ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 22. února 2012
o státní podpoře SA.29608 (C37/10) poskytnuté Maďarskem na rekapitalizaci banky FHB Jelzálogbank Nyrt
(oznámeno pod číslem C(2012) 1021)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2014/296/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s výše uvedenými ustanoveními podaly připomínky (1), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I ŘÍZENÍ
(1)
Dne 25. března 2009 poskytlo Maďarsko bance FHB Jelzálogbank Nyrt (dále jen „FHB“ nebo„banka“) střednědobou státní půjčku ve výši 120 miliard maďarských forintů (HUF) (přibližně 410 (2) milionů EUR) v rámci programu na podporu likvidity pro maďarské banky, který Komise schválila dne 14. ledna 2010 (3). Dne 31. března 2009 maďarské orgány poskytly na rekapitalizaci FHB částku 30 miliard HUF (přibližně 100 milionů EUR) ve formě nově vydaných preferenčních akcií, ze kterých budou vyplaceny mimořádné dividendy, plus jedné akcie s hlasovacím právem. Tato částka byla poskytnuta dne 31. března 2009 v rámci záručního a rekapitalizačního systému, který schválila Komise (4).
(2)
Dopisy ze dne 3. dubna, 13. května, 14. července a 11. září 2009 Komise požádala maďarské orgány o informace týkající se podmínek rekapitalizace. Maďarské orgány odpověděly dopisy ze dne 24. dubna, 2. června, 12. srpna a 9. října 2009.
(3)
Kvůli pochybnostem ohledně finančního zdraví banky v okamžiku rekapitalizace Komise dne 19. října 2009 požádala maďarské orgány, aby předložily plán restrukturalizace FHB v souladu se sdělením Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (5) (dále jen „sdělení o restrukturalizaci“). Maďarsko předložilo další informace ve dnech 12. a 19. listopadu 2009 a návrh plánu restrukturalizace dne 26. ledna 2010.
(4)
Dne 19. února 2010 FHB vrátila státu rekapitalizaci v plné výši.
(5)
Dopisy ze dne 24. a 25. března 2010 předložilo Maďarsko Komisi další informace. Dne 21. dubna 2010 se konala valná hromada akcionářů, na níž FHB rozhodla vyplatit státu kompenzaci za rekapitalizaci. Poté si Komise vyžádala informace dopisem ze dne 22. dubna 2010.
(6)
Komise si v dopisech ze dne 2. června a 1. října 2010 vyžádala doplňující informace. Maďarské orgány poskytly dodatečné informace dopisem ze dne 11. června 2010.
(7)
Dne 15. června 2010 Maďarsko předložilo aktualizovaný plán restrukturalizace, který byl doplněn dalšími nezbytnými údaji předloženými dne 30. září 2010.
(8)
Maďarské orgány předložily další informace dopisy ze dne 18. června, 28. července a 5. října 2010 a informovaly Komisi dopisem ze dne 29. října 2010, že FHB vyplatila za rekapitalizaci kompenzaci.
(9)
Dne 16. prosince 2010 se Komise rozhodla ohledně opatření podpory ve prospěch FHB zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“). Následně maďarské orgány požádaly Komisi o změnu uvedeného rozhodnutí, neboť některé jeho části nebyly správné ani aktuální. Rozhodnutí bylo proto nahrazeno novým rozhodnutím ze dne 24. ledna 2011 (6) (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Dopisem ze dne 24. ledna 2011 Komise maďarské orgány informovala, že se s ohledem na opatření podpory rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy. Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 18. června 2011. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k opatření podaly své připomínky.
(10)
Dopisem ze dne 2. března 2011 maďarské orgány předložily své připomínky týkající se rozhodnutí Komise o zahájení řízení ze dne 24. ledna 2011, kterým bylo zahájeno formální vyšetřovací řízení s ohledem na opatření ve prospěch FHB. Tyto připomínky byly doplněny připomínkami od FHB dopisem ze dne 11. července 2011.
(11)
Dopisem ze dne 18. července 2011 podala k rozhodnutí Komise o zahájení řízení připomínky třetí strana (Magyar Jelzálogbank Egyesület - Sdružení maďarských hypotečních bank).
(12)
Další aktualizace plánu restrukturalizace a dodatečné informace o splacení rekapitalizace maďarskému státu byla předložena maďarskými orgány dopisem ze dne 3. října 2011.
(13)
Dne 15. prosince 2011 byla podepsána nová dohoda mezi FHB a maďarským státem, podle které se banka zavázala zaplatit státu kompenzaci, která byla původně dohodnuta v dohodě o rekapitalizaci.
II. POPIS PŘÍJEMCE
1.1. PŘÍJEMCE
(14)
Banka FHB byla zřízena státem v roce 1997. Postupně stát svůj podíl v FHB odprodával. V roce 2003 byla FHB kotována na burze v Budapešti a v srpnu 2007 stát snížil svůj většinový podíl v bance na úroveň mírně převyšující 4 %.
(15)
FHB byla původně zřízena jako hypoteční banka s cílem podpořit využívání hypotečních dluhopisů. Podléhala přísným pravidlům ohledně omezení činnosti, dohledu nad zárukami a zvláštního dohledu v zájmu zajištění maximální bezpečnosti hypotečních dluhopisů. FHB měla původně povolení poskytovat pouze dlouhodobé hypoteční úvěry a záruky související s hypotéčními úvěry a uzavírat některé typy derivátových transakcí k zajištění svého vlastního postavení vyplývajícího z její hypoteční úvěrové činnosti. Hypoteční dluhopisy byly hlavním zdrojem financování její úvěrové činnosti. Banka také refinancovala hypoteční úvěry poskytované jinými bankami.
(16)
V roce 2006 zavedla FHB nový strategický plán s cílem rozšířit svou bankovní činnost a síť poboček, aby rozšířila svou finanční a provozní základnu vstupem na retailový trh prostřednictvím FHB Commercial Bank. V průběhu času začala FHB prodávat různé úvěrové produkty pro retailové a firemní zákazníky a nabízet služby vedení účtů, přijímání vkladů a služby související s kartami, čímž rozšířila svůj sortiment produktů na straně pasiv.
(17)
FHB je skupina, kterou tvoří mateřská společnost, FHB Mortgage Bank Co. Plc a plně vlastněné dceřiné společnosti: FHB Commercial Bank Ltd, FHB Service Ltd, FHB Real Estate Ltd a FHB Life Annuity Real Estate Investment Ltd. Působí především na trhu hypotečních dluhopisů. Na tomto trhu má FHB podíl ve výši 23 % (2009) a je druhým největším účastníkem na maďarském trhu (po bance OTP, která má na trhu podíl 74 %). FHB má tržní podíl ve výši 4,6 % na trhu hypoték pro retailové klienty a 0,6 % v oblasti vkladů retailových klientů.
