ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. července 2010
o režimu podpory C 38/09 (ex NN 58/09), který hodlá Španělsko provést ve prospěch podniku Corporación de Radio y Televisión Española (RTVE)
(oznámeno pod číslem K(2010) 4925)
(Pouze španělské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/1/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na protokol č. 29 o systému veřejnoprávního vysílání v členských státech ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie (1),
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými články (2), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. ŘÍZENÍ
(1)
Dne 22. června 2009 obdržela Komise stížnost na záměr španělské vlády upravit systém financování španělského veřejnoprávního poskytovatele rozhlasového a televizního vysílání Corporación de Radio y Televisión Española (RTVE). Dne 5. srpna 2009 proto Komise požádala Španělsko, aby jí o této úpravě poskytlo informace, zejména pak co se týče vztahu mezi novými daněmi a financováním RTVE. Dnem 1. září 2009 vstoupil v platnost nový zákon č. 8/2009 ze dne 28. srpna o financování Corporación de Radio y Televisión Española (Ley 8/2009, de 28 de agosto, de financiación de la Corporación de Radio y Televisión Española) (3), kterým se mění zákon č. 17/2006 ze dne 5. června o veřejnoprávním rozhlasovém a televizním vysílání (Ley 17/2006, de 5 junio, de la radio y la televisión de titularidad estatal) (4). Španělsko zaslalo Komisi požadované informace o režimu dne 21. září, 22. října a 26. října 2009.
(2)
Dopisem ze dne 2. prosince 2009 Komise informovala Španělsko o svém rozhodnutí zahájit v souvislosti s uvedeným opatřením řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie. Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (5). Komise vyzvala zúčastněné strany k předložení připomínek k dotčenému opatření.
(3)
Španělsko na rozhodnutí odpovědělo dopisem ze dne 21. prosince 2009. Komise obdržela připomínky od několika zúčastněných stran a předala je Španělsku, aby se k nim mohlo vyjádřit. Španělsko tak učinilo dopisem z 23. března 2010.
(4)
Prostřednictvím dopisů s datem 19. února a 19. května 2010 si Komise vyžádala dodatečné informace - španělské orgány na žádosti zareagovaly dopisy z 22. března a 31. května 2010.
(5)
Dne 18. března 2010 zahájila Komise řízení o nesplnění povinnosti zasláním výzvy podle článku 258 Smlouvy o fungování EU, neboť se domnívala, že ukládání daně z elektronických komunikací porušuje ustanovení článku 12 směrnice Evropského Parlamentu a Rady 2002/20/ES ze dne 7. března 2002 o oprávnění pro sítě a služby elektronických komunikací (autorizační směrnice) (6), jež detailně upravuje správní poplatky, které mohou členské státy ukládat podnikům poskytujícím telekomunikační služby nebo sítě tohoto typu. Šetření týkající se státní podpory probíhá, aniž by tím bylo dotčeno řízení o nesplnění povinnosti.
II. PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ
(6)
Současný systém financování veřejnoprávního vysílání, které ve Španělsku provozuje RTVE, je upraven zákonem č. 17/2006 a byl schválen v rozhodnutích Komise z roku 2005 a 2007 (7). Zákon č. 17/2006 pověřuje RTVE posláním veřejné služby. Veřejná služba RTVE je definována v hlavě I zákona (zejména v článcích 2 a 3) a v jejích ustanoveních se uvádí, že rozhlasové vysílání bude zajišťovat podnik RNE (Radio Nacional de España) a televizní vysílání podnik RTVE (Radio Televisión Española). Hlava II, část IV stanoví podmínky finančního a hospodářského rámce, v rámci něhož bude RTVE svou veřejnou službu plnit. Článek 33 konkrétně stanoví, že RTVE bude za plnění svých povinností veřejné služby dostávat vyrovnávací platby z rozpočtu v ročních intervalech. Ty nepřesáhnou čisté náklady, které RTVE a RNE na odvedenou veřejnou službu vynaloží. Hlava II část VI pak stanoví vnější kontrolu ze strany parlamentu, audiovizuální rady a účetního dvora.
(7)
Roční rozpočtované náklady na fungování RTVE dosáhly v roce 2007 částky 1 177 miliardy EUR, v roce 2008 částky 1 222 miliardy EUR a v roce 2009 částky 1 146 miliardy EUR. V posledních letech získávala RTVE za plnění veřejné služby roční vyrovnávací platby ve výši přibližně 500 milionů EUR: v roce 2006 to bylo 575 milionů EUR, v roce 2007 obdržela 433 milionů EUR a v roce 2008 pak 500 milionů EUR. V roce 2009 se však vyrovnávací platba zvýšila až na 726 milionů EUR (již po snížení příjmů z reklamy).
(8)
Zákon č. 8/2009 upravuje zákon č. 17/2006, pokud jde o definici poslání veřejné služby a o možnou podnikatelskou činnost RTVE. K poslání veřejné služby, které schválila Komise v roce 2005, doplňuje další prvky. V prvé řadě omezuje nákup vysílacích práv k přenosu sportovních událostí všeobecného a zvýšeného zájmu pro společnost - s výjimkou olympijských a paralympijských her - na 10 % celkového ročního rozpočtu vyhrazeného na externí dodávky, koupě a služby (ustanovení čl. 9 odst. 1 písm. i)). Stanoví také povinnosti týkající se vysílání pořadů pro děti (ustanovení čl. 9 odst. 1 písm. d)) a omezuje vysílání filmů velkých zahraničních producentů v době největší sledovanosti na 52 premiér za rok (ustanovení čl. 9 odst. 1 písm. m)).
(9)
Nový zákon rovněž stanoví, že koncem roku 2009 přestanou být zdrojem příjmů reklama, teleshopping, sponzoring nebo služby s placeným přístupem. Příjmy z příslušné podnikatelské činnosti budou nahrazeny prostředky získávanými ze stávajících poplatků nebo z nových daní, které se budou ukládat komerčním vysílacím subjektům a telekomunikačním operátorům. Španělsko doufá, že opatření zmírní tlak komerčních subjektů, zvýší jejich příjmy z reklamy a odstraní potenciální zdroj narušení trhu. RTVE bude dále používat jako zdroje podnikatelských příjmů poskytování služeb třetím stranám a prodej vlastní produkce (celkově cca 25 milionů EUR).
(10)
Roční příjmy z reklamy se doposud pohybovaly kolem 600 milionů EUR (667 milionů EUR v roce 2007 a 565 milionů EUR v roce 2008). Po ztrátě těchto podnikatelských příjmů budou čisté náklady RTVE na plnění služby veřejnoprávního vysílání dosahovat téměř stejné výše jako roční rozpočtované náklady na provoz. Španělsko tudíž navrhuje, že by se mohlo zrušení těchto příjmů kompenzovat zvýšením státního příspěvku z veřejných prostředků, a to až do vyrovnání ročních rozpočtových nákladů na provoz RTVE, přičemž odečítány by byly pouze malé příjmy ze zbývající podnikatelské činnosti uvedené v předchozím bodě (25 milionů EUR).
(11)
Celkové roční příjmy RTVE jsou v čl. 3 odst. 2 nového zákona stanoveny na maximálně 12 miliardy EUR v letech 2010 a 2011, v letech 2012-2014 se přepokládá nárůst o nanejvýše 1 % této částky a v následujících letech se zvýšení určí na základě ročního vývoje indexu spotřebitelských cen. Při určování těchto čísel a při porovnávání ročních rozpočtovaných nákladů RTVE Španělsko vypočítalo, že RTVE navíc vzniknou dodatečné roční náklady ve výši 104 milionů EUR, neboť vysílací čas dříve vyhrazený reklamě bude třeba pokrýt jiným audiovizuálním obsahem.
(12)
Podle plánování rozpočtu ve Španělsku budou tyto celkové roční příjmy složeny z příspěvků ze souhrnného státního rozpočtu dle režimu stanoveného zákonem č. 17/2006, jejichž výše se pohybuje kolem 500 milionů EUR, což odpovídá částce přidělované v dřívějších letech. Tyto prostředky budou získány na základě tří daňových opatření, která byla zavedena či upravena podle článků 4, 5 a 6 nového zákona a kterými jsou:
a)
daň ve výši 3 % z příjmu provozovatelů volně přístupného televizního vysílání a daň ve výši 1,5 % z příjmu provozovatelů zpoplatněného televizního vysílání. Tyto příspěvky nemohou představovat více než 15 % (v případě volně přístupného vysílání) a 20 % (v případě zpoplatněného vysílání) každoroční celkové podpory RTVE. Veškeré daňové příjmy, které tyto stropy překročí, se zahrnou do souhrnného státního rozpočtu. Tato daň se ukládá pouze subjektům usazeným ve Španělsku a služby dovážené z jiných členských států jí nepodléhají;
b)
daň ve výši 0,9 % z hrubého provozního příjmu (vyjma příjmu plynoucího z referenčního velkoobchodního trhu) provozovatelů telekomunikačních služeb, kteří jsou zapsaní v registru operátorů španělského regulačního orgánu pro telekomunikační trh Comisión del Mercado de las Telecomunicaciones a provozují některou z následujících služeb: služby v rámci pevné telefonní sítě, služby v rámci mobilní telefonní sítě nebo poskytování internetového připojení. K této dani jsou povinny subjekty s celostátní působností nebo s působností přesahující území jedné autonomní oblasti, které poskytují audiovizuální služby nebo jakoukoli jinou službu, jež obsahuje reklamy. Předmětný příspěvek nemůže přesáhnout 25 % každoroční celkové podpory ve prospěch RTVE. Veškeré daňové příjmy, které tento strop překročí, se zahrnou do souhrnného státního rozpočtu. Tato daň se ukládá pouze subjektům usazeným ve Španělsku - služby dovážené z jiných členských států jí nepodléhají;
c)
80 % podíl z již existujícího poplatku za využívání rádiového spektra, a to až do maximální výše 330 milionů EUR, v souladu s ustanoveními zákona č. 32/2003 ze dne 3. listopadu 2003. Zbývající částka se zahrne do souhrnného státního rozpočtu. Uvedený procentuální podíl lze upravit v souladu s právními předpisy o souhrnném státním rozpočtu.
(13)
V článcích 5 a 6 zákona č. 17/2006 se výslovně uvádí, že daně ukládané provozovatelům komerčního televizního vysílání a telekomunikačním operátorům se vybírají „s cílem přispět k financování společnosti RTVE“. V jeho preambuli je pak explicitně zmíněna i souvislost mezi novými daněmi a finanční kompenzací vyplácenou RTVE za stažení z trhu s reklamou.
(14)
Pokud by příjmy z těchto tří fiskálních zdrojů nestačily pokrýt rozdíl ve výši 700 milionů EUR mezi obvyklými vyrovnávacími platbami za veřejnou službu (500 milionů EUR) a celkovými náklady na provoz RTVE, jež byly dosud pokrývány podnikatelskými příjmy, plánované rozpočtové prostředky budou doplněny prostředky ze souhrnného státního rozpočtu v souladu s článkem 33 zákona č. 17/2006 (s ustanoveními čl. 2 odst. 2 zákona č. 8/2009), který ukládá vládě povinnost hradit čisté náklady vznikající RTVE v souvislosti s povinností veřejné služby. S ohledem na výše uvedené je tedy financování čistých nákladů na veřejnou službu RTVE zaručeno do maximální výše 1,2 miliardy EUR bez ohledu na výnosy z daní.
(15)
Španělsko potvrdilo, že příspěvek plynoucí z daní ukládaných provozovatelům televizního vysílání a telekomunikačním operátorům, nebude výhradně a nutně určen jen RTVE. Španělsko totiž stanovilo maximální částky, které lze z těchto daní poskytovat, a „přebytečné“ prostředky budou zahrnuty do souhrnného státního rozpočtu tak, aby je bylo možné využít i k pokrývání jiných nákladů. Španělské orgány mají také volnost, co se týče rozhodování o částce, která se z vybraných prostředků nakonec RTVE poskytne; tímto právem však nejsou dotčeny zmiňované maximální stropy. Podle plánu rozpočtu na rok 2010 se RTVE například přidělí méně než polovina maximálního možného příspěvku.
(16)
Aby nedošlo k nadměrné náhradě, nový zákon článkem 8 stanoví rezervní fond, do něhož budou putovat příjmy, které RTVE přidělila vláda, ale které její skutečné čisté náklady na plnění veřejné služby převyšují. Rezerva je omezena na 10 % ročních rozpočtovaných nákladů RTVE. Prostředky, jež 10 % strop překročí, budou vráceny do státní pokladny. Rezerva bude sloužit k pokrytí možných ztrát z předcházejících let. Pokud se rezervní prostředky během čtyř let neutratí, budou státu navráceny tak, že se o jejich částku sníží odpovídající vyrovnávací platba potřebná k plnění veřejné služby v následujícím roce.
(17)
Že RTVE nezíská žádnou náhradu, jež by převyšovala její skutečné čisté náklady plus uvedenou 10 % rezervu, bude na základě článků 37 a 39 až 41 zákona č. 17/2006 zaručeno prostřednictvím vnějších kontrol ze strany auditorů, ze strany kontrolního orgánu Intervención General de la Administración del Estado, ze strany parlamentu, audiovizuální rady a účetního dvora. Vyrovnávací platby za plnění veřejné služby budou snižovány o příjmy z několika málo zbývajících podnikatelských činností (ustanovení čl. 7 odst. 1 zákona č. 8/2009).
(18)
V tomto rozhodnutí jsou zkoumány aspekty změn zavedených v současném systému financování RTVE, o nichž Komise vyjádřila pochybnosti ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení.
(19)
Komise uvedla, že hlavní podstatou změn provedených ve financování RTVE, jakož i téměř úplného upuštění od podnikatelských aktivit, je skutečnost, že část příjmů, které dosud podniku RTVE těmito činnostmi vznikaly, bude nahrazena příjmy, jež přinesou daně zavedené nebo upravené za stejným účelem. Z jednoznačných ustanovení zákona č. 8/2009 totiž vyplývá, že výše daní byla stanovena s cílem vyhradit jejich předem určenou procentuální část na financování RTVE. Tato souvislost mezi financováním a výnosy z nových daní nasvědčuje tomu, že existuje závazný vztah mezi určením daní a podporou poskytovanou RTVE v tom smyslu, že odpovídající vybrané prostředky se povinně určí k financování podpory a přímo se promítnou do její výše.
