PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 82/2011
ze dne 31. ledna 2011,
kterým se na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz překližky z okoumé pocházející z Čínské lidové republiky a ukončuje částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1942/2004 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz překližky z okoumé pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Výše uloženého cla byla stanovená v rozmezí od 6,5 % do 23,5 % pro čtyři výrobce a 66,7 % pro všechny ostatní výrobce.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti a o zahájení částečného prozatímního přezkumu z moci úřední
(2)
Po zveřejnění oznámení o blížícím se konci platnosti (3) antidumpingových opatření na dovoz překližky z okoumé pocházející z ČLR obdržela Komise žádost o přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(3)
Přezkum před pozbytím platnosti podala Evropská federace odvětví překližky (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby překližky z okoumé v Unii. Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a k obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie.
(4)
Kromě toho se na základě soudního řízení ve Francii v souvislosti s jednáním narušujícím hospodářskou soutěž u několika francouzských výrobců překližky z okoumé mělo za to, že není možné vyloučit, že uvedené jednání mohlo při původním šetření ovlivnit posouzení újmy. Z toho důvodu se tedy považovalo za vhodné současně zahájit z moci úřední prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení s cílem znovu přezkoumat stav újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, zejména ve srovnání se stavem, který panoval během období původního šetření.
(5)
Komise po konzultaci s poradním výborem rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a prozatímního částečného přezkumu omezeného na přezkoumání újmy podle čl. 11 odst. 2 a čl. 11 odst. 3 základního nařízení a zveřejnila oznámení o zahájení těchto přezkumů (dále jen „oznámení o zahájení přezkumů“) v Úředním věstníku Evropské unie (4).
3. Šetření
3.1. Období šetření
(6)
Šetření pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“).
(7)
Přezkum trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2. Strany dotčené tímto šetřením
(8)
Komise o zahájení těchto přezkumů oficiálně informovala známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, uživatele a dovozce, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká.
(9)
Zúčastněné strany dostaly příležitost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly, a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
4. Výběr vzorků
(10)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu výrobců v Unii, dovozců a vyvážejících výrobců v ČLR bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude zapotřebí výběr vzorku, a pokud ano, provést tento výběr, byly výše uvedené strany vyzvány, aby se přihlásily do patnácti dnů ode dne zahájení přezkumu a poskytly Komisi informace stanovené v oznámení o zahájení.
(11)
Přihlásil se a v dané lhůtě poskytl požadované informace pouze jeden čínský vyvážející výrobce. Proto bylo rozhodnuto, že v případě čínských vyvážejících výrobců není výběr vzorku nutný. Jedinému spolupracujícímu čínskému vyvážejícímu výrobci byl zaslán dotazník, tento výrobce však následně přestal spolupracovat a neposkytl úplnou odpověď na dotazník. Proto, jak je vysvětleno ve 20. bodě odůvodnění, v souladu s ustanoveními čl. 18 odst. 1 základního nařízení zjištění vycházela z dostupných údajů.
(12)
Deset výrobců v Unii poskytlo požadované informace v dané lhůtě a souhlasilo se zařazením do vzorku. Na základě informací poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii vybrala Komise vzorek pěti výrobců v Unii, který představuje přibližně 40 % prodeje všech výrobců v Unii odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, v období přezkumného šetření a přibližně 35 % výroby všech výrobců v Unii. Vzorek byl vybrán na základě největšího reprezentativního objemu prodeje, který bylo možno ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumat, přičemž se zohlednilo geografické rozložení výrobců v Unii.
(13)
Komise zaslala pěti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku dotazníky. Dvě ze společností zařazených do vzorku přestaly spolupracovat po fázi výběru vzorku. Vzhledem ke skutečnosti, že tři společnosti, které zaslaly vyplněné dotazníky, stále představovaly 30 % prodeje všech výrobců v Unii odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení v období přezkumného šetření, byl vzorek stále považován za reprezentativní.
(14)
Za účelem získání informací týkajících se hospodářských ukazatelů většího počtu výrobců z Unie Komise také zaslala zkrácené dotazníky pěti výrobcům, kteří nebyli zařazeni do vzorku, dvěma výrobcům, kteří přestali spolupracovat, a dvěma dalším známým výrobcům. Vyplněné zkrácené dotazníky zaslalo sedm výrobců.
5. Ověření obdržených informací
(15)
Komise shromáždila a prověřila všechny informace, které považovala za potřebné pro stanovení přetrvání nebo pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy a pro posouzení zájmů Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto společností:
5.1
Výrobci v Unii
-
GARNICA PLYWOOD S.A. (Španělsko),
-
JEAN THÉBAULT SAS (Francie),
-
JOUBERT ST JEAN D’ANGÉLY SAS (Francie).
5.2
Výrobci ve srovnatelné zemi
-
EKOL KONTRPLAK, Tasköprü (Turecko).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(16)
Dotčený výrobek je stejný výrobek jako v původním šetření a je definován takto: překližka sestávající pouze z dřevěných listů, z nichž každý má tloušťku nejvýše 6 mm, alespoň s jednou vnější vrstvou z okoumé nepotaženou trvalým filmem z jiných materiálů, pocházející z ČLR v současné době kódu KN ex 4412 31 10 (dříve ex 4412 13 10). Dotčený výrobek má velký počet způsobů konečného využití. Ve stavebnictví se používá ve stavebním truhlářství a tesařství na dřevěné obklady, bednění, vnější základy a balustrády a úpravy břehů. Rovněž se používá pro dekorativní účely, mimo jiné v silniční dopravě (např. v autech, autobusech, karavanech, kempinkových automobilech), námořní dopravě (jachty), k výrobě nábytku a dveří.
(17)
Existují dva hlavní typy překližky z okoumé: překližka vyrobená výhradně z okoumé („celookoumová“) a překližka s alespoň jednou vnější vrstvou z okoumé („s povrchem z okoumé“), přičemž na zbytek se použije jiné dřevo. Oba hlavní typy překližky z okoumé vypadají z vnějšku stejně. Navzdory rozdílům v mechanických vlastnostech mají všechny stejné fyzické vlastnosti, a v podstatě se používají pro stejný účel.
2. Obdobný výrobek
(18)
Jak ukázalo původní šetření a jak potvrdilo toto šetření, bylo zjištěno, že překližky z okoumé vyráběné v ČLR a prodávané na domácím trhu a výrobek vyráběný výrobním odvětví Unie a prodávaný v Unii mají v podstatě stejné fyzické i technické vlastnosti a stejné způsoby využití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OPĚTOVNÉHO VÝSKYTU DUMPINGU
(19)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo přezkoumáno, zda je pravděpodobné, že po případném vypršení platnosti opatření proti ČLR dumping přetrvá nebo se obnoví.
(20)
Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, v souladu s článkem 18 základního nařízení a vzhledem k absenci jakékoliv spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců, musela při analýze pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu Komise vycházet z informací, které měla k dispozici z jiných zdrojů. V tomto ohledu, jelikož nebyly k dispozici žádné podrobné informace o typech výrobků vyvážených do Unie z ČLR, se srovnání běžné hodnoty a vývozních cen muselo omezit na dva hlavní typy překližky z okoumé uvedené v 17. bodě odůvodnění.
(21)
V důsledku toho se analýza zakládala především na obchodních statistikách Eurostatu. Kromě toho jeden čínský vyvážející výrobce předkládal do června 2009 pravidelné zprávy o monitorování požadované na základě 61. bodu odůvodnění nařízení (ES) č. 1942/2004. Při analýze pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu proto mohly být do určité míry použity informace z těchto zpráv.
1. Běžná hodnota
1.1 Srovnatelná země
(22)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno tržní zacházení, v zemích v procesu hospodářské transformace, určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(23)
V oznámení o zahájení bylo plánováno použít pro účely zjištění běžné hodnoty v případě ČLR u stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti Turecko, které již bylo použito jako srovnatelná země v původním šetření. Ačkoli k tomu byly vyzvány, žádná ze zúčastněných stran se k volbě Turecka nevyjádřila. Na základě informací dostupných v době výběru byl tedy vyvozen závěr, že nejvhodnější srovnatelnou zemí je Turecko.
1.2 Stanovení běžné hodnoty
(24)
Jeden turecký výrobce při šetření spolupracoval a zaslal vyplněný dotazník. V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízen byla běžná hodnota vypočtena na základě údajů ověřených v prostorách spolupracujícího tureckého výrobce, jak je uvedeno níže.
(25)
Běžná hodnota byla stanovena pro dva hlavní typy výrobků popsaných v 17. bodě odůvodnění. V případě jednoho z hlavních typů výrobku vycházela běžná hodnota z cen zaplacených nebo splatných při prodeji na domácím trhu Turecka, jelikož bylo zjištěno, že se tento prodej uskutečnil v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. V případě druhého z hlavních typů výrobku, který vyráběl turecký výrobce, ale neprodával se na domácím trhu, byla v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení použita početně zjištěná běžná hodnota.
(26)
Pro početní zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly k průměrným výrobním nákladům během období přezkumného šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk z tuzemského prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
2. Vývozní cena
(27)
Jak již bylo uvedeno výše, vzhledem k neexistenci jakákoliv spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců a v souladu s článkem 18 základního nařízení byla vývozní cena stanovena na základě dostupných obchodních statistik Eurostatu. Jelikož Eurostat nedisponuje informacemi podle jednotlivých vyráběných typů překližky z okoumé, byly tyto údaje za účelem posouzení vývozní ceny obou hlavních typů překližky z okoumé upraveny na základě cenového rozdílu v procentech mezi překližkou celookoumovou a překližkou s povrchem z okoumé zjištěného v případě tureckého spolupracujícího výrobce.Takto získaný cenový rozdíl se poté použil u vážených průměrných cen podle Eurostatu.
(28)
Pokud se jedná o objemy, byl čínský objem vývozu obou hlavních typů překližky z okoumé vypočten na základě poměru mezi překližkou celookoumovou a překližkou s povrchem z okoumé zjištěného ze zpráv o monitorování uvedených ve 21. bodě odůvodnění pro období překrývající se s obdobím přezkumného šetření, přičemž se vycházelo z celkového objemu podle Eurostatu.
3. Srovnání
(29)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly v oprávněných a doložených případech provedeny úpravy o náklady na dopravu, námořní přepravné a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady. Vzhledem k absenci spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců byla výše těchto úprav stanovena na základě dostupných údajů.
4. Dumpingové rozpětí
(30)
Zjištěné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením činilo 34,2 %.
5. Pravděpodobný vývoj dovozu v případě zrušení opatření
5.1 Předběžné poznámky
(31)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla též zkoumána pravděpodobnost pokračování dumpingu. Vzhledem k absenci spolupráce ze strany všech čínských vyvážejících výrobců vycházejí níže uvedené závěry týkající se objemu dovozu a volné kapacity v souladu se článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů, konkrétně ze statistiky obchodu a z písemných podáních zúčastněných stran.
5.2 Objem dovozu
(32)
Podle obchodních statistik Eurostatu se skutečný dovoz překližky z okoumé z ČLR od období původního šetření významně snížil, čínští výrobci se však dokázali udržet na trhu Unie s podílem, který během období přezkumného šetření činil 4,7 %.
5.3 Výrobní kapacita, volná kapacita
(33)
Vzhledem k absenci spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců překližky z okoumé se zkoumala situace čínského výrobního odvětví překližky jako celku (výroba překližky ze všech druhů dřeva). Jak je uvedeno v 89. bodě odůvodnění nařízení Komise (ES) č. 988/2004 (5), kterým bylo uloženo prozatímní antidumpingové clo v rámci původního šetření, výrobci překližky mohou vyrábět a vyrábějí překližku z různých druhů dřeva pomocí stejného vybavení. Žadatel předložil výpočet objemu překližky z okoumé vyráběné v ČLR založený na počtu kmenů okoumé dostupných na čínském trhu, který byl odhadován na 900 000 m3 v období přezkumného šetření. Žadatel také odhadoval, že přibližně 85 % nebo 765 000 m3 se použije na výrobu překližky. Skutečnou výrobu překližky z okoumé lze odhadnout jen stěží, protože sortiment výrobků, který má významný vliv na možný objem výroby je kvůli absenci spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců neznámý. Odhad výrobní kapacity založený na množství kmenů okoumé však jasně ukazuje, že při libovolném sortimentu výrobků je kapacita v ČLR výrazně vyšší než objem spotřebovávaný na trhu Unie (291 000 m3 v období přezkumného šetření, viz 41. bod odůvodnění).
