAI
1. Įžanga
(85)
Buvo nagrinėjama, ar yra įtikinamų priežasčių, dėl kurių būtų galima daryti išvadą, kad galiojančių antidempingo priemonių atnaujinimas Sąjungai nebūtų naudingas. Tuo tikslu pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį, remiantis visais pateiktais įrodymais, buvo svarstoma dėl priemonių atnaujinimo poveikio visoms su šiuo tyrimu susijusioms šalims ir pasekmių, jei priemonės nustotų galioti.
(86)
Siekiant įvertinti galimo priemonių tolesnio taikymo poveikį, pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti nuomonę.
(87)
Reikėtų priminti, kad pirminiame tyrime laikytasi nuomonės, kad priemonių nustatymas neprieštarauja Sąjungos interesams. Be to, šis tyrimas yra peržiūra, taigi analizuojama padėtis jau po antidempingo priemonių nustatymo, ir suteikiama galimybė įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį, kurį šios galiojančios antidempingo priemonės daro nagrinėjamosioms šalims.
2. Sąjungos pramonės interesai
(88)
Sąjungos pramonė pasirodė esanti struktūriškai gyvybinga pramonė. Tai patvirtino teigiama jos ekonominės padėties raida nustačius antidempingo priemones 2001 m. Ypač 2005 m.-PTL Sąjungos pramonė labai padidino savo pelną ir sėkmingai restruktūrizavosi.
(89)
Todėl galima pagrįstai tikėtis, kad Sąjungos pramonei ir toliau bus naudingos šiuo metu taikomos priemonės, o jos atsigavimas tęsis išlaikant ir stabilizuojant pelningumą. Jeigu priemonės nebebus taikomos, tikėtina, kad padidės nagrinėjamosios šalies importas dempingo kainomis, kuris darys žalą Sąjungos pramonei versdamas mažinti pardavimo kainas, o tai darys neigiamą poveikį jos šiuo metu teigiamai finansinei padėčiai.
3. Importuotojų interesai
(90)
Kaip minėta 14 konstatuojamoje dalyje nė vienas importuotojas nepareiškė pageidavimo būti įtrauktas į atranką ir pateikti pagrindinę informaciją, nurodytą atrankos formoje. Primenama, kad ankstesniais tyrimais nustatyta, jog priemonių taikymas neturėtų didelio poveikio, nes paprastai importuotojai prekiauja ne tik AN, bet ir dideliu mastu kitomis trąšomis. Antidempingo priemonių kitoms trąšoms panaikinimas tik patvirtina šį teiginį. Tokiomis aplinkybėmis importuojamam Rusijos ir Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos kilmės karbamidui taikomos antidempingo priemonės panaikintos atitinkamai 2007 m. rugpjūtį ir 2008 m. kovą (13). Tačiau, kadangi importuotojai nebendradarbiavo ir todėl nebuvo įtikinamų įrodymų, kuriais remiantis būtų galima įvertinti kokias nors reikšmingas neigiamas pasekmes, buvo padaryta išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių nereikėtų toliau taikyti galiojančių antidempingo priemonių.
(91)
Nėra patikimos informacijos, rodančios, kad tolesnis priemonių taikymas turėtų reikšmingą neigiamą poveikį importuotojams arba prekybininkams.
4. Naudotojų interesai
(92)
AN naudotojai yra Sąjungos ūkininkai. Atliekant pirminį tyrimą padaryta išvada, kad, dėl nedidelio AN poveikio ūkininkų veiklai, mažai tikėtina, jog šių sąnaudų padidėjimas turėtų jiems reikšmingos neigiamos įtakos.
(93)
Atliekant šį tyrimą dvi ūkininkų asociacijos pateikė pastabas, kuriose rekomenduojama nutraukti priemonių taikymą. Pagrindinis jų teiginys rėmėsi 2003 m. bendros žemės ūkio politikos reforma, kuri apribojo rinkos intervencinių priemonių naudojimą ir nutraukė ryšį tarp Sąjungos paramos ir gamybos apimties. Šis liberalizavimo procesas privertė Sąjungos ūkininkus veikti pasaulinės rinkos sąlygomis. Tik galimybė laisvai rinktis AN tiekėjus neleistų smarkiai padidėti žemės ūkio produktų kainoms.