(20)
Soud se opakovaně usnesl na tom, že pokud je způsob financování nedílnou součástí opatření podpory, Komise jej musí při analýze opatření nutně zohlednit (8). Jestliže je daň konkrétně určená k financování podpory v rozporu s ostatními ustanoveními Smlouvy, Komise nemůže režim podpory, jehož je tato daň součástí, prohlásit za slučitelný s vnitřním trhem. Metoda použitá pro financování podpory tak může způsobit, že režim podpory bude neslučitelný s vnitřním trhem v celé své úplnosti.
(21)
Komise proto vyjádřila pochybnosti, zda nové daně tvoří nedílnou součást opatření, či nikoliv. Pokud její nedílnou součástí jsou, Komise by musela posoudit jejich slučitelnost se Smlouvou, což by mělo vliv na celkovou zákonnost režimu podpory. Tyto obavy se zdají oprávněné, zejména pokud se vezme v úvahu, že Komise má pochybnosti o tom, zda jsou nové daně ukládané podnikům poskytujícím služby v rámci pevné telefonní sítě, služby v rámci mobilní telefonní sítě a služby připojení k internetu slučitelné se směrnicí 2002/20/ES (9).
(22)
Komise si také nebyla jistá, zda Španělsko po reformě systému financování zajistilo dostatečné záruky, jež by bránily možným nadměrným náhradám. Odstranění reklamy se může promítnout do výdajů vysílacího subjektu v tom smyslu, že subjekt bude sestavovat program v menší závislosti na úvahách obchodního rázu.
(23)
Systém financování RTVE by měl navíc předpokládat vhodný postup, jenž by umožnil předem vyhodnotit, zda nové služby veřejnoprávního vysílání RTVE splňují věcné požadavky Amsterodamského protokolu (10). Na základě informací, které poskytlo Španělsko, však Komise nemohla posoudit, zda již země takový mechanismus má.
III. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(24)
Komise obdržela připomínky od patnácti stran: od subjektů komerčního vysílání (TF1 a Evropského sdružení komerčních televizních společností (ACT)), od provozovatelů zpoplatněného televizního vysílání (DTS a Canal Satélite), od poskytovatelů telefonních a internetových služeb (redtel, ONO a AETIC), od provozovatelů kabelové televize (Cable Europe) a od inzerentů. Některé ze stran požádaly, aby nebyla zveřejněna jejich totožnost.
(25)
Většina zúčastněných stran si stěžovala na nezákonnost nových daní, které podle nich narušují hospodářskou soutěž mezi veřejnoprávním a soukromým televizním vysíláním, mezi televizním vysíláním nezpoplatněným a zpoplatněným nebo mezi subjekty, jež nabízejí pouze telekomunikační služby, a subjekty, jež kromě nich nabízejí také služby audiovizuální. Strany také zpochybnily slučitelnost daně z elektronických komunikací s článkem 12 směrnice 2002/20/ES (autorizační směrnice) (11).
(26)
Provozovatelé vysílání a poskytovatelé internetových služeb zpochybnili také slučitelnost definice poslání veřejné služby, kterým je RTVE pověřena. Definice se prý vyznačuje nepřesností a je příliš velkorysá, pokud jde o získávání vysílacích práv k význačným sportovním akcím nebo k filmům velkých zahraničích producentů. Konkrétně společnost TF1 poukazuje na skutečnost, že nebyla zavedena žádná kontrola ex ante, jaký vliv bude mít zavedení nových významných veřejnoprávních služeb ze strany RTVE.
(27)
Co se týče možného závazného vztahu mezi určením daní a podporou, provozovatelé vysílání a poskytovatelé internetových služeb tvrdí, že příjmy plynoucí z nových daní budou mít přímý vliv na podporu. Obávají se zejména, že nárůst daňových příjmů by mohl způsobit to, že náhrada poskytovaná RTVE přesáhne čisté náklady na plnění veřejné služby.
(28)
Pokud jde o přiměřenost podpory, několik provozovatelů televizního vysílání a poskytovatelů internetových služeb spatřuje určité riziko nadměrné náhrady. Rozpočet ve výši 1,2 miliardy EUR, který je pro RTVE plánován a který je určen zákonem č. 8/2009, prý není založen na odpovídajícím výpočtu čistých nákladů na plnění veřejné služby. Roční běžné náklady zahrnované do rozpočtu RTVE představují nahodilý základ, jenž nerozlišuje mezi podnikatelskou činností a veřejnou službou. Plánování zejména nezohledňuje snížení nákladů, k němuž by došlo v souvislosti se zrušením reklamy tím, že by přestaly být zapotřebí pořady, které jsou schopny zaujmout velké množství diváků, a jejich výroba (např. výroba kulturních pořadů) by v důsledku byla méně nákladná. Jiné zúčastněné strany se naopak obávají, že by RTVE mohla utrácet více peněz na hodnotné pořady.
(29)
Za možnou nadměrnou náhradu byla také považována skutečnost, že ztráta příjmů z reklamy by se v RTVE plně pokrývala státními prostředky. Při výpočtu kompenzace by se vycházelo z předchozích let, avšak hospodářská krize v roce 2010 pravděpodobně snížila příjmy z podnikatelské činnosti, a tudíž i celkové příjmy RTVE. Bylo by nespravedlivé, kdyby RTVE zrušením dvojitého financování získávala zaručené příjmy nezávisle na proměnných podnikatelských příjmech.
(30)
Provozovatelé vysílání zpochybňují také existenci účinného systému rozpočtové kontroly, jenž by zaručil, že z veřejných prostředků se budou pokrývat pouze čisté náklady na plnění veřejné služby.
IV. PŘIPOMÍNKY ŠPANĚLSKA
(31)
Španělsko se na úvod ohrazuje proti tomu, aby Komise v současném řízení posuzovala otázky přiměřenosti a existence kontroly ex ante pro nové významné služby. Ty jsou totiž součástí současného režimu financování RTVE, tak jak byl Komisí schválen v roce 2005 a 2007. Rozhodnutí o zahájení tohoto řízení se zakládá na tom, že reforma systému financování se považuje za novou podporu ve smyslu čl. 1 písm. c) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (12). Prvek „nové podpory“ by však byl omezen na reformu financování prostřednictvím zavedení nových daní, a ostatních prvků platného režimu by se nedotkl, ani by je nezměnil. Ostatní prvky by tudíž byly i nadále podporou existující, a Komise by je v tomto řízení neměla posuzovat.
(32)
Co se týče otázky povinné vázanosti určení daně, Španělsko tvrdí, že nové daně nejsou nedílnou součástí podpory, ani se přímo nepromítnou do její výše. Španělsko zdůrazňuje, že podle čl. 2 odst. 2 zákona č. 8/2009 (ve spojení s článkem 33 zákona č. 17/2006) jsou jediným faktorem pro určení výše veřejného financování RTVE její čisté náklady na plnění veřejné služby, nezávisle na výnosu z daní. Při plánování nákladů na veřejnou službu se nezohledňují příjmy pocházející z daní, ale vychází se z nákladů na tuto službu v předchozích letech.
(33)
Španělsko potvrdilo, že příspěvek pocházející z daní ukládaných provozovatelům televizního vysílání a telekomunikačním operátorům neplyne pouze do RTVE. Příjmy z daní se totiž převádějí do souhrnného státní rozpočtu (státní pokladny), ze kterého se posléze provádí veškeré platby RTVE. Španělsko stanovilo pro příspěvek pocházející z daní maximální stropy. Veškeré příjmy, které je překročí, se budou zásadně převádět do souhrnného státního rozpočtu, a budou se tak moci použít i pro jiné účely. Pod hranicí těchto maximálních stropů může Španělsko kromě toho rozhodnout o tom, jaké procento z daně RTVE skutečně přidělí. V plánu rozpočtu na rok 2010 se například počítá s tím, že se RTVE přidělí méně než polovina maximálního možného příspěvku.
(34)
Skutečnost, zda výnos z nových daní bude oproti předpokladům vyšší či nižší, nepovede podle španělských orgánů ke změnám v plánované výši vyrovnávacích plateb za plnění veřejné služby. Pokud by výnos z nových fiskálních zdrojů nepostačoval k pokrytí schodku ve financování zapříčiněného odstraněním reklamy, nezbytné prostředky by se v souladu s článkem 33 zákona č. 17/2006 získaly ze souhrnného státního rozpočtu. Naopak veškeré výnosy, jež budou přebývat, se odvedou do souhrnného státního rozpočtu. Jakékoliv příjmy, jež přesáhnou strop 1,2 miliardy EUR stanovený v čl. 3 odst. 2 zákona č. 8/2009, budou převedeny do státní pokladny. S ohledem na výše uvedené by se tedy celkové plánované financování veřejné služby RTVE neodvíjelo od výše zvláštních daňových výnosů, ale vycházelo by v každém případě ze souhrnného státního rozpočtu.
(35)
Pokud jde o přiměřenost podpory, Španělsko trvá na tom, že bude zaručen princip pokrývání čistých nákladů. Čisté náklady jsou podle čl. 33 odst. 1 zákona č. 17/2006, ve znění zákona č. 8/2009, jediným parametrem pro určování skutečné výše podpory. Zákon č. 8/2009 v čl. 2 odst. 2 a v čl. 8 odst. 2 stanoví, že souhrnný státní rozpočet bude na jedné straně zdrojem potřebných prostředků v případě, kdy nebude výnos z daní dostačovat, a na druhé straně do něho budou plynout veškeré přebývající výnosy s výjimkou možné nadměrné náhrady stanovené v čl. 8 odst. 1 a 2 a představující 10 % ročních rozpočtovaných nákladů.
(36)
Při přizpůsobování plánu ročního rozpočtu ve výši 1,2 miliardy EUR v následujících letech by Španělsko nepostupovalo nahodile. Tato částka vychází z ročních rozpočtovaných nákladů, které RTVE vzniknou při plnění závazků veřejné služby. Příslušné závazky se nezměnily natolik, že by bylo možno očekávat snížení výdajů, ba spíše naopak - stěžovatelé si zřejmě neuvědomili, že RTVE bude muset podle výpočtů investovat 104 miliony EUR do dodatečné produkce, aby pokryla vysílací čas uvolněný odstraněním reklamy.
(37)
Rovněž nelze na tuto věc nahlížet tak, že by RTVE po zrušení reklamy již nebyla nucena lákat velké množství diváků, a mohla by proto snížit náklady na výrobu a nabízet méně zajímavé programy. V této souvislosti lze tvrdit, že s ohledem na poslání veřejné služby by bylo povinností RTVE udržet si mezi televizními stanicemi nadále významné postavení i značný počet diváků tak, aby tento úkol mohla účinně plnit.
(38)
Rozpočet RTVE bude navíc v souladu s článkem 37 zákona č. 17/2006 podléhat účinné kontrole ex post, kterou zaručí vnitřní audit, přezkum ze strany kontrolního orgánu Intervención General de la Administración del Estado a vnější audit prováděný specializovanou soukromou firmou (KPMG). Články 39 a 40 tohoto zákona rovněž stanoví, že nad účetnictvím RTVE bude každý rok vykonávat dohled parlament a audiovizuální rada, které budou rovněž sledovat, zda RTVE plní své poslání veřejné služby. RTVE konečně podléhá také kontrole účetního dvora.
(39)
Pokud jde o existenci kontroly ex ante, jaký vliv bude mít zavedení nových významných služeb, Španělsko uvedlo, že takový postup byl stanoven v čl. 41 odst. 3 zákona č. 7/2010 ze dne 31. března (Ley 7/2010 de 31 de marzo, General de la Comunicación Audiovisual) (13). Touto kontrolou ex ante byla pověřena Státní rada pro audiovizuální sdělovací prostředky (Consejo Estatal de Medios Audiovisuales), nezávislý dozorčí a regulační orgán pro oblast veřejnoprávního vysílání, a kontrola spočívá ve veřejné konzultaci zúčastněných stran, ve zveřejnění konkrétních výsledků a v hodnocení celkového účinku každé nové služby na trh. Španělské orgány rovněž zdůraznily, že hodlají s RTVE před 1. listopadem 2010 uzavřít smlouvu/program, v níž se definuje, co se významnou novou službou rozumí. Podle návrhu této smlouvy/programu se novou významnou službou míní nová nabídka, která se jednoznačně liší od stávajících služeb (ty lze klasifikovat jako relevantní výrobkový trh) a která by mohla mít vliv na trh, zejména co se týče poptávky.
V. POSOUZENÍ OPATŘENÍ
(40)
Čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU stanoví, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(41)
Finanční prostředky zahrnované do španělského systému financování RTVE plynou do souhrnného státního rozpočtu, odkud jsou posléze uvolňovány. Jedná se o přímý převod veřejných prostředků ve prospěch určitého konkrétního podniku, a k těmto prostředkům přitom nemají přístup jeho konkurenti. S ohledem na výše uvedené se tedy RTVE těší selektivní výhodě.
(42)
Nicméně Španělsko ve svých připomínkách zaslaných před zahájením řízení uvedlo, že reforma obchod mezi členskými státy neovlivňuje, neboť RTVE neprovozuje své služby mimo území Španělska. Jestliže však určitá veřejná finanční podpora posílí postavení jednoho podniku oproti jiným podnikům, kteří s ním soutěží ve výměnách v rámci Unie, je třeba mít za to, že těchto jiných podniků se daná podpora dotýká, a to dokonce i tehdy, když sám přijímající podnik není zapojen do vývozu (14). Pokud tedy některý členský stát poskytuje podpory podnikům činným v oblasti služeb a distribuce, tyto podpory ovlivní výměny v rámci Unie, aniž by přijímající podniky musely provozovat svou činnost mimo předmětný členský stát (15).
(43)
Ve sděleních Komise o použití pravidel státní podpory na veřejnoprávní vysílání z let 2001 a 2009 se v souvislosti s tímto principem uvádí: „lze rovněž obecně předpokládat, že státní financování veřejnoprávních vysílacích organizací ovlivňuje obchod mezi členskými státy. … To jednoznačně platí pro získávání a prodej programových práv, které se často uskutečňují na mezinárodní úrovni. Vlastnická struktura provozovatelů komerčního vysílání se kromě toho může rozšířit na více členských států“ (16).
(44)
Sama RTVE působí na mezinárodních trzích (prodejem programů nebo získáváním vysílacích práv k programům). Prostřednictvím Evropské vysílací unie směňuje televizní pořady a účastní se systému Eurovize (17). V oblasti nákupu a prodeje vysílacích práv k programům kromě toho přímo soutěží s komerčními vysílacími subjekty, jež působí na vnitrostátním a mezinárodním trhu a jejichž akcie jsou spravovány v rámci mezinárodní struktury. S ohledem na výše uvedené by tedy podpora určená RTVE mohla narušit hospodářskou soutěž na španělském trhu v neprospěch výměny mezi členskými státy, a to i bez podnikatelských aktivit, které RTVE vyvíjela až do srpna 2009. Komise se v tomto duchu vyjádřila již v rozhodnutích E 8/2005 a NN 8/07.