(34)
Dále bylo, jak během současného přezkumu, tak v původním šetření zjištěno, že překližku z různých druhů dřeva vyrábějí stejné společnosti pomocí stejného vybavení. Dá se proto předpokládat, že při neexistenci opatření by čínští výrobci, kteří se v současné době zaměřují na výrobu jiných, méně lukrativních, typů překližky, postupně přeorientovali svou výrobu a stále více vyráběli překližku z okoumé. Podle čínské statistiky vývozu představoval čínský vývoz překližky v období přezkumného šetření více než 5 milionů m3 neboli přibližně sedmnáctinásobek objemu překližky z okoumé na trhu Unie. V důsledku toho je na výrazné zvýšení objemu překližky z okoumé určené na vývoz potřebná jen malá změna v sortimentu výrobků.
5.4 Objem a cena dovozu z ČLR do Unie a na trhy jiných třetích zemí
(35)
V roce 2009 a na základě čínských údajů o vývozu byl na trh Unie určen pouze malý podíl (cca 5 %) čínského vývozu překližky z tropického dřeva. Ve srovnání s cenami na jiných trzích se tyto prodeje uskutečnily za relativně vysoké prodejní ceny. Je proto pravděpodobné, že v případě zrušení opatření by do Unie směřoval větší podíl čínského vývozu překližky z okoumé.
5.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(36)
Šetření prokázalo, že dotčený výrobek se dosud prodává na trhu Unie za dumpingové ceny v nezanedbatelném množství. Dostupné informace kromě toho naznačují, že objem výroby v ČLR je velmi vysoký a že podíl vývozu z ČLR do Unie je v současné době díky zavedeným opatřením omezen. V tomto ohledu se dá předpokládat, že v případě zrušení opatření se současný vývoz překližky z okoumé do ostatních zemí za nízké ceny opět přesune na trh Unie. Kromě toho se předpokládá, že v případě skončení platnosti opatření čínští výrobci překližky zvýší výrobu překližky z okoumé, protože trh Unie s překližkou z okoumé je relativně lukrativní.
(37)
S ohledem na tato zjištění byl proto učiněn závěr, že v případě skončení platnosti současných antidumpingových opatření je pokračování dumpingu pravděpodobné.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(38)
V rámci Unie je známo 16 výrobců obdobného výrobku na Kypru, ve Francii, v Řecku, Itálii, Portugalsku a Španělsku. Celková produkce Unie se odhaduje na 235 000 m3. Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu Unie tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. Během období posuzovaného v původním šetření trh Unie tvořilo 15 členských států. Vzhledem k tomu, že výroba překližky z okoumé je v nových dvanácti členských státech EU vcelku zanedbatelná, bude srovnání mezi původním a současným šetřením smysluplné.
(39)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, byl podrobně prošetřen vzorek tří výrobců, kteří představují přibližně 30 % prodeje všech výrobců v Unii nezávislým zákazníkům v unii a přibližně 26 % výroby všech výrobců v Unii. Vzorek sestával z těchto společností:
-
GARNICA PLYWOOD S.A. (Španělsko),
-
JEAN THÉBAULT SAS (Francie),
-
JOUBERT ST JEAN D’ANGÉLY SAS (Francie).
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(40)
Spotřeba překližky z okoumé byla stanovena na základě objemu prodejů výrobního odvětví Unie a jiných výrobců v Unii na trhu Unie a objemu dovozu ze třetích zemí do Unie na základě údajů Eurostatu.
(41)
Spotřeba Unie mezi obdobím šetření původního šetření a obdobím přezkumného šetření současného přezkumu celkově klesla o 35 %. Během posuzovaného období současného přezkumu se spotřeba Unie snížila o 22 %. Toto lze obecně vysvětlit tím, že překližka z okoumé byla do určité míry nahrazena jinými druhy tropického dřeva, jako například red canarium, bankirai nebo meranti. V roce 2008 a v období přezkumného šetření přispěly ke klesající poptávce po překližce z okoumé v Unii i hospodářská krize a následný útlum určitých průmyslových aktivit.
2006
2007
2008
OPŠ
Celková spotřeba Unie (m3)
375 105
382 976
339 914
291 421
Index (2006 = 100)
100
102
91
78
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat
2. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z ČLR
(42)
Skutečný dovoz dotčeného výrobku do Unie poklesl z 83 606 m3 v původním období šetření na 23 531 m3 v roce 2006. Potom se tento dovoz mezi lety 2006 a 2008 zvýšil o více než 20 % a mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření prudce klesl na 54 %, tedy na úroveň z roku 2006.
Dovoz (m3)
2006
2007
2008
OPŠ
ČLR
23 531
37 023
28 493
12 620
Index (2006 = 100)
100
157
121
54
Zdroj: Eurostat
(43)
Příslušný podíl na trhu se od roku 2006 do roku 2007 zvýšil o 3,4 procentního bodu. Od roku 2007 do roku 2008 se snížil o 1,3 procentního bodu a mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření dále klesl o 4,1 procentního bodu. Podíl čínského dovozu do Unie na trhu klesl během posuzovaného období celkově o 2 procentní body.
Podíl na trhu
2006
2007
2008
OPŠ
ČLR
6,3 %
9,7 %
8,4 %
4,3 %
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat
(44)
Průměrné ceny dovozu dotčeného výrobku z ČLR se od roku 2006 do období přezkumného šetření zvýšily o 32 %. Konkrétně se tyto ceny od roku 2006 do roku 2007 zvýšily o 22 %, od roku 2007 do roku 2008 pak o 3 procentní body a od roku 2008 do období přezkumného šetření o dalších 7 procentních bodů.
Dovoz (EUR/m3)
2006
2007
2008
OPŠ
ČLR
485
590
608
642
Index (2006 = 100)
100
122
125
132
Zdroj: Eurostat
3. Cenové podbízení
(45)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány vážené průměrné prodejní ceny podle typu výrobku, účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku výrobního odvětví Unie při prodeji nezávislým odběratelům na trhu Unie, s odpovídajícím váženým průměrem cen dotčených dovozů. Srovnání bylo provedeno po odečtení rabatů a slev.
(46)
Na tomto základě bylo stanoveno, že ze strany čínského dovozu docházelo v období přezkumného šetření k cenovému podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie v průměru o 10 %.
(47)
Při původním šetření byla provedena úprava o rozdíl v jakosti mezi dotčeným výrobkem dováženým z ČLR a obdobným výrobkem prodávaným výrobním odvětvím Unie. S cílem vzít tuto skutečnost v úvahu byla v rámci současného šetření upravena kodifikace typů výrobků v dotaznících. Jelikož tento rozdíl v jakosti byl při současném šetření zohledněn a jelikož čínští vyvážející výrobci nepředložili žádné údaje týkající se dalších možných rozdílů v jakosti, úprava provedená v rámci původního šetření se proto v současném šetření neuplatnila. Během období šetření původního šetření se dotčené výrobky pocházející z ČLR prodávaly v Unii za ceny, které ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie představovaly cenové podbízení s rozpětím od 11 % do 52 %.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(48)
Byly analyzovány všechny ukazatele újmy uvedené v čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Ukazatele týkající se objemu výroby, výrobní kapacity, využití kapacity zaměstnanosti, objemu prodeje, prodejních cen, produktivity a podílu na trhu byly analyzovány na základě údajů shromážděných za celé výrobní odvětví Unie. Co se týká všech ostatních ukazatelů újmy, jejich přezkoumání vycházelo z údajů předložených výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, a ověřených v prostorách každé společnosti.
a) Výroba
(49)
Objem výroby výrobního odvětví Unie se od roku 2006 do roku 2007 zvýšil o 31 %, od roku 2007 do roku 2008 se snížil o 2 procentní body a od roku 2008 do období přezkumného šetření klesl o dalších 13 procentních bodů. Přes 16 % nárůst objemu výroby mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření zůstává objem výroby výrobního odvětví Unie nižší než objemy zjištěné v rámci původního šetření, tj. je nižší než 283 265 m3 vyrobených v roce 2002 a 267 591 m3 vyrobených v původním období šetření.
2006
2007
2008
OPŠ
Dovoz (m3)
203 604
267 155
263 080
235 182
Index (2006 = 100)
100
131
129
116
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(50)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se od roku 2006 do roku 2007 zvýšila o 33 % a od roku 2007 do roku 2008 pak o dalších 12 procentních bodů. Od roku 2008 do období přezkumného šetření zůstala výrobní kapacita na stejné úrovni. Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období celkově zvýšila o 45 %. Využití kapacity dosahovalo 51 % v roce 2006 a v období přezkumného šetření se dále snížilo na 41 %.
2006
2007
2008
OPŠ
Dovoz (m3)
399 016
532 415
578 484
577 205
Index (2006 = 100)
100
133
145
145
Využití kapacity
51 %
50 %
45 %
41 %
Index (2006 = 100)
100
98
89
80
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
c) Zaměstnanost
(51)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie vykazuje mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření nárůst o 11 %. Konkrétně se počet zaměstnaných osob zvýšil od roku 2006 do roku 2007 o 21 % a v roce 2008 se udržel přibližně na této úrovni. Od roku 2008 do období přezkumného šetření počet zaměstnanců klesl o 9 procentních bodů. V důsledku zániku společností a restrukturalizace už úroveň zaměstnanosti v posuzovaném období nikdy nedosáhla úrovní zjištěných v původním šetření.
2006
2007
2008
OPŠ
Zaměstnanost (osoby)
883
1 064
1 060
983
Index (2006 = 100)
100
121
120
111
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
d) Objem prodeje
(52)
Během posuzovaného období se objem prodeje od výrobců v Unii nezávislým odběratelům snížil o 16 %. Od roku 2006 do roku 2007 byl prodej stabilní, potom se v roce 2008 a v období přezkumného šetření snížil. Objem prodeje během posuzovaného období se řádově pohyboval na stejné výši jako v posuzovaném období původního šetření.
2006
2007
2008
OPŠ
Objem prodeje v Unii (m3)
277 739
272 341
242 728
233 333
Index (2006 = 100)
100
98
87
84
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
e) prodejní ceny
(53)
Od roku 2006 do roku 2007 se průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro nezávislé odběratele na trhu Unie zvýšily o 13 % a od roku 2007 do roku 2008 se pak zvýšily o dalších 5 procentních bodů. V období přezkumného šetření se tyto ceny vrátily zpět na úroveň z roku 2007. Během posuzovaného období se prodejní ceny v unii celkově zvýšily o 13 %.
2006
2007
2008
OPŠ
Jednotková cena na trhu Unie (EUR/m3)
786
885
930
887
Index (2006 = 100)
100
113
118
113
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
f) Produktivita
(54)
Produktivita pracovní síly výrobců v Unii, měřená jako roční výstup (v metrech krychlových) na zaměstnance, v průběhu posuzovaného období vzrostla o 4 %. Tento nárůst odráží skutečnost, že výroba vzrostla rychlejším tempem než míra zaměstnanosti, a svědčí o zvýšené efektivnosti výrobců v Unii.
2006
2007
2008
OPŠ
Produktivita (m3 na zaměstnance)
231
251
248
239
Index (2006 = 100)
100
109
108
104
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
g) Podíl na trhu
(55)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu vzrostl během posuzovaného období téměř o 6 procentních bodů. Konkrétně se od roku 2006 do roku 2007 snížil o 3 procentní body a od roku 2007 do roku 2008 zůstal poměrně stabilní. Od roku 2008 do období přezkumného šetření se zvýšil o 8,6 procentních bodů na 80,2 %. Ve zvýšení podílu výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období se promítá pokles prodejů Unie oproti výraznějšímu poklesu spotřeby v Unii.