(94)
Vis dėlto, galimas galiojančių antidempingo priemonių tolesnis taikymas nesukliudys laisvai rinktis AN tiekėjus, bet užtikrins vienodas konkurencijos sąlygas Sąjungos rinkoje ir taip sustiprins veiksmingą konkurenciją. Todėl remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, galima daryti išvadą, kad tolesnis antidempingo priemonių Ukrainai taikymas neturės reikšmingo neigiamo poveikio nagrinėjamojo produkto naudotojams.
5. Išvada dėl Sąjungos interesų
(95)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, kodėl nereikėtų toliau taikyti galiojančių antidempingo priemonių.
H. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(96)
Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Buvo nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti. Į pateiktas pagrįstas pastabas buvo deramai atsižvelgta.
(97)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, reikėtų toliau taikyti importuojamam Ukrainos kilmės AN nustatytas antidempingo priemones, kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje. Primenama, kad šios priemonės yra specifiniai muitai.
(98)
Kaip nurodyta 28 konstatuojamoje dalyje, paskutinį PTL ketvirtį Ukrainos importuojamų gamtinių dujų kainos supanašėjo su Sąjungos rinkoje dominuojančiomis dujų kainomis. Todėl galimam žalingam dempingo poveikiui įtakos gali turėti gamybos sąnaudų padidėjimo, kilusio dėl išaugusių dujų kainų vidaus rinkoje (jei pasitvirtintų, kad jos ilgalaikės), poveikis eksporto kainoms. Taigi manoma, kad būtų protinga tolesnį priemonių taikymą apriboti dvejais metais.
(99)
Įsipareigojimai, priimti Komisijos sprendimu 2008/577/EB (14), lieka galioti,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamoms Ukrainos kilmės kietosioms trąšoms, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės ir kurių KN kodai šiuo metu yra 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ir ex 3105 90 91, nustatomas galutinis antidempingo muitas.
2. Šio antidempingo muito norma yra šios nustatyto dydžio sumos eurais už toną:
Produkto aprašymas
KN kodas
TARIC kodas
Muito dydis
(eurais už toną)
Amonio nitratas, išskyrus turintį vandeninio tirpalo pavidalą
3102 30 90
-
33,25
Amonio nitrato mišiniai su kalcio karbonatu arba kitomis neorganinėmis medžiagomis, kurios nėra trąšos, kurių sudėtyje esantis azoto kiekis sudaro daugiau kaip 28 % masės
3102 40 90
-
33,25
Amonio sulfato ir amonio nitrato dvigubosios druskos bei mišiniai - kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės
3102 29 00
10
33,25
Kalcio nitrato ir amonio nitrato dvigubosios druskos bei mišiniai - kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės
3102 60 00
10
33,25
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės
3102 90 00
10
33,25
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės ir kurių sudėtyje nėra fosforo ir kalio
3105 10 00
10
33,25
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, ir (arba) kalio kiekis, išreikštas K2O, yra mažesnis kaip 3 % masės
3105 10 00
20
32,25
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, ir (arba) kalio kiekis, išreikštas K2O, yra ne mažesnis kaip 3 % masės, bet mažesnis kaip 6 % masės
3105 10 00
30
31,25
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, ir (arba) kalio kiekis, išreikštas K2O, yra ne mažesnis kaip 6 % masės, bet mažesnis kaip 9 % masės.