(18)
Když byla banka v březnu 2009 rekapitalizována, její bilanční suma činila 746,2 miliardy HUF. K témuž datu činil ukazatel kapitálové přiměřenosti banky 10,5 %. Kapitálová injekce ze strany státu zvýšila ukazatel kapitálové přiměřenosti FHB na konci roku 2009 na 16,1 % (vypočtené podle maďarských účetních pravidel).
1.2. SOUVISLOSTI
(19)
Maďarsko je jedním z členských států nejvíce zasažených finanční krizí. Léta nadměrných veřejných výdajů a konjunktury ve stavebnictví a spotřebě, která byla posilována úvěry, vedla k vážné nerovnováze v hospodářství již před krizí. Rozšíření úvěrů pro domácnosti vedené v eurech a švýcarských francích, jakož i přetrvávající spoléhání na vnější financování vedly k tomu, že země i její bankovní sektor jsou zvláště zranitelné vůči výkyvům hodnoty maďarského forintu, který během krize výrazně oslabil.
(20)
Finanční krize postihla Maďarsko do takové míry, že Mezinárodní měnový fond (dále jen „MMF“), Evropská unie (dále jen „EU“) a Světová banka musely v listopadu 2008 Maďarsku poskytnout mimořádné úvěry, aby se ztlumilo napětí na finančních trzích země.
(21)
V reakci na tuto závažnou poruchu v maďarském hospodářství způsobenou krizí zavedla maďarská vláda několik opatření zaměřených na podporu finančního sektoru a financovaných společně z MMF, EU a Světové banky. Opatření zahrnovala režim na podporu likvidity a záruční a rekapitalizační systém.
(22)
Režim na podporu likvidity (dále jen „režim likvidity“) zřízený maďarským zákonem o veřejném financování umožňuje likviditu ve formě úvěrů finančním institucím. Byl schválen Komisí dne 14. ledna 2009 (7) a poté několikrát prodloužen, naposledy do 31. prosince 2011 (8).
(23)
Rozhodnutím ze dne 12. února 2009 (9) Komise schválila maďarský záruční a rekapitalizační systém. V rámci tohoto systému mohl maďarský stát upsat prioritní akcie, které jsou v bankách považovány za kapitál tier 1. Rekapitalizační část systému byla několikrát prodloužena, naposledy do 31. prosince 2011.
(24)
Podle záručního a rekapitalizačního systému platí, že pokud rekapitalizace překročí 2 % rizikově vážených aktiv banky (dále jen „RVA“), maďarské orgány o tom musí nejprve uvědomit Komisi a poskytnout podrobné posouzení ohledně toho, proč se domnívají, že by tato banka měla být nadále považována v zásadě za zdravou instituci. Pokud Komise nepřijme posouzení, že je banka v zásadě zdravá, může rekapitalizace i nadále proběhnout, ale kompenzace musí být zvýšena tak, aby odrážela vyšší riziko, a do šesti měsíců od rekapitalizace musí být Komisi předložen plán restrukturalizace.
Důvody obtíží FHB
(25)
Maďarsko bylo těžce zasaženo finanční krizí, která spolu s dalšími vnitřními problémy v bankovním sektoru situaci maďarských bank ještě zhoršila.
(26)
FHB požádala o státní podporu, protože na rozdíl od mnoha jiných maďarských bank neměla mateřskou společnost v eurozóně, a proto nemohla získat levné financování poskytované Evropskou centrální bankou (dále jen „ECB“). Nástroje ECB, včetně různých repo nástrojů, byly v eurozóně k dispozici od podzimu 2008. Maďarská národní banka vytvořila nástroj počátkem roku 2010, tím se však zlepšil pouze přístup k financování v maďarských forintech, a nikoli k financování v eurech, které podle FHB bylo během nejhoršího období krize rozhodující (10).
(27)
Podle maďarských orgánů byla rekapitalizace FHB nezbytná pro zajištění platební schopnosti banky a pro překonání problémů s likviditou, kterým čelil celý bankovní sektor v Maďarsku.
III. POPIS OPATŘENÍ PODPORY
(28)
Opatření podpory udělená Maďarskem bance FHB, která jsou popsána v rozhodnutí Komise o zahájení řízení ze dne 24. ledna 2011, spočívají:
-
ve střednědobé státní půjčce v rámci režimu likvidity ve výši 120 miliard HUF (přibližně 410 milionů EUR) udělené dne 25. března 2009 s termínem splatnosti 11. listopadu 2012,
-
v rekapitalizaci ve výši 30 miliard HUF (přibližně 100 milionů EUR) ve formě nově vydaných prioritních akcií, ze kterých budou vyplaceny mimořádné dividendy, plus jedné akcie s hlasovacím právem, poskytnutých dne 31. března 2009 v rámci záručního a rekapitalizačního systému.
(29)
V dohodě o rekapitalizaci mezi Maďarskem a FHB byl stanoven vzorec pro výpočet výše státní kompenzace za akcie ve výši 10,49 %, která má být vyplacena v podobě dividend, což je v souladu s výší kompenzace v případě bank, které jsou v zásadě zdravé, stanovené v záručním a rekapitalizačním systému. Rekapitalizace představovala 9 % RVA FHB, což převyšuje 2 % práh podle záručního a rekapitalizačního systému, na jehož základě lze přijímající instituce považovat v zásadě za zdravé. Vzhledem k tomu, že opatření nebylo Komisi oznámeno před provedením, neměla Komise možnost zkontrolovat, zda by banka měla být považována v zásadě za zdravou instituci podle záručního a rekapitalizačního systému. V případě, že přijímající banka není podle záručního a rekapitalizačního systému považována za zdravou, požaduje se plán restrukturalizace a výše kompenzace musí odrážet to, že banka není považována za zdravou, a musí být vyšší, než kompenzace pro v zásadě zdravé banky.
(30)
Navzdory svým obtížím si banka během tohoto období počínala dobře: měla silnou kapitálovou pozici (CAR 10,5 % v březnu 2009) a od Moody's Investors Service (dále „Moody's“) obdržela rating Baa3, který ještě spadá do kategorie investičního stupně. V únoru 2010, tedy méně než devět měsíců od rekapitalizace, banka zpětně odkoupila státem držené prioritní akcie, ze kterých mají být vyplaceny mimořádné dividendy.
(31)
Banka rozhodla o splacení rekapitalizace na základě revidovaného konsolidovaného stávajícího a očekávaného ukazatele kapitálové přiměřenosti, s přihlédnutím k makroekonomickým prognózám použitým při plánování na rok 2010 a předpokládaným objemům, rozvahám a informacím o rizicích uvedeným ve finančním plánu banky na rok 2010. Na základě přezkumu se dospělo k závěru, že i přes globální finanční krizi byla situace banky na konci roku podstatně lepší, než se očekávalo počátkem roku 2009 v době uzavření dohody o rekapitalizaci s maďarským státem.