2006
2007
2008
OPŠ
Podíl výrobců z Unie na trhu.
74,3 %
71,3 %
71,6 %
80,2 %
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat
h) Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(56)
Během období přezkumného šetření navzdory platným opatřením nadále docházelo k podstatnému dumpingu, ačkoli na nižších úrovních, než byly úrovně zjištěné při původním šetření. S ohledem na objem a cenu dumpingového dovozu nelze dopad vlastního dumpingového rozpětí, které je značné, považovat za zanedbatelný. Ačkoli bylo zaznamenáno určité zotavení z účinků dřívějšího dumpingu, výrobní odvětví Unie je i nadále zranitelné vůči poškozujícím účinkům dumpingového dovozu na trhu Unie.
(57)
Pokud jde o celkovou situaci výrobního odvětví Unie, bylo zjištěno, že od původního šetření několik výrobců ukončilo činnost. Podle dostupných informací největší výrobce v Unii z období původního šetření vyhlásil v roce 2008 úpadek s tím, že nejprve omezil a posléze úplně zastavil výrobu. Dva další výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku v rámci původního šetření, ukončili svoji činnost v roce 2005 a v roce 2006. Další francouzský výrobce rovněž ukončil činnost na začátku roku 2009. Kromě toho, jeden řecký výrobce významně omezil výrobu. Tento vývoj ukazuje, byť je možné, že přispěl ke zvýšení podílu na trhu u zbývajících výrobců v Unii, že výrobní odvětví Unie je jako celek stále nestabilní a zranitelné.
a) Zásoby
(58)
Konečná úroveň zásob u výrobců v Unii zařazených do vzorku během posuzovaného období vzrostla téměř pětinásobně. Ve srovnání s obdobím posuzovaným během původního šetření, kdy se překližka z okoumé vyráběla pouze na objednávku, zůstávají v nově posuzovaném období zjevně ve skladu větší objemy zásob. Jedná se zejména o rok 2008 a období přezkumného šetření v důsledku poklesu objemů prodeje.
Vzorek
2006
2007
2008
OPŠ
Konečný stav zásob (m3)
1 419
3 954
6 805
6 589
Index (2006 = 100)
100
279
480
464
Zdroj: odpovědi na dotazník
b) Mzdy
(59)
Roční mzdové náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostly během posuzovaného období o 26 %. Konkrétně vzrostly o 29 % od roku 2006 do roku 2007. Dále se od roku 2007 do roku 2008 snížily o 3 procentní body. Od roku 2008 do období přezkumného šetření zůstaly na stabilní úrovni.
Vzorek
2006
2007
2008
OPŠ
Roční mzdové náklady (v EUR)
6 429 123
8 262 078
8 125 944
8 100 326
Index (2006 = 100)
100
129
126
126
Zdroj: odpovědi na dotazník
c) Ziskovost a návratnost investic
(60)
Úroveň ziskovosti výrobců v Unii zařazených do vzorku činila 4,3 % v roce 2006 a v roce 2007 a v roce 2008 se zvýšila se na 9,8 %, resp. na 8,3 %, předtím než klesla na 5,9 % v období přezkumného šetření. Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech z čisté účetní hodnoty investic, se snížila o 51 % během posuzovaného období neboli z 12,5 % v roce 2006 na 6,2 % v období přezkumného šetření.
Vzorek
2006
2007
2008
OPŠ
Ziskovost Unie (v % čistého prodeje)
4,3 %
9,8 %
8,3 %
5,9 %
Index (2006 = 100)
100
230
193
137
Návratnost investic (zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
12,5 %
13,6 %
12,1 %
6,2 %
Index (2006 = 100)
100
109
97
49
Zdroj: odpovědi na dotazník
d) Peněžní tok a schopnost navýšit kapitál
(61)
Čistý peněžní tok u výrobců v Unii zařazených do vzorku z provozní činnosti se během posuzovaného období zvýšil o 32 %. Nic nenasvědčovalo tomu, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy s navyšováním kapitálu.
Vzorek
2006
2007
2008
OPŠ
Peněžní tok (v EUR)
10 507 019
11 414 266
15 892 091
13 853 776
Index (2006 = 100)
100
109
151
132
Zdroj: odpovědi na dotazník
e) Investice
(62)
Roční investice výrobců zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se zvýšily od roku 2006 do roku 2007 o 10 %, od roku 2007 do roku 2008 o 100 procentních bodů a od roku 2008 do období přezkumného šetření o dalších 16 procentuálních bodů. Celkově se investice v posuzovaném období zvýšily o 126 %.
Vzorek
2006
2007
2008
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
3 588 258
3 959 491
7 520 975
8 108 166
Index (2006 = 100)
100
110
210
226
Zdroj: odpovědi na dotazník
5. Závěr o hospodářské situaci výrobního odvětví Unie
(63)
Z analýzy makroekonomických a mikroekonomických údajů vyplývá, že situace výrobního odvětví Unie je poměrně stabilní. Zejména úroveň ziskovosti u výrobců v Unii zahrnutých do vzorku se dostala z úrovně -8,9 % zjištěné u výrobců zahrnutých do vzorku při původním šetření a průměrná úroveň ziskovosti se během posuzovaného období pohybovala mezi 4,3 % a 9,8 %. Výrobní odvětví Unie také dokázalo díky platným opatřením zvýšit svůj podíl na zmenšujícím se trhu.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv cen v případě zrušení opatření
(64)
Ačkoliv se zdá, že se výrobní odvětví Unie stabilizovalo a zotavilo z účinků dumpingového dovozu z ČLR, nedosáhlo úrovně výroby, prodeje a zaměstnanosti z období před původním šetřením. Řada výrobců v Unii ukončila činnost, což také naznačuje, že výrobní odvětví je stále do jisté míry nestabilní.
(65)
Řada prvků ukazuje na pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření přestala platit. Zaprvé, vzhledem k současné úrovni cenového podbízení zjištěné v případe dovozu z ČLR a za předpokladu, že by se současná nízká úroveň dovozních cen zachovala nebo by se dokonce ještě snížila za účelem získání ztraceného podílu na trhu, by výrobní odvětví Unie nebylo schopno zachovat současnou cenovou úroveň. Toto pravděpodobné snížení cen by skutečně ohrozilo zotavování výrobního odvětví Unie, k němuž v současnosti dochází, a ziskovost výrobního odvětví Unie.
(66)
Zadruhé, vzhledem ke značné výrobní kapacitě vyvážejících výrobců v ČLR je pravděpodobné, že by se zvýšil objem (dumpingového) dovozu za nízké ceny. Toto by v důsledku znamenalo, že by výrobní odvětví Unie ztratilo podíl na trhu, a vzhledem k nízké úrovni využití kapacity již v období přezkumného šetření by to mohlo vést k dalšímu omezení výroby nebo dokonce k dalšímu ukončování činnosti výrobců v Unii.
(67)
Na základě výše uvedeného byl přijat závěr, že v případě pozbytí platnosti opatření existuje pravděpodobnost obnovení újmy způsobené obnoveným dumpingovým dovozem dotčeného výrobku z ČLR.
(68)
Okoumé je tropické dřevo, které roste především v Gabonu a v menší míře v Rovníkové Guineji a v Kamerunu. Žádající sdružení poskytlo důkazy o tom, že gabonská vláda zakázala vývoz kmenů okoumé nezbavených kůry z Gabonu počínaje 1. lednem 2010, aby bylo zpracování kmenů na dýhy zachováno v této zemi. Bylo proto přezkoumáno, zda by tento zákaz, přesto, že k němu došlo až po období přezkumného šetření, mohl mít významný vliv na současnou analýzu.
(69)
Informace získané v rámci šetření naznačují, že asijské společnosti dovážející/vyvážející více než 60 % gabonských kmenů mají silnou pozici ve vyjednávání se Société Nationale des Bois du Gabon (SNBG), která je hlavním vývozcem dřeva z okoumé, a s gabonskou vládou a zdá se, že uvedené rozhodnutí na ně má menší dopad než na evropské společnosti. Vzhledem k absenci spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců nebylo možné uskutečnit jakákoliv další hodnocení příslušných dopadů.
(70)
Uvedený zákaz vývozu vstoupil v platnost až dne 1. ledna 2010, tj. po skončení období přezkumného šetření, a na kmeny vytěžené před koncem roku 2009, které se mohly stále vyvážet, se uplatňovalo přechodné období do konce května 2010. Za účelem přezkoumání účinku, který měl vstup uvedeného zákazu vývozu v platnost na výrobce v Unii, byli dne 14. září 2010 členové žádajícího sdružení požádání o doplňující informace. Odpověděli čtyři výrobci v Unii. Dva z výrobců zařazených do vzorku mají v Gabonu vlastní závod na odstraňování kůry a proto se nezdá, že by na ně měl uvedený zákaz nějaké dopady. Všichni výrobci zařazení do vzorku však potvrdili informace, že čínské společnosti mají silnou vyjednávací pozici při zajišťování přístupu k surovinám a že účinnost vymáhání zákona je dosud nízká. Výrobci v Unii potvrdili, že po zavedení zákazu vývozu kmenů z Gabonu se dodávky okoumé snížily a ceny se zvýšily a že tato nová situace má nejhorší dopad na výrobce, kteří mají závod na odstraňování kůry z okoumé v Unii.
(71)
V každém případě se uvedený zákaz v zásadě vztahuje na veškerý vývoz, tj. také na vývoz do ČLR. Nová právní situace v Gabonu proto zřejmě nemá žádný vliv na analýzu v rámci stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti.
2. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(72)
Na základě výše uvedené analýzy byl přijat závěr, že by skončení platnosti stávajících opatření s největší pravděpodobností vedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem dotčeného výrobku z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ PŘEZKUM OMEZENÝ NA ASPEKTY ÚJMY V SOUVISLOSTI S ROZHODNUTÍM FRENCH CONSEIL DE LA CONCURRENCE
(73)
Jak se uvádí ve 4. bodě odůvodnění, několik francouzských výrobců bylo podrobeno soudnímu řízení ve Francii v souvislosti s jednáním narušujícím hospodářskou soutěž, kvůli kterému se považovalo za vhodné zahájit z moci úřední prozatímní přezkum s cílem přezkoumat stav újmy působené výrobnímu odvětví Unie, zejména ve srovnání se stavem, který panoval během období šetření původního šetření.
(74)
Ve výše uvedeném soudním procesu uložila French Conseil de la Concurrence pokutu šesti francouzským výrobcům překližky z důvodů jednání narušujícího hospodářskou soutěž (tj. uplatňování stejných ceníků a společné zvyšování cen) během období od listopadu 1995 do května 2004. Pařížský odvolací soud svým rozsudkem ze dne 29. září 2009 potvrdil rozhodnutí Conseil de la Concurrence, ačkoli výši udělených pokut poněkud snížil.
(75)
V rámci analýzy újmy v původním šetření bylo do vzorku zařazeno pět evropských výrobců: tři francouzští, jeden italský a jeden portugalský. Dvěma ze tří francouzských výrobců zařazených do vzorku byly později uděleny výše uvedené pokuty. Za účelem přezkoumání možného vlivu výše uvedeného jednání narušujícího hospodářskou soutěž na analýzu újmy byly nejdříve porovnány průměrné prodejní ceny každé ze společností zařazených do původního vzorku. Bylo zjištěno, že dva francouzští výrobci, kterým byly později uděleny pokuty, měli skutečně vyšší průměrné jednotkové prodejní ceny než ostatní tři společnosti ve vzorku. Tento cenový rozdíl lze částečně vysvětlit zjištěními původního šetření, tj. odlišným sortimentem výrobků těchto výrobců. Při detailnějším porovnání se však zdá, že jednotkové prodejní ceny těchto dvou francouzských výrobců během období původního šetření byly také vyšší jak u překližky celookoumové (o 7-30 %), tak u překližky s povrchem z okoumé (o 3-19 %).