(45)
Komise rovněž zvážila možnost, že opatření týkající se financování by bylo možné považovat za pouhou náhradu závazků veřejné služby a že tato náhrada by RTVE žádnou finanční výhodu nepřinesla - při této úvaze přitom vycházela z rozsudku Soudního dvora ve věci Altmark (18). RTVE je podnikem, jemuž byl svěřen úkol poskytovat služby obecného hospodářského zájmu, a sice služby veřejnoprávního vysílání. Opatření ze strany státu, která vyrovnávají dodatečné čisté náklady na plnění služby obecného hospodářského zájmu, nelze označovat za státní podporu, pokud jsou splněny všechny podmínky stanovené v uvedeném rozsudku. Za prvé, podnik, který je příjemcem vyrovnávací platby, musí být skutečně pověřen závazky veřejné služby a tyto závazky musí být jasně vymezeny; za druhé, parametry pro výpočet kompenzace musí být předem stanoveny objektivním a transparentním způsobem; za třetí, kompenzace by neměla přesáhnout to, co je nutné pro celkové nebo částečné pokrytí nákladů vyplývajících z výkonu závazků veřejné služby, s tím, že bude brát v úvahu jim příslušné příjmy a přiměřený zisk z výkonu těchto závazků; a za čtvrté, pokud nebyl podnik pověřený plněním závazků veřejné služby v určitém případě vybrán prostřednictvím procesu zadávání veřejných zakázek, který by umožnil vybrat uchazeče schopného poskytovat předmětné služby s nejnižšími náklady pro společenství, musí být výše kompenzace určena na základě analýzy nákladů, které by na plnění těchto závazků vynaložil průměrný, správně řízený podnik disponující odpovídajícími prostředky.
(46)
Podpora ze státních prostředků, která se nabízí podnikům výslovně pověřeným veřejnou službou s cílem kompenzovat jim náklady vzniklé v souvislosti s plněním jejich povinností a která všechny výše uvedené podmínky nesplňuje, spadá do působnosti čl. 107 odst. 1 SFEU a musí být považována za státní podporu ve smyslu tohoto článku (19).
(47)
Podnik RTVE byl pověřen poskytováním služby veřejnoprávního vysílání tak, jak se uvádí v zákonech č. 17/2006 a č. 8/2009, ovšem tento subjekt byl k tomuto úkolu jmenován zákonem, nikoli prostřednictvím otevřeného nabídkového řízení. Španělské orgány také neurčily výši potřebných vyrovnávacích plateb na základě analýzy nákladů, které by na plnění těchto závazků vynaložil průměrný, správně řízený podnik disponující odpovídajícími prostředky. Výše náhrady se stanovuje každý rok, a to na základě běžných čistých nákladů bez použití reference v podobě správně řízeného podniku. Parametry, jež by sloužily jako základ pro výpočet náhrady, nebyly dopředu stanoveny objektivním a průhledným způsobem. S ohledem na výše uvedené tedy nejsou splněny všechny podmínky stanovené Soudním dvorem a opatření, která jsou předmětem analýzy, lze označit jako státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU (20).
(48)
Španělsko nové opatření podpory neoznámilo. Tvrdí totiž, že toto opatření nepředstavuje výraznou změnu stávajícího podpůrného režimu, upraveného v souladu s rozhodnutím Komise ve věci E 8/2005 a v souladu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování EU, a že tudíž nejde o novou podporu, u které by bylo oznámení nutné.
(49)
Podle čl. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 659/1999 se „novou podporou“ rozumí každá podpora, která není existující podporou, včetně změn existující podpory. Za změny stávající podpory se přitom podle článku 4 prováděcího nařízení (ES) č. 794/2004 nepovažují úpravy čistě formálního či administrativního charakteru, které nemohou ovlivnit hodnocení slučitelnosti opatření s vnitřním trhem, ani zvýšení původního rozpočtu stávajícího režimu podpor (o maximálně 20 %).
(50)
Aby bylo možné změnu existujícího režimu označit za „novou podporu“, změna v systému musí být zásadní, resp. upraveny musí být jeho základní rysy - k tomu by například došlo tehdy, pokud by byly provedeny změny ve sledovaném cíli, v základu, ze kterého se vychází při stanovování daně, v dotčených osobách či subjektech nebo obecně ve zdroji financování (21). Ve věci, kterou se zabývá toto rozhodnutí, došlo k zásadní změně, pokud jde o zdroje financování RTVE. Z nových zdrojů financování také vyplývá, že financování spojené s reklamou (které nebývalo podporou) je nyní poskytováno státem (a podporou je). Toto výrazné zvýšení objemu podpory a přechod od systému dvojitého financování k financování samostatnému jasně nasvědčují, že se v tomto případě jedná o novou podporu.
(51)
Přestože v čl. 1 písm. c) uvedeného nařízení se stanoví, že změny existujících podpor se mají považovat za novou podporu, toto ustanovení znamená, že za novou podporu nelze považovat každou upravenou existující podporu, nýbrž že za novou podporu lze označit pouze změnu jako takovou, tak jak zdůraznil Soud prvního stupně ve věci Gibraltar (22). Soud také uvedl, že „pouze v případě, že se změna týká vlastní podstaty původního režimu podpory, se tento přeměňuje na nový režim podpory. Pokud lze nový prvek jednoznačně oddělit od původního režimu, nejedná se o podstatnou změnu existujícího režimu“ (23).
(52)
Z této judikatury a právních předpisů vyplývá, že úpravy, jež nemají vliv na posouzení slučitelnosti podpůrného opatření, nemají vliv ani na podstatu podpory, a nemění tudíž nic na úvaze, že opatření je existující podporou. Jestliže má ale na druhé straně některá úprava vliv na podstatu režimu, avšak ne do takové míry, aby bylo zapotřebí nové posouzení jeho ostatních prvků, daná úprava může být předmětem nezávislého posouzení, jež se nebude zbylými prvky režimu zabývat. Oznamovací povinnost a přezkum ze strany Komise se v takovém případě týkají pouze konkrétní úpravy.
(53)
Všechna tři daňová opatření, která se zavádějí nebo upravují v článcích 4, 5 a 6 zákona č. 8/2009, lze oddělit od stávajícího režimu financování RTVE. Přestože nové zdroje financování mohou ovlivnit zákonnost režimu jako takového, nemají vliv na posuzování ostatních prvků podpory, která je poskytována RTVE, ani na účinek, který by podpora mohla mít na trhu.
(54)
Nové prvky podpory - nové daně - mohou tvořit nové podpory, neboť neodpovídají žádné ze situací, které jsou popsány v čl. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 659/1999. Tyto prvky se zavádějí prostřednictvím předpisů schválených po vstupu Smlouvy v platnost, nepředstavují jednotlivou podporu udílenou v rámci schváleného režimu podpory, nebyly schváleny na základě čl. 4 odst. 6 nařízení (ES) č. 659/1999, nebyly uděleny deset let před prvním opatřením Komise a uplatňují se v odvětví, která jsou v okamžiku jejich vstupu v platnost, otevřená hospodářské soutěži. I kdyby Komise připustila jako hypotézu argument španělských orgánů, podle nichž se tyto prvky mají považovat za úpravu existujícího režimu financování, zdá se, že způsob financování doplňkových prostředků RTVE by představoval podstatnou úpravu stávajícího režimu financování, pokud jde o zdroj prostředků. Existující režim nezahrnoval zvláštní daně, které je třeba vybírat ve prospěch RTVE a jejichž zákonnost může ovlivnit slučitelnost celé podpory.
(55)
Jak bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, změny ve financování RTVE vyvolaly u Komise pochybnosti co do jejich účinku na celkovou slučitelnost financování RTVE se Smlouvou a vyžádaly si dodatečné posouzení ze strany Komise. Předmětné změny měly být formálně oznámeny Komisi. Výše bylo zmíněno, že označení za novou podporu se vztahuje pouze na úpravu jako takovou, pročež Komise zahájila řízení s jediným cílem, a to posoudit charakter těchto změn a jejich důsledky, co se týče slučitelnosti podpory.
(56)
Podporu, která je udělována subjektům veřejnoprávního vysílání ve formě náhrady za plnění veřejné služby, posuzuje Komise podle čl. 106 odst. 2 Smlouvy o fungování EU a vychází přitom z kritérií stanovených ve sdělení o použití pravidel státní podpory na veřejnoprávní vysílání (sdělení o vysílání z roku 2001) (24). Podle sdělení Komise o stanovení norem pro posuzování protiprávních státních podpor a podle 100. bodu sdělení o vysílání z roku 2009 by se v případě nových neoznámených podpor nové sdělení použilo jen tehdy, pokud by byla dotčená podpora udělena po jeho zveřejnění dne 27. října 2009. V tomto případě byl však nový systém podpor zaveden v okamžiku, kdy vstoupil v platnost daný zákon, tj. 1. září 2009. Nový režim financování se proto bude posuzovat na základě sdělení z roku 2001 a na základě pozdější rozhodovací praxe Komise (25).
(57)
Aby bylo na určité opatření možno použít výjimku podle čl. 106 odst. 2 Smlouvy o fungování EU, musí být splněny všechny následující podmínky:
a)
daná služba musí být službou obecného hospodářského zájmu a musí být členským státem jasně vymezena jako taková (definice);
b)
daný podnik musí být členským státem prováděním uvedené služby výslovně pověřen (pověření);
c)
uplatnění pravidel hospodářské soutěže obsažených ve Smlouvě (v tomto případě zákaz státní podpory) musí zabránit výkonu zvláštních úkolů přidělených podniku a výjimka z takových pravidel nesmí ovlivnit rozvoj obchodu v rozsahu, který by odporoval zájmům Unie (přiměřenost) (26).
(58)
Ve zvláštním případě veřejnoprávního vysílání musí být výše uvedený přístup přizpůsoben na základě výkladových ustanovení Amsterodamského protokolu, který hovoří o „plnění veřejných služeb, jak jsou svěřeny, vymezeny a organizovány v každém členském státě“ (definice a pověření) a umožňuje výjimku z pravidel Smlouvy v případě financování veřejnoprávního vysílání„v míře, v jaké je takové financování poskytováno organizacím pro veřejnoprávní vysílání pro plnění poslání veřejné služby […] a […] neovlivňuje podmínky obchodu a hospodářskou soutěž ve Společenství v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem, přičemž se přihlíží k plnění veřejné služby“ (přiměřenost) (27).
(59)
Poslání veřejné služby, jak je definováno v zákoně č. 17/2006, považovala Komise ve svém rozhodnutí o financování RTVE ve věcech E 8/2005 a NN 8/07 za slučitelné s čl. 106 odst. 2 Smlouvy o fungování EU. Ustanovení čl. 9 zákona č. 8/2009 se této definice dotýká tak, že doplňuje povinnosti a omezení v souvislosti s obsahem, který RTVE vysílá. Kritérium, podle něhož má být pověření veřejnou službou odpovídajícím způsobem vymezeno, tak zůstává nadále splněno. Vyřazení RTVE z trhu s televizní reklamou může navíc posílit poslání veřejné služby tím, že program RTVE bude méně záviset na úvahách obchodního rázu nebo na výkyvech v podnikatelských příjmech.
(60)
O těchto aspektech financování RTVE proto Komise v rozhodnutí o zahájení řízení nevyjádřila žádné pochybnosti.
(61)
Hlavními změnami ve financování RTVE jsou téměř úplné upuštění od podnikatelské činnosti a přechod od systému dvojitého financování (z veřejných prostředků a z příjmů z podnikatelské činnosti) k financování samostatnému, v němž je vysílání hrazeno výlučně, či téměř výlučně z veřejných prostředků (systémy jsou takto rozlišeny v bodu 45 sdělení o vysílání z roku 2001). Členské státy si mohou libovolně zvolit kombinaci různých zdrojů a odpovídající způsoby financování. Část příjmů RTVE, jež dosud pocházela z podnikatelské činnosti, však v tomto případě nebude hrazena pouze prostředky ze souhrnného státního rozpočtu podle článku 33 zákona č. 17/2006, ale také prostředky získanými z určitých daní, které byly zavedeny nebo upraveny přímo za tímto účelem.
(62)
Spojitost mezi financováním a příjmy z nových daní nasvědčuje tomu, že prostředky vybrané na těchto daních jsou zřejmě určeny k pokrývání podpory pro RTVE a že se patrně přímo promítají do její výše. V případech, kdy je daň konkrétně určená k financování podpory v rozporu s ostatními ustanoveními Smlouvy, nemůže Komise režim podpory, jehož je tato daň součástí, prohlásit za slučitelný s vnitřním trhem. Metoda používaná pro financování podpory tak může způsobit, že režim podpory bude neslučitelný s vnitřním trhem v celé své úplnosti. S ohledem na výše uvedené a s přihlédnutím k 21., 22. a 23. bodu odůvodnění je tedy zapotřebí posoudit, zda nový systém financování skutečně stanoví závaznou spojitost mezi podporou a určením daní, a zda by proto Komise měla účinky nových podpor zahrnout do analýzy státní podpory.
(63)
Aby mohla být daň považována za nedílnou součást opatření podpory, musí existovat vztah závazného určení mezi dotčenou daní a dotčenou podporou v tom smyslu, že výnos z daně je nezbytně určen k financování podpory a přímo ovlivňuje její výši (28).
(64)
Tyto podmínky nejsou v tomto případě splněny. Jak potvrdilo Španělsko, výše podpory pro RTVE se určuje tak, že se zohlední pouze potřeby financování RTVE a odhadované čisté náklady na plnění služby veřejnoprávního vysílání. Financování poskytované RTVE je tak v praxi a v souladu s právem nezávislé na výnosu z daní a odvíjí se výhradně od čistých nákladů na plnění veřejné služby. Výnos z daní, který bude určen k financování RTVE, nemůže přesáhnout čisté náklady na plnění veřejné služby (veškeré příjmy, které je překročí, se opět vloží do souhrnného státního rozpočtu), a pokud by byl výnos ve srovnání s těmito náklady naopak nižší, rozdíl by se pokryl příspěvkem ze souhrnného státního rozpočtu. Větší či menší výnosy z daní plánované částky nijak nezmění. Pokud by výnos z nových fiskálních zdrojů nepostačoval k pokrytí schodku ve financování zapříčiněného zrušením reklamy, nezbytné prostředky by se v souladu s článkem 33 zákona č. 17/2006 získaly ze souhrnného státního rozpočtu. Naopak veškeré výnosy, jež budou přebývat, se odvedou do souhrnného státního rozpočtu. S ohledem na výše uvedené by se tedy celkové plánované financování veřejné služby RTVE neodvíjelo od výše zvláštních daňových výnosů, ale vycházelo by v každém případě ze souhrnného státního rozpočtu.