(32)
FHB splatila státu rekapitalizaci, ovšem nezaplatila kompenzaci, což je v rozporu s dohodou o rekapitalizaci (11). Banka však měla za to, že prioritní akcie, ze kterých budou vyplaceny mimořádné dividendy a které byly v držení státu, nezakládaly automaticky nárok na výplatu dividend a jejich priorita znamená pouze to, že banka měla před výplatou dividend z kmenových akcií nejprve zaplatit uvedené dividendy státu. Vzhledem k tomu, že kmenoví akcionáři neobdrželi žádné dividendy během období, kdy stát vlastnil prioritní akcie, ze kterých mají být vyplaceny mimořádné dividendy, neexistovala podle banky žádná povinnost prioritní dividendy vyplatit. Kromě toho FHB tvrdila, že stát stejně prioritní akcie, ze kterých mají být vyplaceny mimořádné dividendy, v okamžiku, kdy byly vyhlášeny dividendy za rok 2009, nevlastnil vzhledem k tomu, že akcie již byly předtím odkoupeny zpět.
(33)
FHB informovala Komisi, že se v roce 2010 účastnila zátěžového testu EU, který koordinoval Evropský výbor orgánů bankovního dohledu ve spolupráci s ECB a maďarským orgánem finančního dohledu. Zátěžový test byl zaměřen na kapitálovou přiměřenost, přičemž rizika spojená s likviditou nebyla přímo prověřována. Výsledky testu založené na konsolidovaných údajích ke konci roku 2009 naznačují, že FHB disponovala rezervou ve výši [více než 50] (12) milionů EUR kapitálu tier 1 v porovnání s prahovou hodnotou ve výši 6 % kapitálové přiměřenosti tier 1.
(34)
Zákonem CX z roku 2010 o změně některých zákonů v oblasti hospodářství a financí (dále jen „zákon CX z roku 2010“), který vstoupil v platnost dnem 21. srpna 2010, Maďarsko změnilo zákon CIV z roku 2008 o stabilitě systému finančního zprostředkování (dále jen „zákon o stabilizaci“). Zákonem CX z roku 2010 byl maďarskému státu zpětně poskytnut právní nárok požadovat od FHB kompenzaci za poskytnutí rekapitalizace, a to i přes to, že v době, kdy bylo na valné hromadě akcionářů FHB rozhodnuto o výplatě dividend, maďarský stát již nebyl akcionářem banky.
(35)
Dne 28. října 2010 maďarský stát a FHB podepsaly dohodu, podle níž měla FHB maďarskému státu vyplatit kompenzaci ve výši 890 milionů HUF za rekapitalizaci a úroky z prodlení ve výši 11 726 786 HUF.
(36)
Výše kompenzace byla údajně stanovena na základě podmínek režimu likvidity. Maďarské orgány uvedly, že rekapitalizace byla poskytnuta ze stejného zdroje financování jako podpora likvidity ve formě půjčky a z těchto důvodů by kompenzace za rekapitalizaci a na podporu likvidity měla být stejná. Kapitál byl bance FHB poskytnut dne 6. května 2009 a byl splacen dne 19. února 2010. Úroková sazba, která byla nakonec uplatněna, byla stejná jako úroková sazba zaplacená za půjčku ve výši přibližně 400 milionů EUR. Podle informací poskytnutých Maďarskem se výsledná měsíční průměrná úroková sazba pohybovala mezi 3,79 % a 4,08 %; aktuální částka byla vypočítávána na týdenní bázi. Podle informací poskytnutých maďarskými orgány byla celková částka kompenzace ve výši 890 milionů HUF vyplacena na konci roku 2010.
(37)
Úroky z prodlení byly účtovány v souladu s maďarskou referenční sazbou 5,97 %, kterou zveřejnila Komise (13), navýšenou o 100 bazických bodů. Úroky z prodlení byly vypočítány pro období od 21. srpna 2010, kdy vstoupil v platnost pozměněný zákon o stabilizaci, do 28. října 2010, kdy byla podepsána dohoda.
(38)
Dne 15. prosince 2011 uzavřely maďarský stát a FHB novou dohodu, na jejímž základě banka souhlasila s tím, že státu zaplatí souhrnnou částku ve výši 10,49 % z celkové výše rekapitalizace (tj. celkově 2 491 742 552 HUF). Podle této nové dohody se tak FHB zavazuje odvést státu do 31. prosince 2011 dodatečnou částku ve výši 1 601 742 552 HUF, vypočítanou jako rozdíl mezi celkovou kompenzací ve výši 890 milionů HUF uvedenou výše v bodě 36 a kompenzací, která již byla zaplacena dne 28. října 2010.
IV. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(39)
Dne 30. září 2010 Maďarsko předložilo Komisi aktualizovaný plán restrukturalizace FHB. Doplňkové informace o plánu restrukturalizace byly Komisi předloženy dopisem ze dne 3. října 2011. Hlavní aspekty plánu restrukturalizace byly již popsány v rozhodnutí Komise o zahájení řízení. Další prvky byly předloženy dne 3. října 2011 a jsou popsány v oddílech 4.1 až 4.3.
4.1. ŽIVOTASCHOPNOST
(40)
V roce 2010 bylo mezinárodní a domácí hospodářské prostředí v poměrně obtížné situaci, i když se objevily určité náznaky zlepšení. V roce 2010 ziskovost maďarského bankovního sektoru dalece zaostávala za předchozím rokem. Na základě zákona XC z roku 2010, který vstoupil v platnost dne 13. srpna 2010, maďarská vláda zavedla zvláštní daň pro finanční organizace dosahující celkové výše 187 miliard HUF, kterou zaplatily hlavně úvěrové instituce.
(41)
Poptávka retailových zákazníků po půjčkách byla v průběhu roku 2010 výrazně nižší; zároveň stranu nabídky oslabovaly nepříznivé změny regulačního prostředí a podmínek na trhu. Objem úvěrů poskytovaných firemním zákazníkům se v celém sektoru snížil, ačkoli některé banky, včetně FHB, své činnosti v oblasti podnikového bankovnictví rozšířily.
(42)
Nejvýznamnější událostí týkající se jak operací, tak finančních výsledků FHB byla její akvizice banky Allianz Commercial Bank Ltd (dále jen „Allianz Bank“) a dohoda o dlouhodobé strategické spolupráci mezi Allianz Hungaria Insurance Co. Ltd. (dále jen „Allianz Hungaria Insurance“) a FHB. Akvizice byla uzavřena do 30. září 2010. Zároveň byl v FBH zahájen integrační projekt s cílem sloučit Allianz Bank a FHB Commercial Bank a racionalizovat a optimalizovat operace celé skupiny (síť poboček, distribuční kanály, portfolio produktů, operace IT, organizační struktura a lidské zdroje atd.).