(76)
Jako další krok byly proto údaje týkající se těchto dvou francouzských společností, kterým byla udělena pokuta, vyjmuty z výpočtu újmy a pro účely zjištění újmy v původním případu byly zkoumány údaje od zbývajících tří společností. Vzhledem k tomu, že makroekonomické ukazatele (výroba, produktivita, prodej, podíl na trhu, zaměstnanost a růst) vycházely z údajů poskytnutých deseti výrobci v Unii, byly údaje týkající se francouzských společností, kterým byla udělena pokuta, vyjmuty i z tohoto výpočtu.
(77)
Bylo zjištěno, že zjištění původního šetření týkající se takzvaných mikroekonomických ukazatelů by se bez údajů od francouzských společností, kterým byla udělena pokuta, výrazně nezměnily. Během posuzovaného období původního šetření se ziskovost společností zařazených do vzorku snížila z 3,5 % na -8,9 %. Kdyby se francouzští výrobci, kterým byla udělena pokuta, ze vzorku vyřadili, ziskovost by se snížila z 3,1 % na -6,5 %. Návratnost investic společností zařazených do vzorku se snížila z 15,6 % na -27,5 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se snížila z 19,3 % na -38,9 %. Investice společností zařazených do vzorku se snížily o 80 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se snížily o 86 %. Peněžní tok výrobců zařazených do vzorku se snížil z 7,6 milionu EUR na 59 000 EUR; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se snížil z 1,5 milionu EUR na -69 000 EUR. Pokud jde o makroekonomické údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku, kdyby byli francouzští výrobci, kterým byla udělena pokuta, z posouzení vyřazeni, byl by obraz situace výrobního odvětví Unie přesnější. Během posuzovaného období původního šetření se výroba výrobního odvětví Unie snížila o 10 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se snížila o 1 %. Zaměstnanost výrobního odvětví Unie klesla o 9 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by zůstala na stabilní úrovni. Hodnota prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie se snížila o 7 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se zvýšila o 5 %. Objem prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie se snížil o 10 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se zvýšil o 1 %.
(78)
I kdyby byly vyloučeny francouzské společnosti, kterým byla udělena pokuta, a obrázek újmy by proto byl zřetelnější, v rámci původního šetření by stále existovala podstatná újma. Vyplývá to zejména z vývoje takzvaných mikroekonomických ukazatelů.
(79)
Bylo také zkoumáno, zda jednání francouzských výrobců narušující hospodářskou soutěž mohlo mít potenciální účinek na výslednou újmu zjištěnou při současném přezkumu. Zaprvé, vzhledem k tomu, že tento kartel přestal fungovat v roce 2004, jednání narušující hospodářskou soutěž již nemohlo mít přímý vliv na žádný z ukazatelů. Bylo proto posuzováno, zda by ještě nemohl existovat nepřímý vliv na analýzu újmy, konkrétně v důsledku nákladů na pokuty. Bylo zjištěno, že ani jeden ze dvou francouzských výrobců zařazených do vzorku nezahrnul výši pokuty do výpočtu ziskovosti. Proto bylo zjištěno, že ani dřívější jednání narušující hospodářskou soutěž, ani uložené pokuty neměly žádný vliv na současnou analýzu újmy.
(80)
Na základě výše uvedené analýzy se konstatuje, že jednání francouzských výrobců narušující hospodářskou soutěž nemělo žádný účinek na stav újmy výrobního odvětví Unie, zejména ve srovnání se stavem, který panoval během období šetření původního šetření. Částečný prozatímní přezkum by proto měl být ukončen.
H. ZÁJEM UNIE
(81)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda existují přesvědčivé důvody současná antidumpingová opatření nezachovat. Určení zájmu Unie vycházelo z hodnocení všech dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(82)
Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které platná antidumpingová opatření mohla mít na dotčené strany.
(83)
Na tomto základě se zkoumalo, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání či obnovení poškozujícího dumpingu neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii
(84)
Zachování antidumpingových opatření uložených na dovoz z dotčené země by zvýšilo možnosti výrobního odvětví Unie dosáhnout přiměřené úrovně ziskovosti, neboť tato opatření by zamezila vytlačování výrobního odvětví Unie z trhu rozsáhlými objemy dumpingového dovozu z ČLR. Skutečně existuje jasná pravděpodobnost poškozujícího dumpingu značného objemu působícího újmu, jemuž by výrobní odvětví Unie nemohlo odolávat. Zachování platných antidumpingových opatření by proto i nadále výrobnímu odvětví Unie přinášelo prospěch.
(85)
Přijímá se proto závěr, že by zachování antidumpingových opatření vůči ČLR bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii.
2. Zájem dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení
(86)
V rámci šetření spolupracovali dva dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení. Oba byli proti zachování opatření a tvrdili, že opatření jsou neúčinná, že čínské výrobky nejsou vzhledem k rozdílům v kvalitě srovnatelné s obdobnými výrobky vyráběnými výrobním odvětvím Unie, a vyjádřili pochybnosti o konkurenceschopnosti odvětví výroby překližky z okoumé v Unii. Žádné z těchto tvrzení však nebylo doloženo. Jelikož neexistuje žádný důkaz, že platná antidumpingová opatření významně postihují dovozce, má se za to, že zachování opatření nebude mít žádný zásadní nepříznivý dopad na dovozce v Unii.
3. Zájem uživatelů v Unii
(87)
Vyplněné dotazníky zaslali tři uživatelé z Itálie, Řecka a Francie. Vzhledem k tomu, že žádný z nich nenakupoval dotčený výrobek z ČLR, a jelikož neexistují žádné další důkazy o tom, že současná platná antidumpingová opatření významně postihují uživatele, je možné konstatovat, že zachování opatření nebude mít na uživatele v Unii žádný zásadní negativní dopad.
4. Závěr týkající se zájmu Unie
(88)
Má se tudíž za to, že v souvislosti se zájmy Unie neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování platných opatření.
I. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(89)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby stávající opatření byla zachována.
Společnost
Celní sazba v
%
Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd
9,6
Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd
23,5
Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd
6,5
Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd
17
Všechny ostatní společnosti
66,7
(90)
Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Oprávněná vyjádření a připomínky byly patřičným způsobem zohledněny.
(91)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 a s čl. 11 odst. 3 základního nařízení měla být antidumpingová opatření uložená na dovoz překližky z okoumé pocházející z ČLR zachována.
(92)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou ve spojení s výslovně jmenovanými společnostmi, nemohou využívat těchto sazeb a podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(93)
Všechny žádosti o uplatňování těchto individuálních sazeb antidumpingového cla (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (6) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách v činnostech společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby bude poté nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(94)
Aby se co nejvíce omezilo riziko obcházení opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách a v zájmu zajištění řádného používání antidumpingového cla, je v tomto případě nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, podléhá antidumpingovému clu, které platí pro „všechny ostatní společnosti“.
(95)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu překližky z okoumé definované jako překližka sestávající pouze z dřevěných listů, z nichž každý má tloušťku nejvýše 6 mm, alespoň s jednou vnější vrstvou z okoumé nepotaženou trvalým filmem z jiných materiálů, v současnosti kódu KN ex 4412 31 10 (kód Taric 4412311010) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Výrobce
Celní sazba v
%
Doplňkový kód TARIC
Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd
Xingdong Town, Tongzhou City,
provincie Jiangsu, Čínská lidová republika
9,6
A526
Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd
Linhai Economic Development Zone, Zhejiang,
Čínská lidová republika
23,5
A527
Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd
Xue Lou Miao Pu, Dangshan County,
provincie Anhui 235323, Čínská lidová republika
6,5
A528
Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd
North of Ganyao Town, Jiashan,
provincie Zhejiang, Čínská lidová republika
17
A529
Všechny ostatní společnosti
66,7
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částečný prozatímní přezkum v souladu s čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 se ukončuje.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 31. ledna 2011.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 82/2011
2011 m. sausio 31 d.
kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės gabonmedžio (okoumé) fanerai ir nutraukiama dalinė tarpinė peržiūra pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 3 dalį
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį ir 11 straipsnio 2, 3, 5 ir 6 dalis,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Galiojančios priemonės
(1)
Atlikus antidempingo tyrimą (toliau - pradinis tyrimas) Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1942/2004 (2) nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - KLR) kilmės gabonmedžio fanerai. Keturiems gamintojams buvo nustatytas 6,5-23,5 % dydžio muitas, o visiems kitiems gamintojams - 66,7 % dydžio muitas.
2. Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą ir dalinės tarpinės peržiūros inicijavimas ex officio
(2)
Paskelbus pranešimą apie artėjančią antidempingo priemonių, taikomų importuojamai KLR kilmės gabonmedžio fanerai, galiojimo terminą (3), Komisija gavo prašymą atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.
(3)
Prašymą Sąjungos gamintojų, pagaminančių didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau negu 50 %) gabonmedžio faneros Sąjungoje, vardu pateikė Europos faneros pramonės federacija (FEIC) (toliau - pareiškėjas). Prašymas grįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas gali tęstis arba pasikartoti, o jo daroma žala Sąjungos pramonei gali pasikartoti.
(4)
Be to, pasibaigus Prancūzijos teismo procesui dėl antikonkurencinės kai kurių Prancūzijos gabonmedžio faneros gamintojų veiklos, buvo manoma, kad negalima atmesti prielaidos, jog tai galėjo turėti įtakos pradinio tyrimo metu atliktam žalos vertinimui. Todėl nuspręsta, kad yra tikslinga taip pat inicijuoti ex officio tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį, siekiant iš naujo išnagrinėti Sąjungos pramonei padarytą žalą, visų pirma ją palyginant su padėtimi pradinio tyrimo tiriamuoju laikotarpiu.
(5)
Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, kuriais remiantis pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 ir 3 dalis būtų galima inicijuoti priemonių galiojimo termino peržiūrą ir dalinę tarpinę peržiūrą, kurią atliekant tiriama tik žala, Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą apie tokių peržiūrų inicijavimą (4) (toliau - pranešimas apie inicijavimą).
3. Tyrimas
3.1. Tiriamasis laikotarpis
(6)
Atliekant dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės tyrimą nagrinėtas 2008 m. spalio 1 d. - 2009 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau - peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL).
(7)
Tiriant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2006 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
3.2. Su šiuo tyrimu susijusios šalys
(8)
Komisija apie peržiūrų inicijavimą oficialiai pranešė žinomiems Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems KLR gamintojams, naudotojams, žinomiems susijusiems importuotojams ir KLR valdžios institucijoms.
(9)
Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti nuomonę raštu ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytus terminus. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios konkrečias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
4. Atranka
(10)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį Sąjungos gamintojų, importuotojų ir KLR eksportuojančių gamintojų skaičių, laikyta tikslinga, remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsniu, nagrinėti, ar reikėtų atlikti atranką. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves) minėtų šalių prašyta per 15 dienų nuo peržiūros inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.
(11)
Per nustatytą terminą apie save pranešė ir prašomos informacijos pateikė tik vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas. Todėl nuspręsta, kad eksportuojančių Kinijos gamintojų atranka nėra būtina. Klausimynas išsiųstas vieninteliam bendradarbiaujančiam Kinijos eksportuojančiam gamintojui, tačiau vėliau jis nustojo bendradarbiauti ir niekada nepateikė klausimyno atsakymų. Todėl, kaip paaiškinta 20 konstatuojamojoje dalyje, remiantis pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalimi, išvados padarytos remiantis turimais faktais.
(12)
Dešimt Sąjungos gamintojų per nustatytą terminą pateikė prašomą informaciją ir sutiko dalyvauti atrankoje. Remdamasi bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pateikta informacija, Komisija atrinko penkis Sąjungos gamintojus, kurie nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje per PTL pardavė 40 % visų Sąjungos gamintojų parduodamo kiekio ir per PTL pagamino apie 35 % visų Sąjungos gamintojų produkcijos. Bendrovės atrinktos remiantis didžiausia tipiška pardavimo apimtimi, kurią galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį, atsižvelgiant į gamintojų geografinį pasiskirstymą Sąjungoje.