(65)
Skutečnost, že v důvodové zprávě i samotném zákonu se zmiňuje vztah mezi daněmi a účel, za kterým se zavádějí, na tomto závěru nic nemění. V textu zákona („s cílem přispět k financování společnosti RTVE“) není povaha vztahu mezi daněmi a podporou definována.
(66)
Komise proto dospěla k závěru, že žádné ze tří fiskálních opatření popsaných ve 14. bodě odůvodnění není nedílnou součástí podpory. Otázka jejich zákonnosti je z hlediska posouzení slučitelnosti podpory pro RTVE irelevantní. Pro posouzení státní podpory nejsou relevantní ani připomínky, které ohledně jejich zákonnosti předložily zúčastněné strany. Řízení o nesplnění povinnosti, jež v současné době probíhá ve vztahu k dani z elektronických komunikací a kvůli domnělému porušení článku 12 směrnice 2002/20/ES (autorizační směrnice), proto nemá na toto rozhodnutí vliv.
(67)
Pokud jde o přiměřenost vyrovnávací platby, která nemá pokrývat více než čisté náklady RTVE na plnění její povinnosti veřejné služby, nový zákon stanoví, že veškeré příjmy RTVE, jež přesáhnou čisté náklady na veřejnou službu plus dodatečnou rezervu ve výši 10 %, se vloží zpět do souhrnného státního rozpočtu. Přebývajících 10 % lze v rezervním fondu ponechat po dobu nejvýše čtyř let ke krytí možné nedostačující náhrady z předešlých let nebo k hrazení výjimečných nákladů. Tento mechanismus, který má bránit nežádoucím nadměrným náhradám, je v souladu s rozhodovací praxí Komise (29).
(68)
Aby byla podpora přiměřená, členské státy musí navíc zavést vhodný mechanismus, který by umožnil pravidelnou a účinnou kontrolu využívání veřejných prostředků při plnění povinnosti veřejné služby (30) a který by zaručil, že financování poskytované každý rok státem nepřesáhne čisté náklady na veřejnou službu (31). Ve Španělsku platí nadále systém vnější kontroly zavedený zákonem č. 17/2006, který byl popsán dříve v textu, byl schválen Komisí v rozhodnutí E 8/2005 a umožňuje určit čisté náklady na veřejnoprávní vysílání.
(69)
Jelikož zrušení reklamy se může promítnout do nákladů vysílacího subjektu v tom smyslu, že jeho program bude méně závislý na úvahách obchodního rázu, Komise v rozhodnutí o zahájení řízení vyzvala Španělsko a ostatní zúčastněné strany, aby jí k mechanismu financování poskytly své připomínky s cílem vyloučit možnost, že by mohlo docházet k nadměrným kompenzacím.
(70)
Pravděpodobnost, že by podniku RTVE mohla být nabídnuta nadměrná kompenzace, vyvolala u zúčastněných stran obavy. Plánovaný roční rozpočet RTVE ve výši 1,2 miliardy EUR prý není založen na odpovídajícím výpočtu čistých nákladů na plnění veřejné služby. Údajně nerozlišuje mezi podnikatelskou činností a veřejnou službou a nezohledňuje ani snížení nákladů, ke kterému by došlo odstraněním reklamy - už by totiž nebylo potřeba, aby pořady RTVE lákaly velké množství diváků a do jejich výroby by bylo možné investovat méně prostředků. Celková náhrada za ztrátu příjmu z reklamy by se navíc počítala na základě předchozích let, avšak v roce 2010 hospodářská krize pravděpodobně snížila příjmy z podnikatelských aktivit, a tudíž i celkové příjmy RTVE. Bylo by nespravedlivé, kdyby RTVE zrušením dvojitého financování získávala zaručené příjmy nezávisle na proměnných podnikatelských příjmech. Zúčastněné strany vyjádřily obavy také v souvislosti rozpočtovou kontrolou.
(71)
Španělsko však prokázalo, že plánovaný rozpočet zůstává v souladu s ročními rozpočtovanými náklady z předchozích let a že neexistuje důvod předpokládat, že by se podniku RTVE v důsledku pouhého zrušení reklamy mohly v tuto chvíli nebo v blízké budoucnosti výrazně snížit náklady. O velký počet diváků bude muset RTVE usilovat stále a odstranění reklamy si navíc vyžádá vysílání a financování další produkce. V porovnání s čísly z předchozích let (1 177 miliardy EUR v roce 2007; 1 222 miliardy EUR v roce 2008 a 1 146 miliardy EUR v roce 2009) a při zohlednění jednak dodatečných nákladů (ve výši 104 milionů EUR) na produkci potřebnou k pokrytí vysílacího času dříve vyhrazeného reklamě, jednak příjmů ze zbývající podnikatelské činnosti (podle propočtů stěží 25 milionů EUR) se 1,2 miliardový strop pro náklady plánované v rozpočtu zdá rozumný a představoval by částku ročních rozpočtovaných nákladů, se kterou lze pro kompenzaci veřejné služby přibližně počítat. Princip náhrady skutečných čistých nákladů veřejnoprávního vysílacího subjektu navíc nezbytně zahrnuje jeho ochranu před výkyvy v příjmech, ke kterým dochází na trhu s reklamou.
(72)
Pokud jde o rozpočtovou kontrolu, Španělsko poukázalo na stávající kontrolní mechanismy, které jsou již stanoveny v zákoně č. 17/2006 a byly popsány výše v 38. bodě odůvodnění. Aby státní podpora nepřekročila čisté náklady na plnění povinnosti veřejné služby, rozpočet podléhá podle článku 37 zákona účinné kontrole ex post - konkrétně internímu auditu, veřejnému přezkumu ze strany kontrolního orgánu Intervención General de la Administración del Estado a externímu auditu prováděnému specializovanou soukromou firmou. Články 39 a 40 zákona č. 17/2006 navíc stanoví, že nad účetnictvím RTVE bude každý rok vykonávat dohled parlament a audiovizuální rada, které budou sledovat i to, zda RTVE plní své poslání veřejné služby. RTVE konečně podléhá také kontrole účetního dvora. V připomínkách zúčastněných stran nebyl nalezen žádný důvod k domněnce, že daný systém není náležitě uplatňován.
(73)
Podle názoru Komise nic nenasvědčuje tomu, že odhadovaná roční náhrada za plnění povinnosti veřejné služby RTVE přesáhne náklady, které lze v souvislosti s touto službou nejspíše očekávat, nebo že by nakonec překročila čisté náklady na veřejnou službu.
(74)
V rozhodnutí o zahájení řízení se však Komise na španělské orgány obrátila s dotazem, jestli mají k dispozici vhodný postup pro hodnocení ex ante, zda nové audiovizuální služby veřejnoprávního vysílacího subjektu RTVE splňují věcné požadavky Amsterodamského protokolu (tzv. kontrolu ex ante) (32). Na základě informací, které k tomuto datu poskytly španělské orgány, nemohla Komise posoudit, zda takový mechanismus Španělsko již má, či nikoliv. Komise sdílí názor španělských orgánů, že tento aspekt financování RTVE již byl předmětem rozhodnutí z let 2005 a 2007, která se zabývala systémem financování RTVE v celé jeho úplnosti. Komise souhlasí rovněž s tím, že systém nebyl ovlivněn zavedením nových daní, kvůli nimž bylo zahájeno toto řízení.
(75)
Na základě informací poskytnutých Španělskem, je tento postup stanoven v čl. 4 odst. 3 zákona č. 7/2010 (33), který provádění této kontroly svěřuje Státní radě pro audiovizuální sdělovací prostředky (nezávislému dozorčímu a regulačnímu orgánu pro oblast veřejnoprávního vysílání) - kontrola spočívá ve veřejné konzultaci zúčastněných stran, ve zveřejnění konkrétních výsledků a v hodnocení celkového účinku každé nové služby na trh. V zákoně však není definováno, co se rozumí novou významnou službou. Odpovídající kritéria (34) by měly stanovit členské státy. Španělsko nicméně uvedlo, že před 1. listopadem 2010 má v úmyslu uzavřít s RTVE smlouvu/program, která bude tuto definici obsahovat. Podle návrhu této smlouvy/programu se novou významnou službou míní nová nabídka, která se jednoznačně liší od stávajících služeb (ty lze klasifikovat jako relevantní výrobkový trh) a která by mohla mít vliv na trh, zejména co se týče poptávky.
(76)
Španělsko tak splnilo svou povinnost zavést kontrolu ex ante a Komise bere na vědomí, že země má také v úmyslu stanovit před 1. listopadem 2010 závaznou definici toho, co představuje novou významnou službu. Komise rovněž zdůrazňuje, že tento mechanismus nebyl před rokem 2010 zaveden.
VI. ZÁVĚR
(77)
Komise má za to, že Španělsko provedlo v rozporu s právem reformu financování veřejnoprávního vysílacího subjektu RTVE, a porušilo tak ustanovení čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. Komise však dospěla k závěru, že neexistuje závazný vztah mezi určením prostředků z daní a financováním podpory pro RTVE a že předmětné daně neovlivňují slučitelnost podpory se Smlouvou. Španělsko navíc zajistilo záruky, které mají předejít nadměrným náhradám ve prospěch RTVE. Komise konečně poukazuje i na skutečnost, že Španělsko zavedlo postup pro kontrolu ex ante, pokud jde o účinky, které bude mít zavedení nových významných služeb v rámci poslání veřejné služby. S ohledem na výše uvedené je tedy podpora veřejnoprávního vysílacího subjektu RTVE i nadále slučitelná se Smlouvou,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Financování veřejnoprávního vysílacího subjektu Corporación de Radio y Televisión Española (RVTE), které Španělsko upravilo zákonem č. 8/2009 o financování RTVE, je slučitelné s vnitřním trhem ve smyslu čl. 106 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Španělskému království.
V Bruselu dne 20. července 2010.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2010 m. liepos 20 d.
dėl valstybės pagalbos schemos C 38/09 (ex NN 58/09), kurią Ispanija ketina taikyti Corporación de Radio y Televisión Española (RTVE)
(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 4925)
(Tekstas autentiškas tik ispanų kalba)
(Tekstas svarbus EEE)
(2011/1/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
atsižvelgdama į Protokolą Nr. 29 dėl valstybių narių visuomeninės transliacijos sistemos, pridėtą prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (1),
pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas (2) ir atsižvelgdama į tas pastabas,
kadangi:
I. PROCEDŪRA
(1)
2009 m. birželio 22 d. Komisija gavo skundą dėl Ispanijos Vyriausybės planų iš dalies pakeisti Corporación de Radio y Televisión Española (RTVE), nacionalinio radijo ir televizijos transliuotojo, finansavimo sistemą. 2009 m. rugpjūčio 5 d. Komisija paprašė Ispaniją pateikti informacijos apie šį pakeitimą, konkrečiai apie naujų mokesčių ir RTVE finansavimo ryšį. 2009 m. rugsėjo 1 d. įsigaliojo naujas 2009 m. rugpjūčio 28 d. Įstatymas Nr. 8/2009 dėl Corporación de Radio y Televisión Española finansavimo (3), kuris iš dalies pakeitė 2006 m. birželio 5 d. Įstatymą Nr. 17/2006 dėl valstybinio radijo ir televizijos (4). 2009 m. rugsėjo 21, 22 d. ir spalio 26 d. Ispanija Komisijai pateikė prašomą informaciją apie pagalbos schemą.
(2)
2009 m. gruodžio 2 d. raštu Komisija Ispanijai pranešė, kad nusprendė pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV) 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl priemonės. Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (5). Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl pagalbos priemonės.
(3)
Į sprendimą pradėti procedūrą Ispanija atsakė 2009 m. gruodžio 21 d. raštu. Komisija gavo suinteresuotųjų šalių pastabas. Pastabas Komisija persiuntė Ispanijai ir davė jai galimybę pateikti savo nuomonę apie tas pastabas; Ispanijos nuomonė buvo išdėstyta 2010 m. kovo 23 d. rašte.
(4)
2010 m. vasario 19 d. ir gegužės 19 d. raštuose Komisija pateikė papildomų klausimų, į kuriuos Ispanijos valdžios institucijos atsakė 2010 m. kovo 22 d. ir gegužės 31 d. raštuose.
(5)
2010 m. kovo 18 d. išsiuntusi oficialų pranešimą pagal SESV 258 straipsnį Komisija pradėjo pažeidimo nagrinėjimo procedūrą remdamasi tuo, kad mokesčio taikymas elektroniniams ryšiams prieštarauja 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo (Leidimų direktyva) (6) 12 straipsniui, kuriame nustatytos aiškios administracinių mokesčių, kuriais valstybės narės gali apmokestinti telekomunikacijos paslaugas ar tinklus teikiančias įmones, taisyklės. Valstybės pagalbos tyrimas pažeidimo nagrinėjimo procedūrai įtakos nedaro.
II. IŠSAMUS PRIEMONĖS APRAŠYMAS
(6)
Šiuo metu Ispanijoje taikomą RTVE teikiamų visuomeninio transliavimo paslaugų finansavimo sistemą Komisija patvirtino 2005 ir 2007 m. priimtais sprendimais (7). Remiantis Įstatymu Nr. 17/2006 RTVE patikėta vykdyti viešųjų paslaugų misiją. Minėto įstatymo I skirsnyje (konkrečiai 2 ir 3 straipsniuose) apibrėžiama RTVE viešųjų paslaugų misija bei nurodoma, kad televizijos ir radijo transliavimo paslaugas teiks atitinkamai įmonės RTVE (Radio Televisión Española) ir RNE (Radio Nacional de España). II skirsnio IV skyriuje reglamentuojamos pagrindinės finansinės ir ekonominės sąlygos, kurioms esant RTVE vykdys jai patikėtas su viešosiomis paslaugomis susijusias užduotis. Konkrečiai 33 straipsnyje nurodyta, kad RTVE bus skiriamos metinės biudžeto išmokos kaip kompensacija už jai patikėtų viešųjų paslaugų teikimo užduočių vykdymą. Ši kompensacija neviršija atitinkamai RTVE ir RNE teikiamų viešųjų paslaugų grynųjų sąnaudų. II skirsnio VI skyriuje reglamentuojama Parlamento, garso ir vaizdo institucijos bei Audito Rūmų vykdoma išorės kontrolė.