(43)
Akvizice příznivě ovlivnila čistý zisk skupiny FHB za rok 2010; jednorázové položky spojené s akvizicí vyvážily negativní dopad zvláštní bankovní daně, ztrát z úvěrového portfolia a zvyšující se náklady na financování. FHB dosáhla v roce 2010 celkového zisku ve výši 11,2 miliardy HUF, což ve srovnání s rokem 2009 představuje nárůst ve výši 58,9 %.
(44)
V důsledku akvizice Allianz Bank se počet retailových i podnikových bankovních účtů v FHB výrazně zvýšil, z […] v prosinci 2009 na […] v prosinci 2010 (+ […] %). Avšak kvůli velkému počtu spících účtů se objem vkladů nezvýšil úměrně, avšak zvýšil se z […] miliard HUF v prosinci 2009 na […] miliard HUF v prosinci 2010 (+[…] %). Podíl FHB na trhu v oblasti retailových a podnikových vkladů se zvýšil z […] % na […] % a z […] % na […] %. Akvizicí Allianz Bank se tak zvyšuje podíl vkladů ve skladbě finančních prostředků FHB a snižuje množství hypotečních dluhopisů z […] miliardy HUF v roce 2010 na […] miliard HUF v roce 2011.
(45)
FHB na základě odhadované konsolidované rozvahy a výkazu zisku a ztráty pro rok 2011 předpokládá, že by její ukazatel kapitálové přiměřenosti měl být v prosinci 2011 přibližně […] %. V této prognóze se zohledňuje dodatečná platba, která byla na základě dohody s maďarským státem uhrazena dne 15. prosince 2011 za rekapitalizaci provedenou v březnu 2009.
4.2. SDÍLENÍ NÁKLADŮ
(46)
Za rekapitalizaci ve výši 30 miliard HUF zaplatila FHB v říjnu 2010 kompenzaci ve výši 890 milionů HUF. Původně použitá úroková sazba byla stejná jako úroková sazba, která byla zaplacena za půjčku ve výši 120 miliard HUF, tedy měsíční průměrná sazba 3,79 % až 4,08 %.
(47)
V rámci nové dohody podepsané dne 15. prosince 2011 mezi FHB a maďarským státem se banka zavázala uhradit státu kompenzaci v celkové výši 2 491 742 552 HUF, což představuje 10,49 % výše rekapitalizace, jak bylo původně dohodnuto mezi bankou a státem v dohodě o rekapitalizaci.
4.3. OPATŘENÍ K OMEZENÍ NARUŠENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE
(48)
Dodatečné informace poskytnuté v říjnu 2011 se konkrétně netýkaly narušení hospodářské soutěže, kromě zdůraznění skutečnosti, že i přes koupi Allianz Bank zůstává podíl FHB na trhu retailových a podnikových vkladů omezený (v případě retailových vkladů [0,7 % až 1,3 %] a podnikových vkladů [0,4 % až 0,95 %] ke dni 31. prosince 2010 a v případě retailových vkladů [0,65 % až 1,3 %] a podnikových vkladů [1 % až 1,35 %] ke dni 30. června 2011).
V. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO ŘÍZENÍ
(49)
Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, neboť se domnívala, že hlavní předpoklady, z nichž vycházely plán restrukturalizace a obchodní prognóza FHB, nebyly dostatečně odůvodněné a nezohlednily nedávnou koupi Allianz Bank ze strany FHB. Kromě toho Komise rovněž vyjádřila pochyby o dlouhodobé životaschopnosti FHB vzhledem k tomu, že má vysokou expozici vůči financování z jiných zdrojů než klientských vkladů a vůči trhu s nemovitostmi v Maďarsku.
(50)
Kromě toho Komise vzhledem k nízké úrovni kompenzace, která byla státu vyplacena v říjnu 2010 za rekapitalizaci (odpovídající průměrné úrokové sazbě 3,79 % až 4,08 % v souladu s režimem likvidity), také vyjádřila pochybnosti, zda byl vlastní příspěvek banky k její restrukturalizaci dostatečný. Odkoupení Allianz Bank a dohoda s Allianz Hungaria Insurance rovněž vyvolaly pochybnosti o tom, zda byla podpora omezena na nezbytné minimum.
(51)
Nakonec Komise měla rovněž za to, že maďarské orgány neprokázaly, že byla přijata dostatečná opatření s cílem omezit narušení hospodářské soutěže, které na trhu způsobila podpora, již FHB obdržela, zejména s ohledem na její expanzivní strategii, nedávnou akvizici Allianz Bank a nedostatečnou kompenzaci vyplacenou státu za rekapitalizaci.
VI. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(52)
Komise obdržela připomínky Sdružení maďarských hypotečních bank (dále jen „sdružení“) dne 18. července 2011. Ve svých připomínkách sdružení znovu připomnělo rozsah krize, která zasáhla maďarské hospodářství a bankovní sektor v letech 2008-2009, a zdůraznilo, že rekapitalizace FHB proběhla v důsledku obtížné makroekonomické situace vyplývající z krize. Cílem zásahu státu ve prospěch FHB bylo řešit závažná rizika, se kterými se potýkalo maďarské odvětví hypotečních úvěrů a trh hypotečních dluhopisů. Ve skutečnosti v důsledku zranitelnosti vůči výkyvům měny, posilování švýcarského franku vůči maďarskému forintu klesajícího příjmu spotřebitelů a růstu nezaměstnanosti došlo k rychlému a závažnému zhoršení kvality portfolia hypotečních úvěrů, zvýšení počtu „špatných úvěrů“ a ubývání možností financování pro banky. Tak tomu bylo zejména v případě FHB, která je financována na kapitálovém trhu.
VII. PŘIPOMÍNKY ČLENSKÉHO STÁTU
(53)
Komise obdržela připomínky maďarských orgánů dne 2. března 2011, které byly doplněny připomínkami FHB zaslanými dopisem ze dne 11. července 2011.
7.1. ŽIVOTASCHOPNOST
(54)
V reakci na pochybnosti Komise ohledně správnosti předpokladů, na nichž je postaven plán restrukturalizace banky, maďarské orgány uvedly, že finanční prognózy vycházejí z předpokladů externích odborníků a jsou v souladu s informacemi, které byly k dispozici v době, kdy byly provedeny. Pokud jde o spolehlivost, nijak se neliší od jiných finančních plánů nebo odhadů provedených FHB.
(55)
Podle maďarských orgánů je dlouhodobá životaschopnost FHB zajištěna, o čemž svědčí úspěch FHB při získávání finančních prostředků jak na peněžních, tak na kapitálových trzích: v roce 2009 FHB vydala hypoteční dluhopisy za více než 60 miliard HUF a soukromí investoři rovněž bance půjčili celkem […].
(56)
Kromě toho maďarské orgány uvádějí, že pokud jde o retailové vkladní účty, údaje naznačují, že se podíl FHB v segmentu retailových vkladů v roce 2009 zvýšil z […] % na […] %; prognóza na konec roku 2010 činí […] %. Dále se počet retailových účtů, jakož i velikost portfolia těchto účtů důsledně a dynamicky zvyšovaly, a to i přesto, že prognóza naznačovala, že v portfoliu dojde k poklesu. Proto banka a maďarské orgány nepovažují prognózy ohledně retailových vkladů a retailových účtů za příliš optimistické.