(13)
Penkiems atrinktiems Sąjungos gamintojams Komisija išsiuntė klausimynus. Dvi atrinktos bendrovės pasibaigus atrankos etapui nutraukė bendradarbiavimą. Atsižvelgiant į tai, kad trys bendrovės, pateikusios klausimyno atsakymus, vis tiek nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje per PTL pardavė beveik 30 % visų Sąjungos gamintojų parduodamo kiekio, buvo manoma, kad atrinktos bendrovės yra tipiškos.
(14)
Komisija taip pat išsiuntė mažus klausimynus penkiems neatrinktiems gamintojams, dviems nustojusiems bendradarbiauti gamintojams ir kitiems dviems žinomiems gamintojams, siekdama gauti informacijos apie ekonominius rodiklius, susijusius su dauguma Sąjungos gamintojų. Šių mažų klausimynų atsakymus pateikė septyni gamintojai.
5. Gautos informacijos tikrinimas
(15)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, kaip ji manė, reikalinga dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybei ir Sąjungos interesams nustatyti. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių patalpose.
5.1.
Sąjungos gamintojai
-
GARNICA PLYWOOD S.A. (Ispanija);
-
JEAN THÉBAULT SAS (Prancūzija);
-
JOUBERT ST JEAN D’ANGÉLY SAS (Prancūzija).
5.2.
Panašios šalies gamintojai
-
EKOL KONTRPLAK, Tasköprü (Turkija).
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Nagrinėjamasis produktas
(16)
Nagrinėjamasis produktas - tas pats produktas kaip ir pradiniame tyrime, jis apibrėžiamas taip: KLR kilmės fanera, kurią sudaro tiktai ne storesni kaip 6 mm medienos lakštai, kurių bent vienas išorinis gabonmedžio (okoumé) sluoksnis nepadengtas nenuimama kitos medžiagos plėvele, kurios klasifikacinis KN kodas šiuo metu yra ex 4412 31 10 (anksčiau ex 4412 13 10). Nagrinėjamojo produkto galutinė naudojimo paskirtis labai įvairi. Statybos pramonėje jį naudoja išorės apdailos staliai ir dailidės apkalimui, langinėms, išorės pusrūsiams ir baliustradoms bei apkalimui iš paupio pusės. Jis taip pat naudojamas labiau dekoratyviniams tikslams, inter alia, kelių transporte (pvz., automobiliuose, autobusuose, karavanuose, stovyklavimo vagonėliuose), jūrų transporte (jachtose), baldų pramonėje ir durims.
(17)
Yra dviejų pagrindinių rūšių gabonmedžio fanera: fanera, pagaminta tik iš gabonmedžio (toliau - vien tik iš gabonmedžio pagaminta fanera), ir fanera, kurios bent vienas išorinis sluoksnis pagamintas iš gabonmedžio, o kiti - iš kitokios medienos (toliau - fanera, kurios bent vienas išorinis sluoksnis pagamintas iš gabonmedžio). Abiejų pagrindinių rūšių gabonmedžio fanera atrodo vienodai. Nepaisant skirtingų mechaninių savybių, visų jų pagrindinės fizinės savybės yra vienodos, ir jos daugiausia naudojamos vienodiems tikslams.
2. Panašus produktas
(18)
Kaip paaiškėjo atlikus pradinį tyrimą ir kaip patvirtinta dabartiniu tyrimu, nustatyta, kad KLR gaminama ir vidaus rinkoje parduodama gabonmedžio fanera ir Sąjungos pramonės gaminamas ir Sąjungoje parduodamas produktas iš esmės turi tas pačias fizines ir technines savybes ir naudojimo paskirtį. Todėl šie produktai laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
C. DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
(19)
Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nagrinėta, ar dempingas gali tęstis arba pasikartoti, jei baigs galioti KLR taikomos priemonės.
(20)
Kaip teigiama 11 konstatuojamojoje dalyje, remiantis pagrindinio reglamento 18 straipsniu ir nebendradarbiaujant nė vienam Kinijos eksportuojančiam gamintojui, atliekant dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės analizę buvo remiamasi Komisijai kitų šaltinių pateikta informacija. Todėl, kadangi nebuvo jokios išsamios informacijos apie tai, kokių tiksliai rūšių produktas eksportuotas į Sąjungą iš KLR, buvo palyginta tik 17 konstatuojamojoje dalyje nurodytų dviejų pagrindinių rūšių gabonmedžio faneros normalioji vertė ir eksporto kainos.
(21)
Taigi analizė atlikta daugiausia remiantis Eurostato prekybos statistiniais duomenimis. Be to, vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas iki 2009 m. birželio mėn. reguliariai teikė stebėsenos ataskaitas, kaip reikalaujama Reglamento (EB) Nr. 1942/2004 61 konstatuojamojoje dalyje. Todėl tam tikra prasme šių ataskaitų informacija galėjo būti naudojama atliekant dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės analizę.
1. Normalioji vertė
1.1. Panaši šalis
(22)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kuriems netaikomas rinkos ekonomikos režimas, pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalyse turi būti nustatyta remiantis kaina arba apskaičiuotąja verte trečiojoje rinkos ekonomikos šalyje (toliau - panaši šalis).
(23)
Pranešime apie inicijavimą tinkama panašia šalimi, siekiant nustatyti normaliąją vertę KLR atliekant šią priemonių galiojimo termino peržiūrą, numatyta Turkija, kuri jau buvo panaši šalis atliekant pradinį tyrimą. Nors buvo prašoma, nė viena iš suinteresuotųjų šalių nepateikė pastabų dėl Turkijos pasirinkimo. Todėl atsižvelgiant į informaciją, turėtą renkantis panašią šalį, padaryta išvada, kad Turkija yra tinkamiausia panaši šalis.
1.2. Normaliosios vertės nustatymas
(24)
Bendradarbiavo ir klausimyno atsakymus pateikė vienas Turkijos gamintojas. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė apskaičiuota remiantis to bendradarbiaujančio Turkijos gamintojo patalpose patikrinta informacija, kaip nurodyta toliau.
(25)
Normalioji vertė nustatyta abiejų 17 konstatuojamojoje dalyje aprašytų pagrindinių rūšių produktui. Vienos pagrindinės rūšies produkto normalioji vertė nustatyta remiantis Turkijos vidaus rinkoje sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis už parduotus produktus, nes buvo nustatyta, kad tie produktai parduodami tipišku kiekiu įprastomis prekybos sąlygomis. Kitos pagrindinės rūšies produkto, kurį gamino Turkijos gamintojas, tačiau kuris nebuvo parduodamas vidaus rinkoje, atveju remtasi apskaičiuota normaliąja verte pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį.
(26)
Skaičiuojant normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį patirtos pardavimo, bendrosios bei administracinės (toliau - PBA) išlaidos ir įprastomis prekybos sąlygomis vidaus rinkoje parduodant panašų produktą gautas svertinis vidutinis pelnas buvo pridėti prie vidutinių gamybos sąnaudų per PTL.
2. Eksporto kaina
(27)
Kaip jau minėta, nebendradarbiaujant Kinijos eksportuojantiems gamintojams ir remiantis pagrindinio reglamento 18 straipsniu eksporto kaina nustatyta pagal Eurostato prekybos statistinius duomenis. Kadangi Eurostatas neturi duomenų apie kiekvienos rūšies gabonmedžio fanerą, siekiant įvertinti abiejų pagrindinių rūšių gabonmedžio faneros eksporto kainas šie skaičiai buvo koreguojami pagal nustatytų Turkijos bendradarbiaujančio gamintojo vien tik iš gabonmedžio pagamintos faneros ir faneros, kurios bent vienas išorinis sluoksnis pagamintas iš gabonmedžio, kainų skirtumą (procentais). Taigi taip apskaičiuotas kainų skirtumas buvo taikomas vidutinėms svertinėms Eurostato nurodytoms kainoms.
(28)
Dėl apimties, pirmiausia Eurostato nurodytos bendros apimties, dviejų pagrindinių rūšių gabonmedžio faneros Kinijos eksporto apimtis atskirai apskaičiuota remiantis 21 konstatuojamojoje dalyje nurodytose stebėsenos ataskaitose pateiktu vien tik iš gabonmedžio pagamintos faneros ir faneros, kurios bent vienas išorinis sluoksnis pagamintas iš gabonmedžio, santykiu laikotarpiu, sutampančiu su PTL.
3. Palyginimas
(29)
Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, koreguojant pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį deramai atsižvelgta į kainoms ir kainų palyginamumui poveikio turinčius skirtumus. Todėl, prireikus ir pateisinamais atvejais koreguojant atsižvelgta į vežimo, jūrų frachto, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomų sąnaudų skirtumus. Kadangi Kinijos eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, dydžiai pakoreguoti remiantis turimais faktais.
4. Dempingo skirtumas
(30)
Nustatyta, kad procentais išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumas yra 34,2 %.
5. Tikėtina importo raida, jeigu priemonės būtų panaikintos
5.1. Preliminarios pastabos
(31)
Atlikus analizę dėl dempingo vykdymo per PTL taip pat nagrinėta dempingo tęsimosi tikimybė. Kadangi nei vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas nebendradarbiavo, toliau pateiktos išvados dėl importo apimties ir nepanaudotų pajėgumų padarytos remiantis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, visų pirma prekybos statistiniais duomenimis ir suinteresuotųjų šalių pateikta informacija.
5.2. Importo apimtis
(32)
Pagal Eurostato prekybos statistinius duomenis faktinis gabonmedžio faneros importas iš KLR į Sąjungą pradiniu TL labai sumažėjo, tačiau Kinijos gamintojai sugebėjo išlikti Sąjungos rinkoje ir per PTL jų rinkos dalis buvo 4,7 %.
5.3. Gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai
(33)
Kadangi Kinijos eksportuojantys gabonmedžio faneros gamintojai nebendradarbiavo, buvo tiriama visos Kinijos faneros pramonės (gaminančios fanerą iš visų rūšių medienos) padėtis. Kaip teigiama Komisijos reglamento (EB) Nr. 988/2004 (5), kuriuo nustatyti laikinieji antidempingo muitai atlikus pradinį tyrimą, 89 konstatuojamojoje dalyje, faneros gamintojai gali gaminti fanerą iš skirtingų rūšių medienos naudodami tą pačią įrangą, ir jie iš tiesų taip daro. Pareiškėjas nurodė KLR pagamintą gabonmedžio faneros kiekį, kuris buvo apskaičiuotas remiantis Kinijos rinkoje esančių gabonmedžio rąstų kiekiu, kuris, kaip apskaičiuota, per PTL buvo apie 900 000 m3. Pareiškėjas taip pat apskaičiavo, kad apie 85 % arba 765 000 m3 gabonmedžio rąstų naudojama fanerai gaminti. Faktiškai pagaminamą gabonmedžio faneros kiekį sunku apskaičiuoti, nes nebendradarbiaujant Kinijos eksportuojantiems gamintojams nežinomas produkto asortimentas, kuris turi didelės įtakos galimai gamybos apimčiai. Tačiau remiantis gabonmedžio rąstais apskaičiuota gamybos apimtis aiškiai rodo, kad nepaisant produkto asortimento KLR gamybos pajėgumai yra daug didesni nei suvartojimo apimtis Sąjungos rinkoje (291 000 m3 per PTL, žr. 41 konstatuojamąją dalį).
(34)
Be to, atliekant tiek dabartinę peržiūrą, tiek pradinį tyrimą nustatyta, kad tos pačios bendrovės fanerą iš įvairių rūšių medienos gamina naudodamos tą pačią įrangą. Todėl galima manyti, kad nustojus galioti priemonėms Kinijos gamintojai, kurie šiuo metu daugiausia dėmesio skiria kitų, mažiau pelningų, rūšių fanerai, gali gaminti vis daugiau gabonmedžio faneros. Pagal Kinijos eksporto statistiką Kinijos faneros eksportas per PTL sudarė daugiau kaip 5 mln. m3 (šis kiekis beveik 17 kartų didesnis nei Sąjungos gabonmedžio faneros rinka). Todėl netgi dėl nedidelio produkto asortimento pokyčio labai padidėtų eksportui skirtos gabonmedžio faneros kiekis.