(7)
2007 m. RTVE veiklos metinės biudžeto išlaidos buvo 1 177 mln. EUR, 2008 m. - 1 222 mln. EUR, 2009 m. - 1 146 mln. EUR. Per šiuos kelis pastaruosius metus RTVE skirta kompensacija už viešąsias paslaugas buvo apie 500 mln. EUR per metus (2006 m. - 575 mln. EUR, 2007 m. - 433 mln. EUR, 2008 m. - 500 mln. EUR, tačiau 2009 m. - 726 mln. EUR, jau atskaičius pajamas iš reklamos).
(8)
Įstatymas Nr. 8/2009 iš dalies pakeičia Įstatymo Nr. 17/2006 nuostatas dėl viešųjų paslaugų misijos apibrėžties ir galimos komercinės RTVE veiklos. Pagal įstatymą naujais elementais papildoma viešųjų paslaugų misija, Komisijos patvirtinta 2005 m. Konkrečiai šiuo įstatymu nustatoma, kad įsigyjamos visuotinės svarbos arba didelės svarbos visuomenei sporto renginių, išskyrus olimpines ir parolimpines žaidynes, transliavimo teisės negali viršyti 10 % viso metinio biudžeto, skirto išorės tiekimui, pirkimui ir paslaugoms (9 straipsnio 1 dalies i punktas). Įstatyme nustatyti įpareigojimai dėl programų vaikams (9 straipsnio 1 dalies d punktas), o didžiausių tarptautinių filmų kūrėjų premjerinių filmų transliavimą piko metu apriboja iki 52 filmų per metus (9 straipsnio 1 dalies m punktas).
(9)
Naujame įstatyme visų pirma nustatyta, kad reklamos, teleparduotuvių, rėmimo ir mokesčio už peržiūrą paslaugos siekiant gauti pajamų nuo 2009 m. pabaigos nebebus teikiamos. Šias komercines pajamas pakeis lėšos, gautos iš komercinių transliuotojų ir telekomunikacijos operatorių surinkus esamus arba naujus mokesčius. Ispanija tikisi, kad taikoma priemonė sumažins komercinių operatorių spaudimą, padidins jų iš reklamos gaunamas pajamas ir panaikins rinką iškreipti galintį veiksnį. RTVE, norėdama gauti komercinių pajamų, ir toliau galės teikti paslaugas trečiosioms šalims bei parduoti savo produkciją (pajamos iš viso sudarytų apie 25 mln. EUR).
(10)
Iki šiol metinės pajamos iš reklamos sudarė apie 600 mln. EUR (2007 m. - 667 mln. EUR, 2008 m. - 565 mln. EUR). Netekus šių komercinių pajamų, RTVE vykdant visuomeninio transliavimo misiją patiriamos grynosios sąnaudos bus beveik tapačios metinėms transliuotojo veiklos biudžeto išlaidoms. Tad Ispanija šias prarastas pajamas ketina kompensuoti padidindama savo įnašą iš valstybės lėšų iki metinio RTVE valdymo biudžeto išlaidų sumos iš jos atėmus tik 9 dalyje nurodytą 25 mln. EUR sumą, kurią ji dar gali gauti kaip komercines pajamas.
(11)
Kaip nustatyta naujo įstatymo 3 straipsnio 2 dalyje, visa RTVE metinė pajamų suma 2010 ir 2011 m. neviršija 1 200 mln. EUR, kuri 2012-2014 m. didės daugiausia 1 %, o tolesniais metais suma didės atsižvelgiant į metinį vartotojų kainų indeksą. Nustatydama šias sumas Ispanija, atsižvelgusi į ankstesnių metų RTVE metines biudžeto išlaidas, apskaičiavo, kad papildomą 104 mln. EUR metinių išlaidų sumą teks skirti transliavimo laiką, kuris anksčiau buvo rezervuotas reklamai, užpildyti kita garso ir vaizdo produkcija.
(12)
Remiantis Ispanijos planuojamu biudžetu minėtą visą metinių pajamų sumą sudarys pagal Įstatyme Nr. 17/2006 esančią schemą iš bendrojo valstybės biudžeto skiriamos lėšos, kurios yra apie 500 mln. EUR ir kurių dydis atitinka ankstesniais metais skirtą sumą, ir naujos pajamos, gaunamos taikant tris mokestines priemones, kurios pradedamos taikyti arba pakeičiamos vadovaujantis naujo įstatymo 4, 5 ir 6 straipsniais:
a)
3 % pajamų mokestis, taikomas TV transliuotojams, transliuojantiems nemokamais televizijos kanalais, ir 1,5 % pajamų mokestis, taikomas TV transliuotojams, transliuojantiems mokamais televizijos kanalais. Šios lėšos neturi viršyti 15 % (nemokamos TV atveju) ir 20 % (mokamos TV atveju) visos metinės RTVE remti skirtos sumos. Nustatytą procentine dalimi išreikštą dydį viršijanti surinkus mokesčius gautų pajamų suma bus pervedama į bendrąjį valstybės biudžetą. Mokestis taikomas tik Ispanijoje įsisteigusiems ūkio subjektams. Mokestis netaikomas iš kitos valstybės narės importuojamoms paslaugoms.
b)
0,9 % mokestis, taikomas telekomunikacijos paslaugų operatorių, kurie yra užregistruoti Ispanijos telekomunikacijos reguliavimo institucijos Comisión del Mercado de las Telecomunicaciones operatorių registre kaip fiksuotos telefonijos, mobiliosios telefonijos ar interneto prieigos paslaugas teikiantys operatoriai, bendrosioms veiklos pajamoms (išskyrus gautas susijusioje didmeninėje rinkoje). Operatoriai, kuriems taikomas mokestis, turi vykdyti veiklą visoje šalyje arba daugiau nei vienoje autonominėje bendrijoje bei turi teikti garso ir vaizdo arba kitas reklamą apimančias paslaugas. Šios lėšos neturi viršyti 25 % visos metinės RTVE remti skirtos sumos. Nustatytą procentine dalimi išreikštą dydį viršijanti surinkus mokesčius gautų pajamų suma bus pervedama į bendrąjį valstybės biudžetą. Mokestis taikomas tik Ispanijoje įsisteigusiems ūkio subjektams. Mokestis netaikomas iš kitos valstybės narės importuojamoms paslaugoms.
c)
80 % jau esamo mokesčio už naudojimąsi radijo spektru, kaip nustatyta 2003 m. lapkričio 3 d. Įstatyme Nr. 32/2003, bet ne daugiau nei 330 mln. EUR. Nustatytą sumą viršijanti dalis bus pervedama į bendrąjį valstybės biudžetą. Šią procentais išreikštą dalį galima keisti vadovaujantis bendrąjį valstybės biudžetą reglamentuojančiais teisės aktais.
(13)
Įstatymo Nr. 17/2006 5 ir 6 straipsniuose aiškiai nurodyta, kad komercinių TV ir telekomunikacijos operatoriai apmokestinami „siekiant prisidėti prie RTVE finansavimo“. Be to, preambulėje aiškiai nustatoma tokia naujų mokesčių ir finansinės kompensacijos RTVE už jos pasitraukimą iš reklamos rinkos sąsaja.
(14)
Jeigu pajamų iš šių trijų mokesčių šaltinių nepakaktų padengti 700 mln. EUR skirtumui tarp tradicinės viešųjų paslaugų kompensacijos (500 mln. EUR) ir bendrųjų RTVE veiklos sąnaudų, kurios iki šiol buvo dengiamos iš komercinių pajamų, kaip nustatyta Įstatymo Nr. 8/2009 2 straipsnio 2 dalyje, trūkstamos lėšos būtų skiriamos iš bendrojo valstybės biudžeto remiantis Įstatymo Nr. 17/2006 33 straipsniu, įpareigojančiu Vyriausybę padengti grynąsias sąnaudas, kurias RTVE patiria vykdydama įsipareigojimą teikti viešąsias paslaugas. Tai reiškia, kad bus užtikrintas grynųjų sąnaudų, kurias RTVE patirs teikdama viešąsias paslaugas ir kurios sudarys ne daugiau nei 1 200 mln. EUR, finansavimas nepriklausomai nuo pajamų, kurios bus gautos surinkus mokesčius.
(15)
Ispanija patvirtino, kad lėšos, gautos renkant mokesčius iš TV transliuotojų ir telekomunikacijos operatorių, nebūtinai bus naudojamos vien RTVE finansuoti. Ispanija nustatė didžiausias sumas, kurios gali būti skiriamos surinkus mokesčius. Visos kitos šias sumas viršijančios lėšos bus priskiriamos bendrajam valstybės biudžetui, todėl jomis bus galima padengti kitas išlaidas. Be to, Ispanija, neviršydama šių didžiausių sumų, gali nuspręsti, kokią mokesčių sumą ji iš tikrųjų ketina skirti RTVE. Pavyzdžiui, 2010 m. biudžeto plane numatyta, kad RTVE skirta suma bus mažesnė nei pusė nustatytos didžiausios skirtinų lėšų sumos.
(16)
Siekiant išvengti kompensacijos permokos, naujo įstatymo 8 straipsnyje nurodoma įsteigti rezervinį fondą, į kurį mokama Vyriausybės skirtos sumos dalis, viršijanti faktines grynąsias su įsipareigojimu teikti viešąsias paslaugas susijusias sąnaudas. Rezerve kaupiama suma negali viršyti 10 % metinių RTVE biudžeto išlaidų. Bet kokios nurodytus 10 % viršijančios lėšos bus grąžinamos į iždą. Rezervas bus naudojamas galimiems ankstesniais metais patirtiems nuostoliams padengti. Jei rezervas nebus išnaudotas per ketverius metus, jis bus susigrąžinamas sumažinant atitinkamai kitų metų kompensaciją už teikiamas viešąsias paslaugas.
(17)
Be to, remiantis Įstatymo Nr. 17/200637 straipsniu ir 39-41 straipsniais auditorių, Vyriausybės audito tarnybos, Parlamento, garso ir vaizdo institucijos ir Audito Rūmų vykdoma išorės kontrolė užtikrins, kad RTVE skiriama kompensacija nebūtų didesnė nei faktinės grynosios sąnaudos ir minėtas 10 % rezervas. Kompensacijos už teikiamas viešąsias paslaugas suma bus mažinama atsižvelgiant į bet kokias pajamas, gautas iš kelių kitų likusių komercinės veiklos sričių (Įstatymo Nr. 8/2009 7 straipsnio 1 dalis).
(18)
Šiame sprendime analizuojami tie esamos RTVE finansavimo sistemos pakeitimo elementai, dėl kurių Komisija pareiškė abejones sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą.
(19)
Kaip nurodė Komisija, RTVE finansavimo tvarkos pakeitimai ir beveik visiškas RTVE komercinės veiklos sustabdymas yra ypatingi tuo, kad dalį RTVE pajamų, kurios iki tol buvo gaunamos iš tokios komercinės veiklos, pakeis surinkus mokesčius, kurie yra specialiai nustatyti arba tuo tikslu iš dalies pakeisti, gautos pajamos. Įstatyme Nr. 8/2009 pateiktos nuorodos aiškiai rodo, kad mokesčių dydis nustatytas siekiant skirti konkrečią iš anksto nustatytą lėšų dalį RTVE finansuoti. Ši finansavimo ir taikant naujus mokesčius gautų įplaukų sąsaja laidžia manyti, kad yra mokesčių ir RTVE skiriamos pagalbos privalomas paskirties ryšys tuo požiūriu, kad surinkus mokesčius gautos pajamos bus privalomai skirtos šiai RTVE pagalbai finansuoti ir darys tiesioginę įtaką pagalbos sumai.
(20)
Europos Teisingumo Teismas ne kartą yra nusprendęs, kad, jei finansavimo būdas yra sudedamoji priemonės dalis, Komisija nagrinėdama pagalbos priemonę privalo atsižvelgti ir į tą būdą (8). Jei paaiškėja, kad mokestis, specialiai nustatytas pagalbai finansuoti, prieštarauja kitoms Sutarties nuostatoms, Komisija negali paskelbti pagalbos schemos, kurioje nustatytas tas mokestis, suderinama su vidaus rinka. Taigi dėl būdo, kuriuo pagalbos priemonė finansuojama, visa pagalbos schema gali tapti nesuderinama su vidaus rinka.
(21)
Todėl Komisija išreiškė abejonių dėl to, ar nauji mokesčiai yra sudedamoji priemonės dalis. Jei taip, Komisija turėtų vertinti jų suderinamumą su Sutarties nuostatomis ir tai darytų įtaką bendram pagalbos schemos teisėtumui. Atrodo, kad šios abejonės yra pagrįstos, ypač atsižvelgiant į tai, kad Komisijai kilo abejonių dėl fiksuotos telefonijos, mobiliosios telefonijos ar interneto prieigos paslaugas teikiančioms įmonėms taikomų naujų mokesčių suderinamumo su Direktyva 2002/20/EB (9).
(22)
Komisija taip pat suabejojo, ar reformavusi finansavimo sistemą Ispanija pasirūpino pakankamomis apsaugos nuo galimos kompensacijos permokos priemonėmis. Reklamos panaikinimas gali daryti įtaką transliuotojo sąnaudoms, nes jo programos taps mažiau priklausomos nuo komercinių dalykų.
(23)
Be to, RTVE finansavimo sistemoje turėtų būti numatyta tinkamą procedūra, kuria būtų galima pasinaudoti siekiant iš anksto įvertinti, ar visuomeninio transliuotojo RTVE naujos paslaugos atitinka Amsterdamo protokole (10) nustatytas esmines sąlygas. Iš Ispanijos pateiktos informacijos Komisija negalėjo įvertinti, ar Ispanija jau yra nustačiusi tokį mechanizmą.
III. SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS
(24)
Pastabas pateikė penkiolika suinteresuotųjų šalių. Pastabas pateikė komerciniai transliuotojai (TF1 ir ACT - Europos komercinės TV asociacija), mokamos TV operatoriai (DTS, Canal Satélite), telefono ir interneto paslaugų teikėjai (redtel, ONO, AETIC), kabelinės televizijos operatoriai (Cable Europe) ir reklamuotojai. Kai kurie jų pageidavo likti nežinomi.