(57)
Pokud jde o likviditu, FHB může být považována za trvale stabilní, což je mimo jiné způsobeno skutečností, že musí splňovat požadavky na likviditu předepsané ratingovými agenturami. Likvidita banky byla stabilní dokonce i v nejobtížnějších obdobích krize, což bylo potvrzeno v dopise guvernéra maďarské centrální banky ministru financí ze dne 19. března 2009.
(58)
A konečně, oslabení kvality aktiv banky během krize bylo způsobeno především makroekonomickou situaci Maďarska, ztenčujícím se příjmem domácností, klesající mírou zaměstnanosti a rostoucí mírou nezaměstnanosti, a nikoli posilováním švýcarského franku vůči maďarskému forintu. Ačkoli FHB zahájila několik programů zaměřených na řešení problémů dlužníků v obtížích, kvalita úvěrového portfolia se bude trvale zlepšovat především hospodářským vzestupem a zlepšením hospodářských ukazatelů. Hospodářské výhledy maďarské centrální banky a maďarské vlády pro rok 2011 uvádějí růst hrubého domácího produktu (dále jen „HDP“), postupné zvyšování zaměstnanosti a nižší míru nezaměstnanosti, což bude pravděpodobně mít významný dopad na úvěrové portfolio FHB.
7.2. SDÍLENÍ ZÁTĚŽE
(59)
Maďarské orgány konstatují, že FHB uzavřela dohodu s Allianz Bank a Allianz Hungaria Insurance až poté, co dne 19. února 2010 zcela splatila státu částku v celkové hodnotě emitovaných akcií a splatila akcie vydané během rekapitalizace. Dohody FHB s Allianz vstoupily v platnost v červnu a červenci 2010 a akvizice proběhla v září 2010. V této době FHB neměla v držení žádné státní prostředky. FHB proto nemohla financovat akvizici z rekapitalizace splacené v únoru 2010. Přípravné analýzy a diskuse mezi FHB a Allianz byly zahájeny až poté, co byla státní půjčka vrácena. Kupní cena, kterou FHB zaplatila za Allianz Bank (při zohlednění hodnoty vlastních akcií), činila přibližně 3,3 miliardy HUF, zatímco vlastní kapitál Allianz Bank činil k 30. září 2010 téměř 14 miliard HUF. FHB tedy mohla získat Allianz Bank, aniž by potřebovala kapitál, přičemž touto transakcí se její vlastní kapitál nesnížil.
(60)
Kromě toho skutečnost, že podpora byla omezena na nezbytné minimum, se odráží v tom, že ukazatel kapitálové přiměřenosti FHB, který v roce 2008 činil 11,3 %, dosáhl cíle 12 %, který Komise schválila v rámci záručního a kapitálového systému, až po rekapitalizaci.
(61)
Maďarské orgány rovněž poznamenaly, že FHB nevyplatila dividendy několik po sobě jdoucích let a odkoupila zpět v poměru k celkové hodnotě vlastního kapitálu akcionářů pouze malou část svých akcií. Vzhledem k tomu, že částka finančních prostředků vrácená vlastníkům a akcionářům byla v minulých letech nízká, bylo zajištěno přiměřené sdílení nákladů.
7.3. OPATŘENÍ K OMEZENÍ NARUŠENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE
(62)
Kromě opatření omezujících narušení hospodářské soutěže, která Komise zmiňovala ve svém rozhodnutí, maďarské orgány poukazují na další opatření vázaná na záruční a rekapitalizační systém a dohodu o rekapitalizaci mezi FHB a maďarským státem:
-
stát má zvláštní právo veta při výplatách dividend a akvizicích (14) a
-
banka musí zavést určitá omezení, pokud jde o platy, odměny a výhody jejích vyšších úředníků až do ukončení účasti maďarského státu (15).
(63)
Maďarské orgány uvádějí, že podle jejich výkladu pravidel státní podpory jsou nebo byla opatření upravující chování a jiná opatření omezující narušení hospodářské soutěže pro FBH závazná tak dlouho, dokud byl stát akcionářem banky.
(64)
Kromě opatření uvedených výše učinila FHB další závazky v bodě 3.8 dohody o rekapitalizaci, která stanoví, že rekapitalizace by měla být využita k dosažení těchto cílů:
-
FHB provede navýšení kapitálu v FHB Commercial Bank,
-
rekapitalizace přispěje ke stabilizaci maďarských trhů hypotečních cenných papírů a hypotečních úvěrů a financuje rozvoj úvěrů retailovým klientům a malým a středním podnikům,
-
rekapitalizace zlepší stabilitu FHB a posílí její aktivní účast na kapitálovém trhu, a tím přispěje i k obnovení důvěry investorů,
-
FHB se zapojí do konsolidace výše uvedených segmentů trhu,
-
FHB optimalizuje svou strukturu financování (strukturu závazků),
-
FHB rozšíří svůj soubor nástrojů, které jsou potřebné k odvrácení extrémních dopadů makroekonomických (směnný kurz) rizik na straně kapitálu.
(65)
Oproti pochybnostem, které vyjádřila Komise, rekapitalizace FHB neměla narušit hospodářskou soutěž rozšířením činností FHB Commercial Bank. Navýšení kapitálu v FHB Commercial Bank bylo závazkem přijatým v rámci dohody o rekapitalizaci. Hlavní činnost FHB Commercial Bank, která byla rovněž podpořena navýšením kapitálu ve výši 25 miliard HUF financovaným ze státní rekapitalizace, zůstala zachována. Portfolio podnikových úvěrů se soustavně rozšiřovalo, avšak nepřekročilo svůj dřívější vývoj růstu.
(66)
Podle názoru maďarských orgánů z výše uvedených skutečností vyplývá, že neexistuje žádný základ pro souhrnné posouzení opatření zaměřených na omezení narušení hospodářské soutěže ze strany Komise, ani její tvrzení, že „tato opatření jsou velmi omezená“. Proto maďarské orgány trvají na tom, že dohoda o rekapitalizaci splňovala kritéria stanovená jak v zákonu o stabilizaci, tak v příslušných sděleních Komise.
VIII. POSOUZENÍ PODPORY
8.1. EXISTENCE PODPORY
(67)
Komise již ve svém rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 24. ledna 2011 konstatovala, že jak rekapitalizace, tak podpora likvidity ve formě půjčky poskytnuté FHB představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy (16). Ani maďarský stát, ani FHB nepředložily žádný argument, který by toto zjištění zpochybnil.