5.4. Importo iš KLR į Sąjungą ir kitas trečiąsias šalis apimtis ir kaina
(35)
2009 m., remiantis Kinijos eksporto duomenimis, į Sąjungą iš Kinijos eksportuota tik maža faneros iš atogrąžų medienos dalis (apie 5 %). Palyginti su kitų rinkų kainomis, šio pardavimo kainos buvo gana didelės. Todėl tikėtina, kad panaikinus priemones, didesnė dalis Kinijos gabonmedžio faneros eksporto būtų nukreipta į Sąjungą.
5.5. Išvada dėl dempingo tęsimosi tikimybės
(36)
Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad nagrinėjamasis produktas Sąjungos rinkoje tebeparduodamas dempingo kainomis, tačiau nedideliu kiekiu. Be to, iš turimos informacijos matyti, kad KLR gamybos apimtis yra labai didelė ir kad jos eksporto į Sąjungą dalis šiuo metu nedidelė tik dėl nustatytų priemonių. Todėl galima manyti, kad panaikinus priemones šiuo metu į kitas šalis nedidelėmis kainomis eksportuojama gabonmedžio fanera bus vėl nukreipta į Sąjungos rinką. Be to, manoma, kad Kinijos faneros gamintojai, nustojus galioti priemonėms, padidins gabonmedžio faneros gamybą, nes Sąjungos gabonmedžio faneros rinka gana pelninga.
(37)
Todėl, atsižvelgiant į šiuos nustatytus faktus, daroma išvada, jog tikėtina, kad nustojus galioti dabartinėms antidempingo priemonėms dempingas tęstųsi.
D. SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS
(38)
Yra žinoma, kad Sąjungoje nagrinėjamąjį produktą gamina šešiolika gamintojų Kipre, Prancūzijoje, Graikijoje, Italijoje, Portugalijoje ir Ispanijoje. Bendra Sąjungos gamybos apimtis - 235 000 m3. Visą Sąjungos produkciją pagaminantys Sąjungos gamintojai yra Sąjungos pramonė, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje. Pradinio tyrimo nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos rinką sudarė 15 ES valstybių narių. Tačiau, kadangi naujųjų 12 ES valstybių narių gabonmedžio faneros gamyba yra gana nedidelė, bus prasminga palyginti dabartinį ir pradinį tyrimą.
(39)
Kaip minėta 10 konstatuojamojoje dalyje, išsamiai nagrinėti atrinkti trys gamintojai, kuriems teko apie 30 % visų Sąjungos gamintojų nesusijusiems pirkėjams per PTL Sąjungos parduoto kiekio ir apie 26 % visų Sąjungos gamintojų per PTL pagaminto kiekio. Atrinktos šios bendrovės:
-
GARNICA PLYWOOD S.A. (Ispanija);
-
JEAN THÉBAULT SAS (Prancūzija);
-
JOUBERT ST JEAN D’ANGÉLY SAS (Prancūzija).
E. PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE
1. Sąjungos suvartojimas
(40)
Gabonmedžio faneros suvartojimas Sąjungoje nustatytas remiantis Sąjungos pramonės ir kitų Sąjungos gamintojų pardavimo apimtimi Sąjungos rinkoje ir importo į Sąjungą iš trečiųjų šalių apimtimi, pagrįsta Eurostato duomenimis.
(41)
Iš viso nuo pradinio tyrimo TL iki dabartinės peržiūros PTL Sąjungos suvartojimas sumažėjo 35 %. Dabartinės peržiūros nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas sumažėjo 22 %. Tai iš esmės susiję su tuo, kad tam tikra dalis gabonmedžio faneros pakeista fanera iš kitos tropinės medienos, kaip antai red canarium, bankirai arba meranti. 2008 m. ir per PTL ekonomikos krizė ir dėl to sumažėjusi tam tikra pramonės veikla taip pat turėjo įtakos gabonmedžio faneros paklausos Sąjungoje mažėjimui.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Bendras Sąjungos suvartojimas (m3)
375 105
382 976
339 914
291 421
Indeksas (2006 m. = 100)
100
102
91
78
Šaltinis: klausimyno atsakymai, prašymas atlikti peržiūrą ir Eurostatas.
2. Importo iš KLR apimtis, rinkos dalis ir kainos
(42)
Faktinis nagrinėjamojo produkto importas į Sąjungą sumažėjo nuo 83 606 m3 pradiniu TL iki 23 531 m3 2006 m. Nuo to laiko šis importas 2006-2008 m. padidėjo daugiau kaip 20 %, o 2008 m. - PTL sumažėjo iki 2006 m. lygio - 54 %.
Importas (m3)
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
KLR
23 531
37 023
28 493
12 620
Indeksas (2006 m. = 100)
100
157
121
54
Šaltinis: Eurostatas.
(43)
Atitinkama rinkos dalis 2006-2007 m. padidėjo 3,4 procentinio punkto. 2007-2008 m. ji sumažėjo 1,3 procentinio punkto, o 2008 m. - PTL dar 4,1 procentinio punkto. Iš viso per nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš Kinijos į Sąjungą rinkos dalis sumažėjo 2 procentiniais punktais.
Rinkos dalis
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
KLR
6,3 %
9,7 %
8,4 %
4,3 %
Šaltinis: klausimyno atsakymai, prašymas atlikti peržiūrą ir Eurostatas.
(44)
2006 m. - PTL vidutinės nagrinėjamojo produkto importo iš KLR kainos padidėjo 32 %. Tiksliau 2006-2007 m. šios kainos padidėjo 22 %, 2007-2008 m. - dar 3 procentiniais punktais ir 2008 m. - PTL - dar 7 procentiniais punktais.
Importas (EUR/m3)
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
KLR
485
590
608
642
Indeksas (2006 m. = 100)
100
122
125
132
Šaltinis: Eurostatas.
3. Priverstinis kainų mažinimas
(45)
Siekiant išnagrinėti priverstinį kainų mažinimą, vidutinės svertinės atrinktų Sąjungos pramonės gamintojų kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis importuojamo nagrinėjamojo produkto kainomis. Kainos buvo lyginamos atskaičius lengvatas ir nuolaidas.
(46)
Tuo remiantis nustatyta, kad dėl Kinijos importo per PTL Sąjungos pramonės pardavimo kainos buvo priverstinai sumažintos vidutiniškai 10 %.
(47)
Atliekant pradinį tyrimą koreguota atsižvelgiant į iš KLR importuojamo nagrinėjamojo produkto ir Sąjungos pramonės parduodamo panašaus produkto kokybės skirtumą. Atsižvelgiant į tai, atliekant dabartinį tyrimą, pakoreguota klausimynuose pateikta skirtingų rūšių produktų kodifikacija. Todėl, kadangi atliekant dabartinį tyrimą atsižvelgta į kokybės skirtumą ir kadangi Kinijos eksportuojantys gamintojai nepateikė duomenų apie galimus kitus kokybės skirtumus, per pradinį tyrimą atliktas koregavimas netaikytas per dabartinį tyrimą. Per pradinio tyrimo TL KLR kilmės nagrinėjamasis produktas Sąjungoje buvo parduodamas tokiomis kainomis, dėl kurių Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai sumažintos 11-52 %.
4. Ekonominė Sąjungos pramonės padėtis
(48)
Išanalizuoti visi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje išvardyti žalos rodikliai. Gamybos apimties, gamybos pajėgumų, pajėgumų naudojimo, užimtumo, pardavimo apimties, pardavimo kainų, našumo ir rinkos dalies rodikliai išanalizuoti remiantis gautais visos Sąjungos pramonės duomenimis. Nagrinėjant kitus žalos rodiklius remtasi atrinktų Sąjungos gamintojų pateikta informacija, patikrinta kiekvienos bendrovės patalpose.
a) Gamyba
(49)
2006-2007 m. Sąjungos pramonės gamybos apimtis padidėjo 31 %, o 2007-2008 m. sumažėjo 2 procentiniais punktais ir 2008 m. - PTL - dar 13 procentinių punktų. Nepaisant to, kad 2006 m. - PTL Sąjungos pramonės gamybos apimtis padidėjo 16 %, gamybos apimtis yra mažesnė nei pradinio tyrimo laikotarpiu, t. y. mažesnė nei 283 265 m3 2002 m. ir 267 591 m3 pradiniu TL.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Gamyba (m3)
203 604
267 155
263 080
235 182
Indeksas (2006 m. = 100)
100
131
129
116
Šaltinis: klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą.
b) Gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(50)
Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai 2006-2007 m. padidėjo 33 %, o 2007-2008 m. - dar 12 procentinių punktų. 2008 m. - PTL gamybos pajėgumai beveik nepakito. Iš viso per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai padidėjo 45 %. Pajėgumų naudojimas 2006 m. buvo 51 %, o per PTL sumažėjo iki 41 %.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Gamybos pajėgumai (m3)
399 016
532 415
578 484
577 205
Indeksas (2006 m. = 100)
100
133
145
145
Pajėgumų naudojimas
51 %
50 %
45 %
41 %
Indeksas (2006 m. = 100)
100
98
89
80
Šaltinis: klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą.
c) Užimtumas
(51)
Sąjungos pramonės užimtumo lygis 2006 m. - PTL padidėjo 11 %. Tiksliau dirbančių asmenų skaičius 2006-2007 m. padidėjo 21 % ir liko beveik toks pats 2008 m. 2008 m. - PTL darbuotojų skaičius sumažėjo 9 procentiniais punktais. Dėl bendrovių uždarymo ir restruktūrizacijos užimtumo lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu niekada nebuvo pakilęs iki lygių, užfiksuotų atliekant pradinį tyrimą.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Užimtumas (darbuotojai)
883
1 064
1 060
983
Indeksas (2006 m. = 100)
100
121
120
111
Šaltinis: klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą.
d) Pardavimo apimtis
(52)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos gamintojų Sąjungos pardavimo nesusijusiems pirkėjams apimtis sumažėjo 16 %. 2006-2007 m. pardavimas beveik nepakito, o 2008 m. - PTL sumažėjo. Pardavimo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo tokio pat dydžio kaip pradinio tyrimo nagrinėjamuoju laikotarpiu.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Sąjungos pardavimo apimtis (m3)
277 739
272 341
242 728
233 333
Indeksas (2006 m. = 100)
100
98
87
84
Šaltinis: klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą.
e) Pardavimo kainos
(53)
2006-2007 m. vidutinės Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusiems pirkėjams kainos Sąjungos rinkoje padidėjo 13 %, o 2007-2008 m. - dar 5 procentiniais punktais. Per PTL šios kainos sumažėjo iki 2007 m. lygio. Iš viso Sąjungos pardavimo kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 13 %.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Vieneto kaina Sąjungos rinkoje (EUR/m3)
786
885
930
887
Indeksas (2006 m. = 100)
100
113
118
113
Šaltinis: klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą.
f) Našumas
(54)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos gamintojų darbo jėgos našumas, vertinamas pagal vieno darbuotojo metinį našumą (kubiniais metrais), padidėjo 4 %. Iš to matyti, kad gamyba didėjo greičiau nei užimtumo lygis ir kad Sąjungos gamintojų efektyvumas padidėjo.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Našumas (m3 vienam darbuotojui)
231
251
248
239
Indeksas (2006 m. = 100)
100
109
108
104
Šaltinis: klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą.
g) Rinkos dalis
(55)
Sąjungos pramonės rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo beveik 6 procentiniais punktais. Tiksliau ji 2006-2007 m. sumažėjo 3 procentiniais punktais ir 2007-2008 m. beveik nepakito. 2008 m. - PTL rinkos dalis padidėjo 8,6 procentinio punkto ir buvo 80,2 %. Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės rinkos dalis padidėjo dėl sumažėjusio Sąjungos pardavimo, susijusio su dar labiau sumažėjusiu Sąjungos suvartojimu.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Sąjungos gamintojų rinkos dalis
74,3 %
71,3 %
71,6 %
80,2 %
Šaltinis: klausimyno atsakymai, prašymas atlikti peržiūrą ir Eurostatas.
h) Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po ankstesnio dempingo
(56)
Per PTL nepaisant galiojančių priemonių toliau vykdytas reikšmingas dempingas, tačiau mažesniu lygiu, nei nustatytu per pradinį tyrimą. Atsižvelgiant į importo dempingo kainomis apimtį ir kainą, faktinio dempingo skirtumo, kuris yra didelis, poveikis negali būti laikomas nereikšmingu. Nors buvo galima nustatyti tam tikrą atsigavimą po ankstesnio dempingo, Sąjungos pramonei vis dar žalingas bet koks importas dempingo kainomis į Sąjungos rinką.