(25)
Dažniausiai pastabų teikėjai ginčijo naujų mokesčių, kurie, jų nuomone, iškreiptų visuomeninės ir privačios TV, nemokamos TV ir mokamos TV, tik telekomunikacijos paslaugas teikiančių operatorių ir telekomunikacijos bei garso ir vaizdo paslaugas teikiančių operatorių konkurenciją, teisėtumą. Be to, buvo reiškiamos abejonės dėl to, ar elektroniniams ryšiams taikomas mokestis suderinamas su Leidimų direktyvos 2002/20/EB 12 straipsniu (11).
(26)
Transliuotojai ir interneto paslaugų teikėjai taip pat teigė abejojantys RTVE su viešosiomis paslaugomis susijusių įgaliojimų apibrėžties suderinamumu. Ji nėra pakankamai tiksli ir pernelyg plati ypatingų sporto renginių arba didžiausių tarptautinių filmų kūrėjų filmų transliavimo teisių įsigijimo atžvilgiu. Konkrečiai TF1 nurodė, kad RTVE pradedant teikti naujas svarbias viešąsias paslaugas nebuvo atliktas išankstinis patikrinimas.
(27)
Dėl galimo mokesčių ir pagalbos privalomo paskirties ryšio buvimo TV transliuotojai ir interneto paslaugos teikėjai tvirtino, kad gautos pajamos iš naujų mokesčių darytų tiesioginę įtaką pagalbai. Jiems ypač kėlė susirūpinimą tai, kad didėjant mokestinėms pajamoms RTVE skiriama kompensacija gali viršyti grynąsias viešųjų paslaugų teikimo sąnaudas.
(28)
Dėl pagalbos proporcingumo įvairūs TV ir interneto paslaugas teikiantys operatoriai tvirtino matantys kompensacijos permokos pavojų. Įstatyme Nr. 8/2009 nustatytas 1 200 mln. EUR siekiantis planuojamas RTVE biudžetas nėra grindžiamas tiksliu grynųjų viešųjų paslaugų teikimo sąnaudų apskaičiavimu. Einamosios metinės RTVE biudžeto sąnaudos tebus sąlyginis pagrindas. Komercinė veikla nuo viešųjų paslaugų teikimo nebus atskiriama. Konkrečiai kalbant, planuojant nebus atsižvelgiama į lėšas, kurios bus sutaupytos panaikinus reklamą, nes tada nebereikės stengtis, kad programos pritrauktų didelę auditoriją. Pavyzdžiui, meninių programų kūrimas bus pigesnis. Kita vertus, kitos suinteresuotosios šalys teigė nerimaujančios, kad RTVE skirs daugiau lėšų vertingesnėms programoms kurti.
(29)
Kompensacijos permokos grėsmę kėlė ir tai, kad pajamas iš reklamos, kurių RTVE netenka, visapusiškai kompensuos valstybės skiriamos lėšos. Kompensacija bus skaičiuojama remiantis kelių praėjusių metų rodikliais neatsižvelgiant į tai, kad 2010 m. dėl ekonomikos krizės sumažėjus komercinėms pajamoms bus mažesnės ir bendrosios RTVE pajamos. Būtų neteisinga, jei, panaikinus dvigubą finansavimą, RTVE būtų skiriamos garantuotos pajamos neatsižvelgiant į kintančias komercines pajamas.
(30)
Be to, transliuotojai abejojo, ar yra nustatyta veiksminga biudžeto kontrolės sistema, kuri užtikrintų, kad valstybės lėšos būtų naudojamos tik teikiant viešąsias paslaugas patirtoms grynosioms sąnaudoms padengti.
IV. ISPANIJOS PASTABOS
(31)
Visų pirma Ispanija nesutinka, kad atlikdama šią procedūrą Komisija vertintų proporcingumą ir svarbių naujų paslaugų išankstinį patikrinimą. Šie du dalykai priklauso esamai RTVE finansavimo schemai, kurią Komisija patvirtino 2005 ir 2007 m. Tačiau sprendimas pradėti procedūrą grindžiamas tuo, kad finansavimo sistemos reforma apibrėžiama kaip nauja pagalba, kaip nurodyta 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (12), 1 straipsnio c punkte. Naujos pagalbos elementas apima tik finansavimo reformą, kurią vykdant nustatomi nauji mokesčiai, ir nekeičia kitų esamos schemos elementų bei nedaro jiems jokios įtakos. Tie kiti elementai ir toliau yra esama pagalba, todėl Komisija, atlikdama šią procedūrą, neturėtų jų vertinti.
(32)
Dėl mokesčių privalomojo paskirties ryšio buvimo Ispanija tvirtina, kad nauji mokesčiai netaps sudedamąja pagalbos dalimi ir nedarys tiesioginio poveikio pagalbos dydžiui. Ispanija pabrėžė, kad, remiantis Įstatymo Nr. 8/2009 2 straipsnio 2 dalimi, aiškinama kartu su Įstatymo Nr. 17/2006 33 straipsniu, grynosios viešųjų paslaugų teikimo sąnaudos yra vienintelis RTVE skiriamo viešojo finansavimo dydį lemiantis veiksnys, nepaisant to, kiek pajamų gaunama surinkus mokesčius. Planuojamos viešųjų paslaugų teikimo sąnaudos apskaičiuojamos atsižvelgiant ne į surinkus mokesčius gautas pajamas, bet į sąnaudas, patirtas teikiant šią paslaugą per kelis praėjusius metus.
(33)
Ispanija patvirtino, kad lėšos, gautos surinkus TV transliuotojų ir telekomunikacijos operatorių mokamus mokesčius, pervedamos ne tik RTVE. Surinkus mokesčius gautos pajamos bus pervedamos į bendrąjį valstybės biudžetą (Valstybės iždą), iš kurio bus atliekami visi mokėjimai RTVE. Ispanija nustatė didžiausias sumas, kurios bus skiriamos iš gautų mokesčių. Visos kitos šias sumas viršijančios lėšos bus priskiriamos bendrajam valstybės biudžetui, todėl jas bus galima skirti kitiems tikslams. Be to, neviršydama šių didžiausių sumų, Ispanija gali nuspręsti, kokią procentais išreikštą mokesčių dalį ji faktiškai ketina skirti RTVE. Pavyzdžiui, 2010 m. biudžeto plane numatyta, kad RTVE skirta suma bus mažesnė nei pusė nustatytos didžiausios sumos.
(34)
Ispanija tvirtina, kad dėl didesnių ar mažesnių nei tikėtasi pajamų, gautų surinkus naujus mokesčius, planuojama kompensacijos už teikiamas viešąsias paslaugas suma nesikeis. Jei iš naujų mokestinių šaltinių gautų pajamų neužteks panaikinus reklamą atsiradusiam finansavimo trūkumui padengti, trūkstamos lėšos bus skiriamos iš bendrojo valstybės biudžeto vadovaujantis Įstatymo Nr. 17/2006 33 straipsniu. Visos perteklinės pajamos bus priskiriamos bendrajam valstybės biudžetui. Pagaliau visos 1 200 mln. EUR sumą, kuri kaip didžiausia suma yra nustatyta Įstatymo Nr. 8/2009 3 straipsnio 2 dalyje, viršijančios pajamos bus pervedamos į Valstybės iždą. Tad planuojamas RTVE atliekamos viešųjų paslaugų misijos bendras finansavimas nepriklausys nuo konkrečių mokestinių pajamų sumos, tačiau bet kokiu atveju jis bus užtikrinamas finansavimu iš bendrojo valstybės biudžeto.
(35)
Dėl pagalbos proporcingumo Ispanija tvirtino užtikrinsianti, kad bus vadovaujamasi grynųjų sąnaudų padengimo principu. Remiantis Įstatymo Nr. 17/2006, iš dalies pakeistu Įstatymu Nr. 8/2009, 33 straipsnio 1 dalimi, grynosios sąnaudos yra vienintelis matas, kuriuo remiantis nustatoma tikroji pagalbos suma. Remiantis Įstatymo Nr. 8/2009 2 straipsnio 2 dalimi ir 8 straipsnio 2 dalimi, bendrojo valstybės biudžeto lėšomis kompensuojamos trūkstamos mokestinės pajamos, o pajamų perteklius priskiriamas valstybės biudžetui, išskyrus galimos kompensacijos permokos, siekiančios 10 % metinių biudžeto sąnaudų, atvejį, kaip nustatyta 8 straipsnio 1 ir 2 dalyse.
(36)
Dėl to, ar ateinantiems keleriems metams metiniame biudžeto plane nustatyta 1 200 mln. EUR suma yra tinkama, Ispanija teigia nemananti pasielgusi savavališkai. Ši suma pagrįsta RTVE metinėmis biudžeto sąnaudomis, kurias ji patyrė vykdydama įsipareigojimą teikti viešąsias paslaugas. Minėti įsipareigojimai nepasikeitė tiek, kad būtų galima tikėtis mažesnių išlaidų; priešingai, skundo pateikėjai neatsižvelgia į tai, kad RTVE turi investuoti 104 mln. EUR į naujų programų, kurios užpildytų panaikinus reklamą atsiradusį laisvą laiką, kūrimą.
(37)
Be to, būtų neteisinga manyti, kad dingus reklamai RTVE nebereikės stengtis pritraukti didelę auditoriją, ir kad todėl ji galės sumažinti laidų kūrimo sąnaudas ir siūlyti mažiau patrauklią programą. RTVE, siekdama veiksmingai vykdyti jai patikėtą viešųjų paslaugų misiją, privalės išsiskirti iš TV kanalų, būti matoma ir pasiekti auditoriją.
(38)
Galiausiai, remiantis Įstatymo Nr. 17/2006 37 straipsniu, veiksmingą baigiamąją biudžeto kontrolę užtikrina vidaus auditas, Vyriausybės audito tarnybos peržiūra ir privačios audito bendrovės (KPMG) atliekamas išorės auditas. Be to, remiantis minėto įstatymo 39 ir 40 straipsniais, Parlamentas ir garso ir vaizdo institucija prižiūri RTVE viešųjų paslaugų misijos vykdymą ir jos metines finansines ataskaitas. Galiausiai RTVE tikrina Audito Rūmai.
(39)
Dėl išankstinės kontrolės, vykdomos pradedant teikti svarbias naujas paslaugas, buvimo Ispanija informavo, kad tokia procedūra nustatyta 2010 m. kovo 31 d. Bendrojo įstatymo Nr. 7/2010 dėl garso ir vaizdo komunikacijų (13) 41 straipsnio 3 dalyje. Consejo Estatal de Medios Audiovisuales, Ispanijos nepriklausomai visuomeninio transliavimo priežiūros ir reguliavimo institucijai, buvo patikėta vykdyti tokią išankstinę kontrolę, apimančią viešąsias suinteresuotųjų subjektų konsultacijas, viešą konsultacijos rezultatų skelbimą ir kiekvienos naujos paslaugos bendro poveikio rinkai vertinimą. Be to, Ispanija nurodė ketinanti iki 2010 m. lapkričio 1 d. su RTVE pasirašyti sutartį-programą, kurioje bus apibrėžta, ką apima svarbi nauja paslauga. Remiantis minėtos programos sutarties projektu, svarbi nauja paslauga bus apibrėžiama kaip pasiūlyta nauja paslauga, kurią galima aiškiai atskirti nuo jau teikiamų paslaugų, kurią galima priskirti susijusiai produkto rinkai ir kuri gali daryti poveikį rinkai, ypač poveikį paklausai.
V. PAGALBOS PRIEMONĖS VERTINIMAS
(40)
Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalies nuostatas, susijusias su valstybių narių skiriama pagalba, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.
(41)
Finansiniai ištekliai, būtini Ispanijos RTVE finansavimo sistemai veikti, patenka į bendrąjį valstybės biudžetą, iš kurio vėliau yra skiriami. Tai yra tiesioginis valstybės išteklių perdavimas konkrečiai įmonei, kurios konkurentai negali pasinaudoti tokiais ištekliais. Tad RTVE suteikiamas atrankusis pranašumas.
(42)
Nepaisant to, Ispanija iki procedūros pradžios pateiktose pastabose tvirtino, kad reforma nedarė įtakos valstybių narių tarpusavio prekybai, nes RTVE nevykdo veiklos už Ispanijos ribų. Tačiau jei valstybės finansinė pagalba sustiprina įmonės poziciją, palyginti su kitomis Europos Sąjungos vidaus prekyboje konkuruojančiomis įmonėms, šias įmones reikia laikyti patiriančiomis šios pagalbos poveikį, net jei įmonė pagalbos gavėja, neeksportuoja (14). Panašiai, kai valstybė narė suteikia pagalbą įmonėms, veikiančioms paslaugų ir paskirstymo srityse, įmonės pagalbos gavėjos, gali ir neturėti verslo už valstybės narės ribų, kad valstybės pagalba darytų įtaką Europos Sąjungos prekybai (15).
(43)
Vadovaujantis šiuo principu, 2001 ir 2009 m. Komisijos komunikatuose dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo viešųjų paslaugų transliavimui aiškinama, kad „valstybinis viešųjų paslaugų transliuotojų finansavimas paprastai gali būti laikomas turinčiu įtakos verslui tarp valstybių narių. … Tai yra aiški pozicija dėl programų teisių įsigijimo ir pardavimo, kas dažniausiai vyksta tarptautiniu lygiu. … Be to, komercinių transliuotojų nuosavybės sistema gali aprėpti ne vieną valstybę“ (16).
(44)
RTVE vykdo veiklą tarptautinėse rinkose (programų pardavimas ir transliavimo teisių įsigijimas). Priklausydama Europos transliuotojų sąjungai, ji dalyvauja televizijos programų mainuose ir Eurovizijos sistemoje (17). Be to, įsigydama ir parduodama transliavimo teises RTVE tiesiogiai konkuruoja su komerciniais transliuotojais, kurie yra aktyvūs nacionalinės ir tarptautinės transliavimo rinkos dalyviai ir yra sukūrę tarptautinės nuosavybės struktūrą. Todėl, net ir neatsižvelgiant į iki 2009 m. rugpjūčio mėn. RTVE vykdytą komercinę veiklą, kyla pavojus, kad konkurenciją Ispanijos rinkoje RTVE skirta pagalba gali iškreipti taip, kad būtų daroma įtaka valstybių narių prekybai. Tai Komisija jau yra išdėsčiusi savo sprendimuose Nr. E 8/2005 ir Nr. NN 8/07.