8.2. ZÁKONNOST PODPORY
(68)
Komise již ve svém rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 24. ledna 2011 prohlásila, že rekapitalizace ve prospěch FHB nebyla v souladu s podmínkami záručního a rekapitalizačního systému. Zejména nesplňovala požadavky, které se mají uplatnit při navýšení kapitálu, jež přesahuje 2 % rizikově vážených aktiv příjemce. Opatření tak měla být oznámena Komisi samostatně v souladu s podmínkami záručního a rekapitalizačního systému a s čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
(69)
V důsledku toho Maďarsko v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy protiprávně poskytlo podporu ve formě rekapitalizace ve prospěch FHB.
8.3. VYČÍSLENÍ PODPORY
(70)
V souvislosti s restrukturalizací FHB je třeba zohlednit všechna opatření, která jí byla poskytnuta. Proto je třeba při posouzení slučitelnosti vzít v úvahu jak rekapitalizaci ve výši 30 miliard HUF, tak půjčku na likviditu ve výši 120 miliard HUF.
8.4. SLUČITELNOST PODPORY
8.4.1. Právní základ
(71)
Jak již bylo uvedeno v rozhodnutí Komise ze dne 24. ledna 2011, vzhledem ke specifické situaci na finančních trzích se Komise domnívá, že opatření mohou být posouzena podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, který stanoví, že „za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány: […] podpory, které mají […] napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“. Jelikož má toto rozhodnutí posoudit podporu, kterou FHB obdržela, a její plán restrukturalizace, považuje Komise za vhodné vycházet ve svém posouzení ze sdělení o použití pravidel pro poskytování státní podpory na finanční sektor během krize (17). Především, pokud jde o plán restrukturalizace banky, bude posouzení založeno na sdělení o restrukturalizaci (18).
8.4.2. Slučitelnost plánu restrukturalizace
8.4.2.1. Obnovení dlouhodobé životaschopnosti instituce
(72)
V rozhodnutí o zahájení řízení (19) vyjádřila Komise pochybnosti o věrohodnosti předpokladů, z nichž FHB vycházela ve svých finančních výhledech. Komise zaznamenala, že v plánu restrukturalizace předloženém bankou FHB v září 2010 nebylo vysvětleno, proč jsou tyto předpoklady správné. Dále vzhledem k tomu, že finanční výhledy zřejmě nebraly v potaz důsledky koupě Allianz Bank a dohody s Allianz Hungaria Insurance, nemohla se Komise domnívat, že uvedené výhledy zůstanou platné. Komise rovněž vyjádřila pochybnosti o předpokladech banky, jež se opírají o silný růst vkladů.
(73)
Komise dále měla rovněž obavy ohledně dlouhodobé životaschopnosti banky, pokud jde o obchodní model FHB, který byl považován za ohrožený krizí likvidity kvůli své silné závislosti na financování z jiných zdrojů než klientských vkladů a malému podílu vkladů. Komise se domnívala, že plán restrukturalizace banky ze září 2010, i když se zaměřoval na kapitálový výhled, neposkytoval dostatečné podrobnosti o dlouhodobě udržitelném financování banky.
(74)
Na základě doplňkových informací o plánu restrukturalizace banky poskytnutých v říjnu 2011 Komise konstatuje, že finanční prognózy v plánu restrukturalizace ze září 2010 jsou založeny na řádných a spolehlivých předpokladech. Aktualizované informace včetně odkoupení Allianz Bank ukazují nárůst v oblasti retailových a podnikových vkladů banky, který vyplývá z účtů získaných od Allianz Bank. Tato akvizice podporuje předpoklady ohledně růstu vkladů.
(75)
Komise také vítá skutečnost, že růst vkladů přispívá k diverzifikaci zdrojů financování banky, ke snížení relativního podílu hypotečních dluhopisů ve skladbě prostředků financování banky a snížení její závislosti na financování z jiných zdrojů než klientských vkladů. Podle poskytnutých informací se podíl financování z jiných zdrojů než klientských vkladů (tj. součet vydaných dluhopisů, vklady od bank a část hypotečních dluhopisů, která není použita na refinancování půjček) vyjádřený v procentech z celkových závazků banky snížil z [35 % až 30 %] ke dni 31. prosince 2009 na [30 % - 25 %] ke dni 31. prosince 2010. V důsledku tohoto vyvážení skladby prostředků financování banky směrem k vkladům se její průměrné náklady financování (vypočtené jako úrokové náklady na celkové závazky) zlepšily z [7-6,5] bazických bodů ke dni 31. prosince 2009 na [6-5,5] bazických bodů ke dni 31. prosince 2010. Rentabilita aktiv se také zlepšila z [0,90 %-1 %] v roce 2009 na [1,05 %-1,10 %] v roce 2010. Tento pozitivní trend je potvrzen v prognóze banky, v níž se předpokládá, že se rentabilita aktiv v roce 2014 podle základního scénáře stabilizuje na [1,05 %-1,2 %] a podle scénáře nepříznivého vývoje na [0,9 % -1,05 %]. V roce 2014 by rentabilita kapitálu podle základního scénáře činila [11 %-13 %] a podle scénáře nepříznivého vývoje [10 % - 12 %].
(76)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise rovněž vyjádřila své obavy ohledně dostatečnosti opatření, která v té době poskytly maďarské orgány k řešení expozice FHB vůči maďarském trhu s nemovitostmi a nepříznivým pohybům měny. Na základě informací předložených Maďarskem dne 9. prosince 2011 však Komise vítá, že FHB podnikla nezbytné kroky s cílem výrazně snížit svou účast na trhu hypotečních dluhopisů (20). Banka rovněž značně zvýšila svůj podíl úvěrů pro retailové klienty z [3 %-5 %] v roce 2009 na [9 %-11 %] v roce 2011. Komise dále poznamenává, že „transakce Allianz“ (21) významně přispěla k tomuto pozitivnímu trendu. Pokud jde o expozici banky vůči nepříznivým pohybům měny, je závazek FHB rozšířit svůj soubor nástrojů potřebných k odvrácení extrémních dopadů měnových rizik na straně kapitálu možné přijmout jako přiměřený k tomu, aby rozptýlil pochybnosti Komise (22), neboť poskytuje bance možnost, aby odstranila nebo zajistila své měnové riziko vyplývající z transakcí v cizích měnách.
(77)
Komise se proto domnívá, že aktualizovaný plán restrukturalizace, který přihlíží k transakci Allianz Bank, odůvodňuje konkrétní cílové hodnoty pro finanční výhledy FHB a přispívá k obnově dlouhodobé životaschopnosti banky.
8.4.2.2. Vlastní příspěvek banky (sdílení nákladů)
(78)
Komise vítá, že částka rekapitalizace byla již plně splacena státu 19. února 2010, tj. v době kratší než jeden rok, a že banka vrátila částku podpory s využitím svých vlastních zdrojů. FHB rovněž použila své vlastní finanční prostředky k zaplacení čtyř splátek střednědobé státní půjčky, které byly splatné dne 11. února 2011, 11. května 2011, 11. srpna 2011 a 11. listopadu 2011.