(57)
Atsižvelgiant į bendrą Sąjungos pramonės padėtį nustatyta, kad nuo pradinio tyrimo savo veiklą nutraukė keli gamintojai. Remiantis turima informacija, pradiniu TL didžiausias Sąjungos gamintojas 2008 m. bankrutavo: pirmiausiai jis sumažino gamybą, o vėliau ją visiškai nutraukė. Kiti du per pradinį tyrimą atrinkti Sąjungos gamintojai veiklą nutraukė atitinkamai 2005 ir 2006 m. 2009 m. pradžioje veiklą taip pat nutraukė kitas Prancūzijos gamintojas. Be to, gamybą labai sumažino Graikijos gamintojas. Iš šių pokyčių (nors jie ir galėjo būti viena iš priežasčių, dėl kurių padidėjo kitų Sąjungos gamintojų rinkos dalis) matyti, kad visa Sąjungos pramonė vis dar nestabili ir pažeidžiama.
a) Atsargos
(58)
Atrinktų Sąjungos gamintojų laikotarpio pabaigos atsargų lygis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo beveik penkis kartus. Palyginti su pradinio tyrimo nagrinėjamuoju laikotarpiu, kai gabonmedžio fanera buvo gaminama tik pagal užsakymą, atrodo, kad atsargų kiekis yra didesnis nagrinėjamuoju laikotarpiu. Tai ypač akivaizdu 2008 m. ir PTL, sumažėjus pardavimo apimčiai.
Atrinktos bendrovės
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Laikotarpio pabaigos atsargos (m3)
1 419
3 954
6 805
6 589
Indeksas (2006 m. = 100)
100
279
480
464
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
b) Darbo užmokestis
(59)
Atrinktų pramonės gamintojų metinės darbo sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 26 %. Tiksliau 2006-2007 m. metinės darbo sąnaudos padidėjo 29 %. Po to 2007-2008 m. jos sumažėjo 3 procentiniais punktais. 2008 m. - PTL jos beveik nepakito.
Atrinktos bendrovės
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Metinės darbo sąnaudos (EUR)
6 429 123
8 262 078
8 125 944
8 100 326
Indeksas (2006 m. = 100)
100
129
126
126
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
c) Pelningumas ir investicijų grąža
(60)
Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo lygis 2006 m. buvo 4,3 %, o 2007 ir 2008 m. atitinkamai padidėjo iki 9,8 % ir 8,3 %. Per PTL jis sumažėjo iki 5,9 %. Investicijų grąža, išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelnu, per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 51 %, t. y. nuo 12,5 % 2006 m. iki 6,2 % per PTL.
Atrinktos bendrovės
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Sąjungos pelningumas (grynojo pardavimo %)
4,3 %
9,8 %
8,3 %
5,9 %
Indeksas (2006 m. = 100)
100
230
193
137
Investicijų grąža (investicijų grynosios buhalterinės vertės pelnas %)
12,5 %
13,6 %
12,1 %
6,2 %
Indeksas (2006 m. = 100)
100
109
97
49
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
d) Grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą
(61)
Atrinktų Sąjungos gamintojų iš veiklos gaunamų grynųjų pinigų srautas per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 32 %. Nebuvo jokių požymių, kad Sąjungos pramonė būtų turėjusi sunkumų padidinti kapitalą.
Atrinktos bendrovės
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Grynųjų pinigų srautas (EUR)
10 507 019
11 414 266
15 892 091
13 853 776
Indeksas (2006 m. = 100)
100
109
151
132
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
e) Investicijos
(62)
Atrinktų gamintojų metinės investicijos į panašaus produkto gamybą 2006-2007 m. padidėjo 10 %, 2007-2008 m. - 100 procentinių punktų, o 2008 m. - PTL - dar 16 procentinių punktų. Iš viso per nagrinėjamąjį laikotarpį investicijos padidėjo 126 %.
Atrinktos bendrovės
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Grynosios investicijos (EUR)
3 588 258
3 959 491
7 520 975
8 108 166
Indeksas (2006 m. = 100)
100
110
210
226
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
5. Išvada dėl Sąjungos pramonės ekonominės padėties
(63)
Išanalizavus makroekonominius ir mikroekonominius duomenis paaiškėjo, kad Sąjungos pramonės padėtis palyginti stabili. Visų pirma pagerėjo atrinktų Sąjungos gamintojų pelno lygis: atliekant pradinį tyrimą atrinktų gamintojų pelno lygis buvo -8,9 %, o per nagrinėjamąjį laikotarpį vidutinis pelno lygis buvo 4,3-9,8 %. Dėl galiojančių priemonių Sąjungos pramonė, mažėjant rinkai, taip pat sugebėjo padidinti savo rinkos dalį.
F. ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
1. Numatomos importo apimties ir kainų poveikis panaikinus priemones
(64)
Nors atrodo, kad Sąjungos pramonė tapo stabili ir atsigavo po importo dempingo kainomis iš KLR poveikio, ji nepasiekė iki pradinio tyrimo buvusio laikotarpio gamybos, pardavimo ir užimtumo lygio. Atsižvelgiant į tai, kad kai kurie Sąjungos gamintojai nutraukė veiklą, taip pat matyti, kad visa pramonė vis dar iš dalies pažeidžiama.
(65)
Tam tikri veiksniai rodo, kad baigus galioti priemonėms žala veikiausiai pasikartotų. Pirma, atsižvelgiant į nustatytą dabartinį dėl importo iš KLR priverstinai sumažintų kainų lygį ir darant prielaidą, kad dabartinės žemos importo kainos būtų taikomos toliau arba būtų dar labiau sumažintos siekiant atgauti prarastą rinkos dalį, Sąjungos pramonė negalėtų išlaikyti dabartinio kainų lygio. Dėl šio galimo kainų mažėjimo tikrai kiltų pavojus dabartiniam Sąjungos pramonės atsigavimui ir sumažėtų pelningumas.
(66)
Antra, atsižvelgiant į didelius Kinijos eksportuojančių gamintojų gamybos pajėgumus, taip pat tikėtina, kad padidėtų importas mažomis kainomis (importas dempingo kainomis). Taigi sumažėtų Sąjungos pramonės pardavimas rinkoje, todėl (ir dėl per PTL sumažėjusio pajėgumų naudojimo koeficiento) gali dar labiau sumažėti gamyba arba veiklą nutraukti daugiau Sąjungos gamintojų.
(67)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma išvada, kad, jeigu priemonės nustos galioti, yra tikimybė, jog dėl atnaujinto nagrinėjamojo produkto importo dempingo kainomis iš KLR bus iš naujo daroma žala.
(68)
Gabonmedis yra tropinis medis, daugiausia augantis Gabone; jis taip pat auga Pusiaujo Gvinėjoje ir Kamerūne. Skundą pateikusi asociacija pateikė įrodymų, kad Gabono Vyriausybė uždraudė nuo 2010 m. sausio 1 d. iš Gabono eksportuoti nenužievintus gabonmedžio rąstus siekiant rąstus paversti fanera šalyje. Todėl buvo nagrinėta, ar toks draudimas, nors jis nustatytas po PTL, turės didelio poveikio dabartinei analizei.
(69)
Iš informacijos, gautos atliekant tyrimą, paaiškėjo, kad Azijos bendrovės, importuojančios arba eksportuojančios daugiau kaip 60 % Gabono rąstų, yra stiprios derantis su pagrindine gabonmedžio eksportuotoja Société Nationale des Bois du Gabon bei Gabono Vyriausybe, todėl nustatytas draudimas joms turi mažiau poveikio nei Europos bendrovėms. Kadangi Kinijos eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, šiuo atžvilgiu nebuvo galima atlikti išsamesnio poveikio vertinimo.
(70)
Eksporto draudimas įsigaliojo tik 2010 m. sausio 1 d., t. y. po PTL, ir iki 2010 m. gegužės mėn. buvo taikomas pereinamasis laikotarpis, per kurį vis dar galėjo būti eksportuojami 2009 m. pabaigoje nupjauti rąstai. Siekiant išnagrinėti įsigaliojusio eksporto draudimo poveikį Sąjungos gamintojams, 2010 m. rugsėjo 14 d. skundą pateikusios asociacijos narių buvo paprašyta papildomos informacijos. Atsakymus pateikė keturi Sąjungos gamintojai. Du iš atrinktų gamintojų Gabone turi rąstų nužievinimo fabrikus, todėl draudimas jiems neturi jokio poveikio. Tačiau visi atrinkti gamintojai patvirtino informaciją, kad Kinijos bendrovių derybinė pozicija yra tvirta užsitikrinant galimybę gauti žaliavos ir kad teisės akto įgyvendinimo efektyvumas vis dar neaiškus. Sąjungos gamintojai patvirtino, kad Gabone nustačius rąstų eksporto draudimą gabonmedžio tiekimas sumažėjo, o kainos padidėjo ir dėl naujos padėties labiausiai kenčia Sąjungos gabonmedžio nužievinimo gamyklas turintys gamintojai.
(71)
Be kuriuo atveju draudimas iš esmės galioja visam eksportui, t. y. taip pat eksportui į KLR. Todėl neatrodo, kad nauja teisinė padėtis Gabone turi poveikio dabartinio priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimo analizei.
2. Išvada dėl žalos pasikartojimo tikimybės
(72)
Remiantis nurodyta analize, daroma išvada, kad nustojus galioti priemonėms žala, susijusi su nagrinėjamojo produkto importu dempingo kainomis iš KLR, Sąjungos pramonei gali pasikartoti.
G. ŽALOS ASPEKTŲ TARPINĖ PERŽIŪRA ATSIŽVELGIANT Į PRANCŪZIJOS KONKURENCIJOS TARYBOS SPRENDIMĄ
(73)
Kaip minėta 4 konstatuojamojoje dalyje, Prancūzijos teisme buvo nagrinėjama kai kurių Prancūzijos gamintojų, kurie vykdė antikonkurencinę veiklą, byla, todėl nuspręsta, kad yra tikslinga inicijuoti ex officio tarpinę peržiūrą, siekiant iš naujo išnagrinėti Sąjungos pramonei padarytą žalą, visų pirma ją palyginant su padėtimi pradinio tyrimo tiriamuoju laikotarpiu.
(74)
Išnagrinėjus minėtą bylą Prancūzijos konkurencijos taryba šešiems Prancūzijos faneros gamintojams skyrė baudas už antikonkurencinę veiklą (t. y. tokių pačių kainų taikymą ir kainų didinimą tuo pačiu metu) 1995 m. lapkričio mėn. - 2004 m. gegužės mėn. 2009 m. rugsėjo 29 d. sprendime Paryžiaus apeliacinis teismas patvirtino Konkurencijos tarybos sprendimą, tačiau šiek tiek sumažino baudų dydį.
(75)
Atliekant pradinio tyrimo žalos analizę buvo atrinkti penkti Europos gamintojai: trys Prancūzijos, vienas Italijos ir vienas Portugalijos. Dviem iš trijų atrinktų Prancūzijos gamintojų buvo skirtos aprašytos baudos. Siekiant išnagrinėti galimą minėtos antikonkurencinės veiklos įtaką žalos analizei, pirmiausiai buvo palygintos kiekvienos iš pradžių atrinktos bendrovės vidutinės pardavimo kainos. Nustatyta, kad dviejų Prancūzijos gamintojų, kuriems vėliau buvo skirtos baudos, vidutinė vieneto pardavimo kaina iš tikrųjų buvo didesnė nei kitų trijų atrinktų bendrovių. Šį kainų skirtumą iš dalies galima paaiškinti nustatytais pradinio tyrimo faktais, t. y. skirtingu šių gamintojų produktų asortimentu. Tačiau atlikus išsamesnį palyginimą paaiškėjo, kad dviejų Prancūzijos gamintojų vidutinės vieneto pardavimo kainos pradiniu TL taip pat buvo didesnės: vien tik iš gabonmedžio pagamintos faneros - 7-30 %, o faneros, kurios bent vienas išorinis sluoksnis pagamintas iš gabonmedžio, - 3-19 %.