(45)
Komisija taip pat nagrinėjo galimybę finansavimo priemones laikyti tik kompensacija už įsipareigojimų teikti viešąsias paslaugas vykdymą, dėl kurios RTVE neįgytų finansinio pranašumo, kaip apibrėžta Europos Teisingumo Teismo sprendime byloje Altmark (18). RTVE yra įmonė, kuriai pavesta teikti bendros ekonominės svarbos paslaugą - visuomeninio transliavimo paslaugą. Valstybės priemonės, kuriomis kompensuojamos papildomos grynosios bendros ekonominės svarbos paslaugos teikimo sąnaudos, nepriskiriamos valstybės pagalbai, jeigu tenkinamos visos tame sprendime nurodytos sąlygos. Pirma, įmonė gavėja privalo veiksmingai vykdyti viešųjų paslaugų įsipareigojimus, o šie įsipareigojimai turi būti aiškiai apibrėžti; antra, kriterijai, kuriais remiantis apskaičiuojama kompensacija, turi būti iš anksto objektyviai ir skaidriai nustatyti; trečia, kompensacija negali viršyti to, kas būtina, siekiant padengti visas ar dalį sąnaudų, kurios patiriamos vykdant viešųjų paslaugų įsipareigojimus, atsižvelgiant į gautas atitinkamas įplaukas ir protingą pelną, susijusį su šių įsipareigojimų vykdymu; ketvirta, kai įmonė, vykdysianti viešųjų paslaugų įsipareigojimus, nėra pasirinkta vadovaujantis viešųjų pirkimų procedūra, kuri leistų pasirinkti paraišką pateikusią organizaciją, galinčią teikti šias paslaugas mažiausiomis visuomenei sąnaudomis, reikalingos kompensacijos dydis turi būti nustatytas remiantis analize sąnaudų, kurių tipinė įmonė, gerai valdoma ir turinti pakankamai priemonių, kad galėtų atitikti būtinus viešosios paslaugos reikalavimus, būtų patyrusi vykdydama šiuos įsipareigojimus.
(46)
Kai įmonėms, privalančioms vykdyti viešųjų paslaugų teikimo įsipareigojimus, suteiktos valstybės subsidijos, skirtos tokių viešųjų paslaugų įpareigojimų vykdymo sąnaudoms kompensuoti, neatitinka visų nustatytų sąlygų, tokios subsidijos patenka į SESV 107 straipsnio 1 dalies taikymo sritį, todėl jos turi būti laikomos valstybės pagalba, kaip apibrėžta šioje nuostatoje (19).
(47)
Viešam subjektui buvo patikėta teikti visuomeninio transliavimo paslaugą, kaip ji apibūdinta įstatymuose Nr. 17/2006 ir Nr. 8/2009, tačiau visuomeniniu transliuotoju RTVE tapo pagal įstatymą, o ne surengus viešą konkursą. Be to, Ispanijos valdžios institucijos, nustatydamos reikiamos kompensacijos dydį, nesirėmė analize sąnaudų, kurių tipinė įmonė, gerai valdoma ir turinti pakankamai priemonių, būtų patyrusi vykdydama šiuos įsipareigojimus. Kompensacijos dydis kasmet nustatomas remiantis einamosiomis grynosiomis sąnaudomis, nesivadovaujant gerai valdomos įmonės kriterijumi. Kriterijai, kuriais remiantis būtų apskaičiuojama kompensacija, nebuvo iš anksto objektyviai ir skaidriai nustatyti. Kadangi ne visos Europos Teisingumo Teismo nustatytos sąlygos yra tenkinamos, vertinamos priemonės priskirtinos valstybės pagalbai, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje (20).
(48)
Ispanija apie naują pagalbos priemonę nepranešė. Ji tvirtina, kad priemonė nėra esminis esamos pagalbos schemos, kuri buvo iš dalies pakeista remiantis Komisijos sprendimu byloje Nr. E 8/2005, pakeitimas, kaip apibrėžta SESV 108 straipsnio 3 dalyje, todėl nėra nauja pagalba, apie kurią reikia pranešti.
(49)
Remiantis Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio c punktu, nauja pagalba - tai visa pagalba, kuri nėra esama pagalba, įskaitant esamos pagalbos pakeitimus. Remiantis Įgyvendinimo reglamento (EB) Nr. 794/2004 4 straipsniu, esamos pagalbos pakeitimu nelaikomi grynai formalaus ar administracinio pobūdžio esamos pagalbos pakeitimai, kurie negali turėti įtakos pagalbos priemonės atitikties vidaus rinkai vertinimui, ir esamos pagalbos schemos pradinio biudžeto padidėjimas iki 20 %
(50)
Tam, kad esamos schemos pakeitimas prilygtų naujai pagalbai, sistemos pakeitimas turi būti esminis, t. y. turi būti pakeistos pagrindinės sistemos ypatybės, kaip atsitiktų, pavyzdžiui, pakeitus užsibrėžtą tikslą, mokesčio rinkimo pagrindą, įtaką patiriančius asmenis ir institucijas arba, platesne prasme, lėšų šaltinį (21). Šiuo atveju RTVE lėšų šaltiniai buvo iš esmės pakeisti. Nauji finansavimo šaltiniai taip pat rodo, kad lėšas, kurios buvo gaunamos iš reklamos (kurios nebuvo pagalba), dabar skiria valstybė (kaip pagalbą). Toks didelis pagalbos dydžio padidėjimas ir perėjimas nuo dvigubo finansavimo sistemos prie viengubo finansavimo sistemos aiškiai rodo, kad tai yra nauja pagalba.
(51)
Be to, jei Procedūrinio reglamento 1 straipsnio c dalyje nurodyta, kad esamos pagalbos pakeitimus reikia laikyti nauja pagalba, ši nuostata reiškia, kad „nauja pagalba turi būti laikoma ne pakeista esama pagalba, bet tik pats pakeitimas, kurį galima būtų priskirti naujai pagalbai“, kaip Gibraltar bylos sprendime (22) pabrėžia Europos Bendrijų Pirmosios instancijos teismas. Toliau sprendime nurodoma, kad esamos pagalbos pakeitimas turi būti laikomas nauja pagalba tik jei pakeitimas paveikia tikrąją pradinės schemos esmę. Jeigu naujasis elementas yra aiškiai atskiriamas nuo pradinės schemos, esama schema nelaikoma iš esmės pakeista (23).
(52)
Remiantis šia Europos Teisingumo Teismo praktika ir teisės aktais, darytina išvada, kad pakeitimai, kurie nedaro įtakos pagalbos priemonės suderinamumo vertinimui, negali daryti įtakos ir pagalbos esmei, todėl nedaro įtakos priemonės priskyrimui esamai pagalbai. Kita vertus, jei pakeitimas daro įtaką schemos esmei, tačiau ne tiek, kad būtų būtina iš naujo įvertinti kitus jos elementus, tokį pakeitimą galima vertinti atskirai, nesiremiant kitais tos schemos elementais. Šiuo atveju tai tik tas pakeitimas, apie kurį privaloma pranešti ir kurį nagrinėja Komisija.
(53)
Trys mokestinės priemonės, kurios nustatytos arba iš dalies pakeistos remiantis Įstatymo Nr. 8/2009 4, 5 ir 6 straipsniais, yra atskiriamos nuo esamos RTVE finansavimo schemos. Nors nauji finansavimo šaltiniai gali daryti poveikį pačios schemos teisėtumui, jie negali daryti įtakos kitų RTVE skirtos pagalbos elementų vertinimui arba poveikiui, kurį pagalba gali daryti rinkai.
(54)
Dėl naujų pagalbos elementų, konkrečiai naujų mokesčių, gali atsirasti nauja pagalba, jei tie elementai nepriskirtini nė vienai iš Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio b punkte nurodytų situacijų. Iš tikrųjų tie pagalbos elementai yra nustatyti teisės aktų, patvirtintų įsigaliojus Sutarčiai, nuostatose, jie nėra individuali pagalbos priemonė, skirta pagal patvirtintą pagalbos schemą, jie nebuvo patvirtinti remiantis Reglamento (EB) Nr. 659/1999 4 straipsnio 6 dalimi, jie nebuvo pradėti taikyti prieš dešimt metų nuo Komisijos pirmojo veiksmo ir galiausiai jie yra taikomi sektoriams, kuriuose jiems įsigaliojant vyko konkurencija. Antra, net jei ir pripažintume kaip hipotezę Ispanijos teiginį, kad juos reikėtų laikyti esamos finansavimo schemos pakeitimu, atrodo, kad papildomo RTVE finansavimo būdas yra esminis esamos finansavimo schemos pakeitimas lėšų šaltinio atžvilgiu. Esamoje schemoje nebuvo nustatytos specialios rinkliavos, kurios būtų renkamos RTVE naudai ir kurių teisėtumas galėtų daryti poveikį visos pagalbos suderinamumui.
(55)
Kaip buvo nurodyta sprendime pradėti procedūrą, RTVE finansavimo pakeitimai kėlė Komisijai abejonių dėl jų poveikio bendram RTVE finansavimo suderinamumui su Sutarties nuostatomis, todėl Komisija privalėjo juos papildomai įvertinti. Todėl apie tokius pakeitimus buvo būtina oficialiai pranešti Komisijai. Kaip jau buvo nurodyta, naujai pagalbai priskiriamas tik pats pakeitimas. Todėl Komisija pradėjo procedūrą tik norėdama įvertinti tų pakeitimų kokybę ir jų reikšmę pagalbos suderinamumui.
(56)
Komisija vertina pagalbą visuomeniniams transliuotojams, kuri skiriama kaip kompensacija už su viešąja paslauga susijusių įgaliojimų vykdymą pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį, remdamasi 2001 m. Komunikate dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo visuomeninio transliavimo paslaugoms (2001 m. Transliavimo komunikatas) (24) nustatytais kriterijais. Remiantis Komisijos pranešimu dėl taisyklių, taikytinų įvertinant neteisėtą valstybės pagalbą, nustatymo ir 2009 m. Transliavimo komunikato 100 dalimi, pastarasis komunikatas naujai pagalbai, apie kurią nepranešta, taikomas tik tuo atveju, jei nauja pagalba buvo suteikta po jo paskelbimo 2009 m. spalio 27 d. Tačiau šiuo atveju nauja pagalbos sistema buvo įdiegta 2009 m. rugsėjo 1 d. įsigaliojus įstatymui. Tad nauja finansavimo schema bus vertinama remiantis 2001 m. komunikatu ir vėlesne Komisijos praktika (25).
(57)
Tam, kad priemonei būtų galima taikyti 106 straipsnio 2 dalies nukrypti leidžiančią nuostatą, turi būti įvykdytos visos toliau nurodytos sąlygos:
a)
nagrinėjamoji paslauga turi būti bendros ekonominės svarbos ir kaip tokia aiškiai apibrėžta valstybės narės (apibrėžtis);
b)
nagrinėjamajai įmonei valstybė narė turi būti aiškiai patikėjusi teikti tą paslaugą (patikėjimas);
c)
taikomos Sutartyje nustatytos konkurencijos taisyklės (šiuo atveju - draudimas teikti valstybės pagalbą) įmonei trukdo vykdyti jai priskirtas konkrečias užduotis, o atleidus nuo jų taikymo prekybos plėtrai poveikis nebūtų padarytas tiek, kad būtų prieštaraujama Europos Sąjungos interesams (proporcingumas) (26).
(58)
Konkrečiu visuomeninio transliavimo atveju minėtas būdas turi būti suderintas atsižvelgiant į aiškinamąsias Amsterdamo protokolo nuostatas, kurios nurodo „su viešosiomis paslaugomis susijusius įgaliojimus, kuriuos suteikia, apibrėžia ir organizuoja kiekviena valstybė narė“ (apibrėžtis ir patikėjimas), ir numato leidžiančią nukrypti nuo Sutarties taisyklių nuostatą, kai visuomeninio transliavimo paslaugos finansuojamos, „jeigu šis finansavimas teikiamas transliuojančiosioms organizacijoms, kad jos vykdytų su viešosiomis paslaugomis susijusius įgaliojimus … ir … prekybos sąlygų ir konkurencijos Europos Sąjungoje nepaveikia taip, kad pakenktų bendriems interesams, taip pat atsižvelgiant į šios viešosios paslaugos funkcijų vykdymą“ (proporcingumas) (27).
(59)
Komisija savo sprendimuose bylose Nr. E 8/2005 ir Nr. NN 8/07 dėl RTVE finansavimo Įstatyme Nr. 17/2006 nustatytą su viešosiomis paslaugomis susijusių įgaliojimų apibrėžtį laikė suderinama su SESV 106 straipsnio 2 dalimi. Įstatymo Nr. 8/2009 9 straipsnis daro įtaką šiai apibrėžčiai, nes papildo ją įpareigojimais ir apribojimais RTVE transliavimo turiniui. Todėl sąlyga laikytis tinkamos su viešosiomis paslaugomis susijusių įgaliojimų apibrėžties kriterijaus vis tiek yra tenkinama. Be to, RTVE pasitraukus iš TV reklamos rinkos gali būti padėta stiprinti viešųjų paslaugų misiją užtikrinant mažesnę programų priklausomybę nuo komercinių dalykų ir nepastovių komercinių pajamų.
(60)
Dėl šios priežasties sprendime pradėti procedūrą Komisija nepareiškė abejonių dėl šių RTVE finansavimo aspektų.
(61)
Pagrindiniai RTVE finansavimo pakeitimų ypatumai yra tokie, kad RTVE beveik visiškai nutraukė vykdomą komercinę veiklą, nuo dvigubo finansavimo sistemos, pagal kurią ji gavo valstybės lėšų ir pajamų iš komercinės veiklos, perėjo prie viengubo finansavimo sistemos, pagal kurią, remiantis 2001 m. Transliavimo komunikato 45 dalyje nurodytomis dviem kategorijomis, transliavimui finansuoti išimtinai arba beveik išimtinai skiriamos valstybės lėšos. Valstybės narės gali nevaržomos nuspręsti, ar derinti skirtingus finansavimo šaltinius ir kaip tai padaryti. Tačiau dalies RTVE įplaukų, kurios iki tol buvo gaunamos iš komercinės veiklos, iš Ispanijos bendrojo valstybės biudžeto pagal Įstatymo Nr. 17/2006 33 straipsnį skiriamos lėšos taip paprastai nepakeis. Be to, tokiam lėšų pakeitimui kitomis įgyvendinti, siekiant gauti reikiamų pajamų, bus nustatyti arba iš dalies pakeisti kai kurie mokesčiai.