3105 10 00
40
30,26
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5 ir (arba) kalio kiekis, išreikštas K2O, yra ne mažesnis kaip 9 % masės, bet ne didesnis kaip 12 % masės
3105 10 00
50
29,26
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, ir kalio kiekis, išreikštas K2O, yra mažesnis kaip 3 % masės
3105 20 10
30
32,25
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, ir kalio kiekis, išreikštas K2O, yra ne mažesnis kaip 3 % masės, bet mažesnis kaip 6 % masės
3105 20 10
40
31,25
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, ir kalio kiekis, išreikštas K2O, yra ne mažesnis kaip 6 % masės, bet mažesnis kaip 9 % masės
3105 20 10
50
30,26
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, ir kalio kiekis, išreikštas K2O, yra ne mažesnis kaip 9 % masės, bet ne didesnis kaip 12 % masės
3105 20 10
60
29,26
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, yra mažesnis kaip 3 % masės
3105 51 00
10
32,25
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, yra ne mažesnis kaip 3 % masės, bet mažesnis kaip 6 % masės
3105 51 00
20
31,25
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, yra ne mažesnis kaip 6 % masės, bet mažesnis kaip 9 % masės
3105 51 00
30
30,26
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, yra ne mažesnis kaip 9 % masės, bet ne didesnis kaip 10,40 % masės
3105 51 00
40
29,79
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, yra mažesnis kaip 3 % masės
3105 59 00
10
32,25
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, yra ne mažesnis kaip 3 % masės, bet mažesnis kaip 6 % masės
3105 59 00
20
31,25
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, yra ne mažesnis kaip 6 % masės, bet mažesnis kaip 9 % masės
3105 59 00
30
30,26
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, yra ne mažesnis kaip 9 % masės, bet ne didesnis kaip 10,40 % masės
3105 59 00
40
29,79
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o kalio kiekis, išreikštas K2O, yra mažesnis kaip 3 % masės
3105 90 91
30
32,25
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o kalio kiekis, išreikštas K2O, yra ne mažesnis kaip 3 % masės, bet mažesnis kaip 6 % masės
3105 90 91
40
31,25
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o kalio kiekis, išreikštas K2O, yra ne mažesnis kaip 6 % masės, bet mažesnis kaip 9 % masės
3105 90 91
50
30,26
Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o kalio kiekis, išreikštas K2O, yra ne mažesnis kaip 9 % masės, bet ne didesnis kaip 12 % masės
3105 90 91
60
29,26
3. Jeigu prieš išleidžiant prekes į laisvą apyvartą jos sugadinamos ir dėl to faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina proporcingai paskirstoma siekiant nustatyti muitinę vertę pagal Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 (15) 145 straipsnį, antidempingo muito dydis, apskaičiuotas remiantis minėtais dydžiais, yra sumažinamas tokia procentine dalimi, kuri atitinka paskirstytą faktiškai sumokėtą arba mokėtiną kainą.
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
1. Nepaisant 1 straipsnio, galutinis antidempingo muitas netaikomas importuojamiems produktams, išleistiems į laisvą apyvartą pagal toliau išdėstytas šio straipsnio dalis.
2. Ukrainos kilmės kietųjų trąšų, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės ir kurių KN kodai šiuo metu yra 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ir ex 3105 90 91, importuojamiems produktams, išleistiems į laisvą apyvartą, pagal sąskaitas faktūras, išduotas eksportuojančių gamintojų, kurių įsipareigojimus Komisija priėmė ir kurių pavadinimai įtraukti į Komisijos sprendime 2008/577/EB pateiktą laikas nuo laiko atnaujinamą sąrašą, 1 straipsniu nustatytas antidempingo muitas netaikomas, jeigu:
-
juos pagamino, gabeno ir sąskaitą pirmam nepriklausomam pirkėjui Bendrijoje tiesiogiai išrašė eksportuojantis gamintojas, ir
-
kartu su tokiais importuojamais produktais pateikiama įsipareigojimo sąskaita faktūra, t. y. komercinė sąskaita faktūra, kurioje nurodyti bent šio reglamento priede išvardyti duomenys ir pateiktas pareiškimas, ir
-
deklaruoti ir muitinės įstaigoms nurodyti produktai tiksliai atitinka įsipareigojimo sąskaitoje faktūroje pateiktą aprašymą.
3. Skola muitinei nustatoma priimant deklaraciją dėl išleidimo į laisvą apyvartą:
-
nustačius, kad dėl 2 dalyje aprašytų importuojamų produktų nesilaikoma vienos ar daugiau toje dalyje išvardytų sąlygų, arba
-
tada, kada pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 9 dalį Komisija atsisako priimto įsipareigojimo reglamentu ar sprendimu, kuriame nurodomi konkretūs sandoriai ir atitinkamos įsipareigojimo sąskaitos faktūros paskelbiamos negaliojančiomis.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis galioja dvejus metus.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Liuksemburge 2010 m. birželio 14 d.