8.4.2.3. Omezení restrukturalizačních nákladů, kompenzace
(79)
Komise příznivě hodnotí včasné splacení částky rekapitalizace státu. Dále akvizice Allianz Bank ze strany FHB zlepšuje profil likvidity banky zvýšením částky retailových a podnikových vkladů. Tato akvizice je tak důležitým aspektem obchodního plánu banky a přispívá k její dlouhodobé ziskovosti. Nelze proto mít za to, že podpora poskytnutá FHB byla použita k rozvoji jejích činností v nových oblastech podnikání, neboť Allianz Bank i FHB působí na stejných trzích retailového a podnikového bankovnictví. V důsledku toho se Komise domnívá, že akvizice Allianz Bank Ltd ze strany FHB představuje vhodné opatření k zachování dlouhodobé životaschopnosti banky.
(80)
Komise dále konstatuje, že informace, které poskytly maďarské orgány, rozptýlily pochybnosti vyjádřené Komisí v rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 24. ledna 2011 o tom, zda akvizice Allianz Bank proběhla do značné míry na náklady státu. Akvizice Allianz Bank byla uzavřena dne 30. září 2010 po vrácení rekapitalizace státu dne 19. února 2010. Pokud jde o nesplacené částky půjčky, Komise příznivě hodnotí, že banka od února 2011 již uhradila čtyři splátky půjčky (23). Komise své hodnocení nezměnila ani při zohlednění „chybějící“ kompenzace za rekapitalizaci, tj. částky, kterou FHB původně nezaplatila, jelikož tato částka činila přibližně 1,6 miliardy HUF (40. bod odůvodnění) a cena za Allianz Bank činila 3,3 miliardy HUF (60. bod odůvodnění).
(81)
Pokud jde o kompenzaci za opatření podpory, Komise příznivě hodnotí, že FHB a maďarská vláda uzavřely dne 15. prosince 2011 dohodu, na základě které FHB souhlasila se zaplacením dodatečné kompenzace státu ve výši 1,6 miliardy HUF. Kromě platby 890 milionů HUF provedené v říjnu 2010 odpovídá celková platba banky FHB za rekapitalizaci ze strany maďarského státu kompenzaci ve výši 10,49 %, což je v souladu s podmínkami uvedenými v záručním a rekapitalizačním systému.
(82)
Komise příznivě hodnotí, že banka splatila rekapitalizaci poskytnutou státem v době kratší než jeden rok (tj. banka byla rekapitalizována dne 23. března 2009 a státu byla částka vrácena dne 19. února 2010).
(83)
Střednědobá půjčka, kterou banka obdržela v rámci režimu podpory likvidity, s sebou nese kompenzaci v podobě i) zvláštního práva čerpání MMF (dále jen „ZPČ“) +345 bazických bodů nebo ii) 12měsíční mezibankovní referenční úrokové sazby (dále jen „IBOR“) +100 bazických bodů +123,5 bazických bodů (což odpovídá měsíčnímu průměru v rozmezí 3,79 % až 4,08 %), podle toho, která hodnota je vyšší, v souladu s podmínkami stanovenými v režimu likvidity.
(84)
Dohoda o střednědobé státní půjčce zajistí, že bude splácena […] počínaje dnem 11. února 2011. Podle informací předložených maďarskými orgány zaplatila FHB čtyři splátky půjčky, které byly splatné 11. února 2011, 11. května 2011, 11. srpna 2011 a 11. listopadu 2011. Komise příznivě hodnotí, že FHB dosud rychle plnila své finanční závazky, pokud jde o střednědobou půjčku. Komise nemá důvod pochybovat o tom, že půjčka bude plně a včas splacena ke dni splatnosti.
(85)
Toto posouzení potvrzuje dobrý výkon FHB, a to i přes obtíže v maďarském bankovním sektoru a relativně vysokému poměru kapitálu tier 1 (12 % na konci roku 2008, který se po rekapitalizaci v roce 2009 zvýšil na 16,9 % a udržel si vysokou úroveň 10,5 % po splacení státního kapitálu). Kapitálový požadavek pro maďarské banky činil v této době 8 %. Na rozdíl od podobných institucí byla banka schopna uchovat si svou silnou kapitálovou pozici (ukazatel kapitálové přiměřenosti 10,5 % v březnu 2009 po splacení rekapitalizace státu). Kromě toho si udržela rating agentury Moody's Baa3, který ještě spadá do kategorie investičního stupně.
(86)
Na základě těchto skutečností se Komise domnívá, že FHB zaznamenala pouze dočasné problémy, které nemají zásadní charakter. Proto se domnívá, že kompenzace, kterou banka zaplatila, je přiměřená, neboť odpovídá kompenzaci požadované od v zásadě zdravé banky.
(87)
Vzhledem k tomu, že životaschopnost banky nebyla ohrožena pokračujícími obtížemi v Maďarsku, Komise nebude požadovat zaplacení další kompenzace státu.
(88)
Kromě toho byla kompenzace poskytnutá státu bankou FHB za střednědobou půjčku (viz 84. bod odůvodnění) v souladu s podmínkami stanovenými v režimu likvidity. Komise se proto domnívá, že kompenzace za obě opatření podpory je přiměřená.
(89)
Komise rovněž příznivě hodnotí, že banka nevyplatila za roky 2009 a 2010 žádné dividendy ze svých kmenových akcií. FHB rovněž zavedla určitá omezení, pokud jde o platy, odměny a výhody svých vyšších úředníků do doby skončení účasti maďarského státu.
(90)
Komise se proto domnívá, že plán restrukturalizace zajišťuje přiměřený vlastní příspěvek banky, jejích akcionářů a vedení na náklady restrukturalizace.
8.4.2.4. Opatření určená k nápravě narušení hospodářské soutěže
(91)
Komise konstatuje, že opatření obsažená v plánu restrukturalizace banky k omezení narušení hospodářské soutěže, jsou omezená. Za prvé nejsou uskutečňována žádná strukturální opatření. Za druhé, opatření upravující v plánu restrukturalizace chování banky se použijí pouze v době, kdy má banka k dispozici kapitál vložený státem. Komise příznivě hodnotí, že FHB dosud rychle plnila své finanční závazky vyplývající ze střednědobé půjčky. Komise nemá důvod pochybovat o schopnosti banky plně a včas splatit půjčku ke dni její splatnosti. Za čtvrté, postavení FHB na trhu se od akvizice Allianz Bank (s podílem na trhu ve výši [3 %-3,3 %] před akvizicí a [3,4 %-3,6 %] po akvizici) výrazně nezměnilo, což Komisi znovu ujišťuje, že vliv této akvizice na narušení hospodářské soutěže zůstává omezený.