(62)
Nustatytas finansavimo ir pajamų iš naujų mokesčių ryšys leidžia spėti, kad surinkus mokesčius gautos pajamos skiriamos RTVE skirtai pagalbai finansuoti ir daro tiesioginį poveikį pagalbos dydžiui. Jei paaiškėja, kad mokestis, specialiai nustatytas pagalbai finansuoti, prieštarauja kitoms Sutarties nuostatoms, Komisija negali paskelbti pagalbos schemos, kurioje nustatytas tas mokestis, suderinama su vidaus rinka. Tad dėl būdo, kuriuo pagalbos priemonė finansuojama, visa pagalbos schema gali tapti nesuderinama su vidaus rinka. Todėl, kaip nurodyta 21, 22 ir 23 dalyse, reikia įvertinti, ar pagal naują finansavimo sistemą iš tikrųjų yra pagalbos ir mokesčių privalomas paskirties ryšys ir ar todėl Komisija turėtų įtraukti naujų mokesčių daromą poveikį į valstybės pagalbos analizę.
(63)
Tačiau, tam, kad mokestį būtų galima laikyti sudedamąja pagalbos priemonės dalimi, turi būti privalomas tarpusavio ryšys tarp mokesčio ir pagalbos finansavimo: pagalba privalomai finansuojama surinktu mokesčiu ir pajamos daro tiesioginę įtaką pagalbos dydžiui (28).
(64)
Šiuo atveju šios sąlygos nėra tenkinamos. Kaip patvirtino Ispanija, RTVE skiriamos pagalbos dydis nustatytas atsižvelgiant tik į RTVE finansavimo poreikį ir apskaičiuotas grynąsias visuomeninio transliavimo paslaugos teikimo sąnaudas. RTVE finansavimas tiek iš tikrųjų, tiek pagal teisės aktus nepriklauso nuo surinkus mokesčius gautų pajamų, nes toks finansavimas priklausys tik nuo grynųjų sąnaudų, patirtų vykdant su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus. Viena vertus, surinkus mokesčius gautos pajamos, kurios bus skiriamos RTVE finansuoti, negali viršyti grynųjų sąnaudų, patirtų vykdant su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus (visos grynąsias viešųjų paslaugų teikimo išlaidas viršijančios lėšos bus grąžinamos į bendrąjį valstybės biudžetą). Kita vertus, jei grynosios sąnaudos, patirtos vykdant su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus, viršija surinkus aptariamus mokesčius gautas pajamas, trūkumą padengs bendrojo valstybės biudžeto lėšos. Dėl didesnių ar mažesnių nei tikėtasi pajamų, gautų surinkus naujus mokesčius, planuojamos mokėti sumos nebus keičiamos. Jei iš naujų mokestinių šaltinių gautų pajamų neužtektų panaikinus reklamą atsiradusiam finansavimo trūkumui padengti, vadovaujantis Įstatymo Nr. 17/2006 33 straipsniu, trūkstamos lėšos būtų skiriamos iš bendrojo valstybės biudžeto. Visos perteklinės pajamos bus priskiriamos bendrajam valstybės biudžetui. Tad planuojamas RTVE atliekamos viešųjų paslaugų misijos bendras finansavimas nepriklausys nuo konkrečių pajamų, gautų surinkus mokesčius, sumos, tačiau bet kokiu atveju jis bus užtikrinamas finansavimu iš bendrojo valstybės biudžeto.
(65)
Šios išvados nekeičia ir tai, kad mokesčių ir tikslo, kuriuo tie mokesčiai įvesti, ryšys minimas aiškinamajame memorandume ir pačiame įstatyme. Įstatyme esančioje formuluotėje („siekiant prisidėti prie RTVE finansavimo“) mokesčių ir pagalbos ryšio kokybė neapibrėžiama.
(66)
Tad Komisija daro išvadą, kad 14 dalyje aprašytos trys mokestinės priemonės nėra sudedamoji pagalbos dalis. Jų teisėtumas nėra susijęs su RTVE skirtos pagalbos suderinamumu. Su suderinamumu nėra susijusios ir suinteresuotųjų šalių pateiktos pastabos dėl jų teisėtumo svarbos vertinant valstybės pagalbą. Todėl šiuo metu vykstanti pažeidimo nagrinėjimo procedūra, pradėta dėl mokesčio elektroniniams ryšiams nustatymo, galimas daiktas, pažeidžiant Leidimų direktyvos 2002/20/EB 12 straipsnį, šiam sprendimui įtakos nedaro.
(67)
Kalbant apie kompensacijos proporcingumą, kai kompensacija neviršija grynųjų sąnaudų, patirtų RTVE vykdant su viešosiomis paslaugomis susijusius įgaliojimus, naujame įstatyme nustatyta, kad visos RTVE pajamos, viršijančios grynąsias viešųjų paslaugų teikimo sąnaudas ir papildomas 10 % rezervo lėšas, bus grąžinamos į bendrąjį valstybės biudžetą. 10 % dydžio lėšų perteklius ne ilgiau nei ketverius metus gali būti laikomas rezervo fonde tam, kad būtų galima padengti galimą ankstesniais metais susidariusį kompensacijos trūkumą arba išimtines sąnaudas. Šis mechanizmas, padedantis išvengti kompensacijos permokos, neprieštarauja Komisijos praktikai (29).
(68)
Siekdamos užtikrinti pagalbos proporcingumą valstybės narės taip pat privalo nustatyti atitinkamą valstybės lėšų naudojimo su viešosiomis paslaugomis susijusių įgaliojimų vykdymui finansuoti reguliarios ir veiksmingos kontrolės mechanizmą (30) ir suteikti garantiją, kad metinis valstybės finansavimas neviršys grynųjų sąnaudų, patirtų vykdant su viešosiomis paslaugomis susijusius įsipareigojimus (31). Ispanija ir toliau taiko savo išorės kontrolės sistemą, kuri, kaip buvo aprašyta, buvo nustatyta Įstatymu Nr. 17/2006, Komisijos patvirtinta sprendimu Nr. E 8/2005, ir kuri leidžia nustatyti grynąsias visuomeninio transliavimo sąnaudas.
(69)
Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad reklamos panaikinimas gali daryti įtaką transliuotojo sąnaudoms, nes programų kūrimas taps mažiau priklausomas nuo komercinių dalykų, Komisija, norėdama užkirsti kelią bet kokiai galimybei gauti kompensacijos permoką, sprendime pradėti procedūrą paragino Ispaniją ir kitas suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas apie finansavimo mechanizmą.
(70)
Suinteresuotosios šalys pareiškė susirūpinimą dėl tikimybės, kad RTVE skirta kompensacija bus per didelė. Metinis 1 200 mln. EUR RTVE biudžetas nėra grindžiamas tiksliu grynųjų viešųjų paslaugų teikimo sąnaudų apskaičiavimu. Planuojant biudžetą komercinė veikla nuo viešųjų paslaugų teikimo nebus atskiriama, nebus atsižvelgiama į lėšas, kurios bus sutaupytos atsisakius reklamos, nes tada nebereikės stengtis, kad programos pritrauktų didelę auditoriją, ir jas bus galima kurti mažesnėmis lėšomis. Be to, visa kompensacija už prarastas pajamas iš reklamos bus skaičiuojama remiantis kelių praėjusių metų rodikliais neatsižvelgiant į tai, kad, 2010 m. dėl ekonomikos krizės sumažėjus komercinėms pajamoms, bus mažesnės ir bendrosios RTVE pajamos. Būtų neteisinga, jei, panaikinus dvigubą finansavimą, RTVE būtų skiriamos garantuotos pajamos neatsižvelgiant į kintančias komercines pajamas. Suinteresuotosios šalys taip pat pareiškė nerimaujančios dėl biudžeto kontrolės.
(71)
Tačiau Ispanija įrodė, kad biudžeto planas atitinka ankstesnių metų RTVE metines biudžeto sąnaudas ir kad nėra jokio pagrindo manyti, jog dabar arba ateityje būtų galima sutaupyti daug lėšų vien dėl reklamos panaikinimo. RTVE ir toliau bus taikomas reikalavimas pritraukti didelę auditoriją, o panaikinus reklamą atsiras papildomos programos poreikis, kuriam patenkinti turės būti skiriamos lėšos. Palyginus su ankstesnių metų rodikliais (2007 m. - 1 177 mln. EUR, 2008 m. - 1 222 mln. EUR, 2009 m. - 1 146 mln. EUR) ir atsižvelgus į papildomas programos, kuri būtina panaikinus reklamą atsiradusiam laikui užpildyti, išlaidas (104 mln. EUR), likusias komercines pajamas (kurios, kaip apskaičiuota, sudarys tik 25 mln. EUR), atrodo, kad nustatyta didžiausia 1 200 mln. EUR biudžeto išlaidų suma yra apdairiai ir protingai apskaičiuota kompensacijos už teikiamas viešąsias paslaugas suma metinėms biudžeto sąnaudoms padengti. Be to, visuomeninio transliuotojo faktinių grynųjų sąnaudų kompensavimas neatsiejamas nuo to, kad jis yra apsaugomas nuo pajamų reklamos rinkoje svyravimų.
(72)
Dėl biudžeto kontrolės Ispanija nurodė 38 dalyje aprašytus įgyvendinant Įstatymą Nr. 17/2006 jau nustatytus esamus kontrolės mechanizmus. Siekiant užtikrinti, kad valstybės pagalba nebus didesnė nei viešųjų paslaugų misijos grynosios sąnaudos, remiantis Įstatymo Nr. 17/2006 37 straipsniu užtikrinama veiksminga baigiamoji biudžeto kontrolė, apimanti vidaus auditą, Vyriausybės audito tarnybos viešą peržiūrą ir privačios įmonės atliekamą išorės auditą. Be to, remiantis minėto įstatymo 39 ir 40 straipsniais, Parlamentas ir garso ir vaizdo institucija prižiūri RTVE viešųjų paslaugų misijos vykdymą ir jos metines finansines ataskaitas. Galiausiai RTVE tikrina Audito Rūmai. Suinteresuotųjų šalių pateiktose pastabose nenurodoma jokia priežastis, leidžianti manyti, kad ši sistema yra taikoma netinkamai.
(73)
Komisija mano, kad nėra jokių požymių, rodančių, kad apskaičiuota metinė kompensacija, skirta RTVE su viešųjų paslaugų teikimu susijusiems įsipareigojimams vykdyti, bus didesnė nei suma, kurią būtų galima pagrįstai laikyti tokios paslaugos teikimo sąnaudoms, arba kad kompensacija ilgainiui taps didesnė nei grynosios viešųjų paslaugų teikimo sąnaudos.
(74)
Be to, sprendime pradėti procedūrą Komisija Ispanijos paklausė, ar ji yra nustačiusi tinkamą procedūros sistemą, skirtą iš anksto įvertinti, ar visuomeninio transliuotojo RTVE naujos garso ir vaizdo paslaugos atitinka Amsterdamo protokole nustatytas esmines sąlygas (vadinamoji išankstinė kontrolė) (32). Iš Ispanijos iki šiol pateiktos informacijos Komisija negalėjo nustatyti, ar Ispanija jau yra nustačiusi tokį mechanizmą. Komisija pritaria Ispanijos tvirtinimui, kad iš esmės šis RTVE finansavimo elementas buvo nagrinėjamas 2005 ir 2007 m. sprendimuose, skirtuose visai RTVE finansavimo sistemai. Komisija taip pat sutinka, kad naujų mokesčių, dėl kurių pradėtas šis procesas, įvedimas nepadarė įtakos sistemai.
(75)
Nepaisant to, remiantis Ispanijos pateikta informacija, Įstatymo Nr. 7/2010 (33) 41 straipsnio 3 dalyje buvo nustatyta tokia procedūra, o Consejo Estatal de Medios Audiovisuales, Ispanijos nepriklausomai visuomeninio transliavimo priežiūros ir reguliavimo institucijai, buvo pavesta vykdyti tokią kontrolę, apimančią viešąsias suinteresuotųjų šalių konsultacijas, viešą konsultacijos rezultatų skelbimą ir kiekvienos naujos paslaugos bendro poveikio rinkai vertinimą. Tačiau šiame įstatyme nėra apibrėžta, kokie elementai sudaro svarbią naują paslaugą. Valstybės narės turėtų nustatyti atitinkamus kriterijus (34). Tačiau Ispanija nurodė ketinanti vėliausiai iki 2010 m. lapkričio 1 d. pasirašyti sutartį-programą su RTVE, kurioje bus ši apibrėžtis. Remiantis minėtos sutarties-programos projektu svarbi nauja paslauga bus apibrėžiama kaip pasiūlyta nauja paslauga, aiškiai atskiriama nuo jau teikiamų paslaugų, kurią galima priskirti atitinkamai produkto rinkai ir kuri gali daryti poveikį rinkai, ypač poveikį paklausai.
(76)
Tad Ispanija įvykdė savo įsipareigojimą užtikrinti išankstinę kontrolę, o Komisija pažymi, kad iki 2010 m. lapkričio mėn. ji taip pat ketina nustatyti saistančią svarbios naujos paslaugos apibrėžtį. Komisija taip pat pažymi, kad šis mechanizmas iki 2010 m. nebuvo sukurtas.
VI. IŠVADA
(77)
Komisija pripažįsta, kad Ispanija neteisėtai atliko visuomeninio transliuotojo RTVE finansavimo reformą ir pažeidė Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį. Tačiau Komisija daro išvadą, kad nėra surinktų mokesčių ir RTVE skiriamos pagalbos finansavimo privalomo paskirties ryšio, o mokesčiai nedaro poveikio paramos suderinamumui su Sutarties nuostatomis. Be to, Ispanija taiko apsaugos priemones, siekdama išvengti, kad RTVE skirta kompensacija nebūtų per didelė. Galiausiai Komisija pažymi, kad Ispanija nustatė išankstinės kontrolės procedūrą, taikomą svarbių naujų paslaugų įdiegimui vykdant su viešosiomis paslaugomis susijusius įgaliojimus. Todėl visuomeniniam transliuotojui RTVE skirta pagalba ir toliau yra suderinama su Sutarties nuostatomis,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Visuomeninio transliuotojo Corporación de Radio y Televisión Española (RTVE) finansavimas, kurį Ispanija pakeitė Įstatymu Nr. 8/2009 dėl RTVE finansavimo, yra suderinamas su vidaus rinka, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 106 straipsnio 2 dalyje.
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Ispanijos Karalystei.
Priimta Briuselyje 2010 m. liepos 20 d.