(76)
Todėl toliau skaičiuojant žalą į dviejų nubaustų Prancūzijos bendrovių duomenis nebuvo atsižvelgta; per pradinį tyrimą nustatyta žala buvo vertinama remiantis kitų trijų atrinktų bendrovių duomenimis. Kadangi makroekonominiai rodikliai (gamyba, našumas, pardavimas, rinkos dalis, užimtumas ir augimas) buvo pagrįsti dešimties Sąjungos gamintojų pateikta informacija, atliekant šį skaičiavimą į kitų nubaustų Prancūzijos bendrovių duomenis taip pat neatsižvelgta.
(77)
Nustatyta, kad nubaustų Prancūzijos bendrovių duomenys neturėtų didelės įtakos nustatytiems pradinio tyrimo faktams, susijusiems su vadinamaisiais mikroekonominiais rodikliais. Per pradinio tyrimo nagrinėjamąjį laikotarpį atrinktų bendrovių pelningumas sumažėjo nuo 3,5 iki - 8,9 %. Jei nubausti Prancūzijos gamintojai nebūtų buvę atrinkti, pelningumas būtų sumažėjęs nuo 3,1 iki - 6,5 %. Atrinktų bendrovių investicijų grąža sumažėjo nuo 15,6 iki - 27,5 %; be nubaustų Prancūzijos gamintojų ji būtų sumažėjusi nuo 19,3 iki - 38,9 %. Atrinktų bendrovių investicijos sumažėjo 80 %; be nubaustų Prancūzijos gamintojų jos būtų sumažėjusios 86 %. Atrinktų gamintojų grynųjų pinigų srautas sumažėjo nuo 7,6 mln. iki 59 000 EUR; be nubaustų Prancūzijos gamintojų jis būtų sumažėjęs nuo 1,5 mln. iki - 69 000 EUR. Dėl visos Sąjungos pramonės makroekonominių duomenų, neatsižvelgiant į nubaustų Prancūzijos gamintojų duomenis padėtis būtų šiek tiek kitokia. Per pradinio tyrimo nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės gamyba sumažėjo 10 %; be nubaustų Prancūzijos gamintojų ji būtų sumažėjusi 1 %. Sąjungos pramonės užimtumas sumažėjo 9 %; be nubaustų Prancūzijos gamintojų jis būtų beveik nepakitęs. Sąjungos pramonės pardavimo vertė sumažėjo 7 %; be nubaustų Prancūzijos gamintojų ji būtų padidėjusi 5 %. Sąjungos pardavimo apimtis sumažėjo 10 %; be nubaustų Prancūzijos gamintojų ji būtų padidėjusi 1 %.
(78)
Todėl, netgi jei neatsižvelgiant į nubaustų Prancūzijos bendrovių duomenis žala yra mažesnė, atliekant pradinį tyrimą vis tiek būtų buvusi nustatyta materialinė žala. Tai visų pirma susiję su vadinamųjų mikroekonominių rodiklių kaita.
(79)
Taip pat nagrinėta, ar antikonkurencinė Prancūzijos gamintojų veikla galėjo turėti įtakos žalai, nustatytai atliekant dabartinę peržiūrą. Kadangi susitarimas dėl kainų buvo panaikintas 2004 m., antikonkurencinė veikla negalėjo turėti tiesioginės įtakos nei vienam rodikliui. Todėl buvo vertinta, ar žalos analizei galėjo vis dėlto būti padaryta kokia nors netiesioginė įtaka, t. y. baudų kaina. Nustatyta, kad nei vienas iš dviejų atrinktų Prancūzijos gamintojų, skaičiuodamas pelningumą, į baudos dydį neatsižvelgė. Todėl nustatyta, kad praeityje vykdyta antikonkurencinė veikla arba nustatytos baudos neturi jokios įtakos dabartinei žalos analizei.
(80)
Remiantis minėta analize daroma išvada, kad antikonkurencinė Prancūzijos gamintojų veikla neturėjo poveikio Sąjungos pramonės žalingai padėčiai, visų pirma, palyginti su padėtimi pradinio tyrimo nagrinėjamuoju laikotarpiu. Todėl dalinė tarpinė peržiūra turėtų būti nutraukta.
H. SĄJUNGOS INTERESAI
(81)
Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį nagrinėta, ar yra įtikinamų priežasčių toliau netaikyti galiojančių antidempingo priemonių. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai. Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį.
(82)
Reikėtų priminti, kad atliekant pradinį tyrimą laikyta, kad nustačius priemones nebūtų prieštaraujama Sąjungos interesams. Be to, šis tyrimas yra peržiūra ir jį atliekant analizuojama padėtis jau po antidempingo priemonių nustatymo, todėl galima įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį, kurį šios galiojančios antidempingo priemonės daro nagrinėjamosioms šalims.
(83)
Atsižvelgiant į tai buvo nagrinėjama, ar, nepaisant išvadų, susijusių su tikimybe, kad žalingas dempingas tęsis arba pasikartos, yra įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju toliau taikant priemones būtų prieštaraujama Sąjungos interesams.
1. Sąjungos pramonės ir kitų Sąjungos gamintojų interesai
(84)
Toliau taikant antidempingo priemones iš nagrinėjamosios šalies importuojamam produktui, Sąjungos pramonė turėtų daugiau galimybių pasiekti pagrįstą pelningumo lygį ir taip išvengtų būti išstumta iš rinkos dėl didelės importo dempingo kainomis iš KLR apimties. Iš tikrųjų labai tikėtina, kad bus vykdomas žalingas dempingas didele apimtimi, prieš kurią Sąjungos pramonė negalės atsilaikyti. Todėl Sąjungos pramonei būtų naudinga, jei ir toliau būtų taikomos dabartinės antidempingo priemonės.
(85)
Atitinkamai daroma išvada, kad toliau taikant antidempingo priemones KLR, tikrai nebūtų prieštaraujama Sąjungos pramonės ir kitų Sąjungos gamintojų interesams.
2. Nesusijusių Sąjungos importuotojų interesai
(86)
Atliekant tyrimą bendradarbiavo du nesusiję Sąjungos importuotojai. Abu prieštaravo tolesniam priemonių taikymui, teigė, kad priemonės yra neveiksmingos ir Kinijos produktai nepanašūs į Sąjungos pramonės gaminamą panašų produktą dėl kokybės skirtumų, ir išreiškė abejonę dėl Sąjungos gabonmedžio faneros pramonės konkurencingumo. Tačiau nei vienas iš šių teiginių nebuvo pagrįstas. Neturint įrodymų, patvirtinančių, kad galiojančios antidempingo priemonės turėjo didelio poveikio importuotojams, daroma išvada, kad tolesnis priemonių taikymas neturės reikšmingo poveikio Sąjungos importuotojams.
3. Sąjungos naudotojų interesai
(87)
Klausimyno atsakymus pateikė trys Italijoje, Graikijoje ir Prancūzijoje įsikūrę naudotojai. Atsižvelgiant į tai, kad nei vienas nepirko nagrinėjamojo produkto iš KLR, ir neturint jokių kitų įrodymų, patvirtinančių, kad galiojančios antidempingo priemonės turėjo didelio poveikio naudotojams, galima daryti išvadą, kad tolesnis priemonių taikymas neturėtų reikšmingo neigiamo poveikio Sąjungos naudotojams.
4. Išvada dėl Sąjungos interesų
(88)
Todėl manoma, kad nėra jokių įtikinamų su Sąjungos interesais susijusių priežasčių toliau netaikyti galiojančių priemonių.
I. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(89)
Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones.
Bendrovė
Muito norma
(%)
Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd
9,6
Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd
23,5
Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd
6,5
Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd
17
Visos kitos bendrovės
66,7
(90)
Be to, nustatytas laikotarpis, per kurį, atskleidus šią informaciją, šalys galėjo pareikšti prieštaravimus. Į pateiktus pagrįstus argumentus ir pastabas buvo deramai atsižvelgta.
(91)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, reikėtų toliau taikyti importuojamai KLR kilmės gabonmedžio fanerai nustatytas antidempingo priemones, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 ir 3 dalyse.
(92)
Šiame reglamente konkrečioms bendrovėms nurodytos antidempingo muito normos taikomos tik šių bendrovių, t. y. konkrečiai paminėtų juridinių asmenų pagamintam importuojamam nagrinėjamajam produktui. Bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėtas šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, pagamintam importuojamam nagrinėjamajam produktui negali būti taikomos šios normos - jam taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
(93)
Visus prašymus taikyti šias individualias antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus įmonės pavadinimui arba įsteigus naujas gamybos ar pardavimo įmones) iš karto reikėtų siųsti Komisijai (6) kartu su visa svarbia informacija, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, susijusius su gamyba, vidaus ir eksporto pardavimu, kurie, pavyzdžiui, yra susiję su tokiu pavadinimo arba gamybos ir pardavimo įmonių pasikeitimu. Prireikus šis reglamentas bus iš dalies keičiamas atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.
(94)
Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką, kylančią dėl didelio muito normų skirtumo, manoma, kad šiuo atveju būtinos specialios priemonės, kuriomis būtų užtikrintas tinkamas antidempingo muito taikymas. Šioms specialioms priemonėms priskiriamas galiojančios komercinės sąskaitos faktūros, atitinkančios šio reglamento priede nurodytus reikalavimus, pateikimas valstybių narių muitinėms. Importuojant be šios sąskaitos faktūros, taikomas visoms kitoms bendrovėms nustatytas antidempingo muitas.
(95)
Jeigu nustačius susijusias priemones labai padidėja vienos iš bendrovių, kuriai taikomos mažesnės individualios muito normos, eksportuojamas kiekis, tokį padidėjimą būtų galima laikyti prekybos pobūdžio pasikeitimu dėl nustatytų priemonių, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalyje. Tokiomis aplinkybėmis ir jeigu laikomasi sąlygų, gali būti inicijuojamas priemonių vengimo tyrimas. Atliekant šį tyrimą galima, inter alia, nagrinėti, ar būtina panaikinti individualias muito normas ir nustatyti visos šalies mastu taikomą muitą,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės gabonmedžio (okoumé) fanerai, kuri apibrėžiama kaip fanera, kurią sudaro tiktai ne storesni kaip 6 mm medienos lakštai, kurių bent vienas išorinis gabonmedžio (okoumé) sluoksnis nepadengtas nenuimama kitos medžiagos plėvele, kurios klasifikacinis KN kodas šiuo metu yra ex 4412 31 10 (TARIC kodas 4412311010), nustatomas galutinis antidempingo muitas.
2. Antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytų produktų, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:
Gamintojas
Muito norma
(%)
Papildomas TARIC kodas
Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd
Xingdong Town, Tongzhou City, Jiangsu
Province, Kinijos Liaudies Respublika
9,6
A526
Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd
Linhai Economic Development Zone, Zhejiang,
Kinijos Liaudies Respublika
23,5
A527
Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd
Xue Lou Miao Pu, Dangshan County, Anhui
Province 235323, Kinijos Liaudies Respublika
6,5
A528
Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd
North of Ganyao Town, Jiashan, Zhejiang
Province, Kinijos Liaudies Respublika
17
A529
Visos kitos bendrovės
66,7
A999
3. Individualios muito normos, nustatytos 2 dalyje nurodytoms bendrovėms, taikomos tik tuo atveju, jei valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, kuri atitinka priede išdėstytus reikalavimus. Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
Šiuo reglamentu nutraukiama dalinė tarpinė peržiūra pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 3 dalį.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2011 m. sausio 31 d.