(92)
Opatření týkající se chování banky se omezují na následující:
-
banka nesleduje žádnou agresivní obchodní strategii,
-
banka by neměla investovat do nových oblastí podnikání, pokud tyto investice nebyly schváleny před podepsáním dohody o rekapitalizaci,
-
banka by se měla vyhnout marketingu existence státní podpory.
(93)
Komise se nedomnívá, že ostatní opatření ohledně chování banky spojená s rekapitalizací, která maďarské orgány uvedly ve své odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 27. ledna 2011, lze považovat za opatření, jež mají omezovat narušení hospodářské soutěže způsobené touto podporou.
(94)
Avšak vzhledem k omezené velikosti podílu FHB na trhu retailového a podnikového bankovnictví v Maďarsku ([0,9 %-1,08 %] a [0,5 %-0,9 %] případně na trhu retailových a podnikových vkladů) a vzhledem ke skutečnosti, že banka splatila kapitál vložený státem za dobu kratší než jeden rok poté, co byl poskytnut, se Komise domnívá, že narušení hospodářské soutěže zůstává omezené. Navíc vzhledem k tomu, že FHB již splatila čtyři splátky střednědobé státní půjčky v rámci režimu podpory likvidity, Komise nemá důvod pochybovat o tom, že banka splatí úvěr v plné výši a včas.
(95)
Dále byla kompenzace vyplacená státu v souladu se záručním a rekapitalizačním systémem, a je proto přiměřená, jak je stanoveno v bodu 34 sdělení o restrukturalizaci.
ZÁVĚR
(96)
Komise se domnívá, že na základě informací poskytnutých maďarskými orgány a aktualizovaného plánu restrukturalizace FHB uvedeného v oddíle IV tohoto rozhodnutí jsou realizovaná podpůrná opatření ve formě půjčky na podporu likvidity a ve formě rekapitalizace slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy a splňují požadavky obsažené ve sdělení o restrukturalizaci, pokud jde o životaschopnost, sdílení nákladů a opatření na zmírnění narušení hospodářské soutěže.
(97)
Maďarsko výjimečně souhlasilo s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato v angličtině jako jediném závazném znění,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Opatření spočívající ve střednědobé státní půjčce ve výši 120 miliard HUF (přibližně 410 milionů EUR) udělené dne 25. března 2009 s termínem splatnosti dne 11. listopadu 2012 a v rekapitalizaci ve výši 30 miliard HUF (přibližně 100 milionů EUR) ve formě prioritních akcií, ze kterých budou vyplaceny zvláštní dividendy, plus jedna akcie s hlasovacím právem poskytnuté dne 31. března 2009, která Maďarsko provedlo ve prospěch FHB Jelzálogbank Nyrt, jsou slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Maďarsku.
V Bruselu dne 22. února 2012.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2012 m. vasario 22 d.
dėl valstybės pagalbos Nr. SA.29608 (C37/10), kurią Vengrija skyrė „FHB Jelzálogbank Nyrt“ rekapitalizavimui
(pranešta dokumentu Nr. C(2012) 1021)
(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)
(Tekstas svarbus EEE)
(2014/296/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas (1) ir atsižvelgdama į tas pastabas,
kadangi:
I. PROCEDŪRA
(1)
2009 m. kovo 25 d. Vengrija suteikė „FHB Jelzálogbank Nyrt“ (toliau - FHB arba bankas) vidutinės trukmės 120 mlrd. Vengrijos forintų (HUF) (apie 410 (2) mln. EUR) valstybės paskolą pagal Vengrijos bankų likvidumo schemą, kurią Komisija patvirtino 2010 m. sausio 14 d. (3)2009 m. kovo 31 d. Vengrijos institucijos rekapitalizavo FHB 30 mlrd. HUF (apie 100 mln. EUR) sumą, išleisdamos naujas specialiąsias privilegijuotąsias dividendų akcijas ir vieną akciją su balso teise. Rekapitalizavimas įvykdytas remiantis 2009 m. kovo 31 d. Komisijos patvirtinta garantijos ir rekapitalizavimo schema (4).
(2)
2009 m. balandžio 3 d., gegužės 13 d., liepos 14 d. ir rugsėjo 11 d. raštais Komisija paprašė Vengrijos institucijų pateikti informacijos apie rekapitalizavimo sąlygas. Vengrijos institucijos atsakė 2009 m. balandžio 24 d., birželio 2 d., rugpjūčio 12 d. ir spalio 9 d. raštais.
(3)
Kilus abejonių dėl banko patikimumo rekapitalizavimo metu, 2009 m. spalio 19 d. Komisija, remdamasi Komisijos komunikatu dėl finansų sektoriaus gyvybingumo atkūrimo ir restruktūrizavimo priemonių vertinimo pagal valstybės pagalbos taisykles dabartinės krizės sąlygomis (5) (toliau - restruktūrizavimo komunikatas), paprašė Vengrijos pateikti FHB restruktūrizavimo planą. 2009 m. lapkričio 12 d. ir 19 d. Vengrija pateikė papildomos informacijos, o 2010 m. sausio 26 d. - restruktūrizavimo plano projektą.
(4)
2010 m. vasario 19 d. FHB valstybei grąžino visą rekapitalizavimo sumą.
(5)
2010 m. kovo 24 ir 25 d. raštais Vengrija pateikė Komisijai papildomos informacijos. 2010 m. balandžio 21 d. surengtas visuotinis FHB akcininkų susirinkimas, kuriame FHB nusprendė valstybei išmokėti atlygį už rekapitalizavimą ir po kurio Komisija 2010 m. balandžio 22 d. raštu paprašė informacijos.
(6)
2010 m. birželio 2 d. ir spalio 1 d. raštais Komisija paprašė papildomos informacijos. 2010 m. birželio 11 d. raštu Vengrijos institucijos pateikė papildomos informacijos.
(7)
2010 m. birželio 15 d. Vengrija pateikė atnaujintą restruktūrizavimo planą, kuris buvo papildytas 2010 m. rugsėjo 30 d. pateiktais kitais pagrindiniais duomenimis.
(8)
2010 m. birželio 18 d., liepos 28 d. ir 2010 m. spalio 5 d. raštais Vengrijos institucijos pateikė papildomos informacijos, o 2010 m. spalio 29 d. raštu pranešė Komisijai, kad FHB išmokėjo atlygį už rekapitalizavimą.
(9)
2010 m. gruodžio 16 d. Komisija nusprendė pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - Sutartis) 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą oficialią tyrimo procedūrą dėl FHB skirtų pagalbos priemonių. Vėliau Vengrijos institucijos paprašė Komisijos iš dalies pakeisti minėtą sprendimą, nes kai kurios jo dalys buvo neteisingos ir pasenusios. Todėl sprendimas buvo pakeistas nauju 2011 m. sausio 24 d. sprendimu (6) (toliau - sprendimas pradėti oficialią tyrimo procedūrą). 2011 m. sausio 24 d. raštu Komisija pranešė Vengrijos institucijoms savo sprendimą pradėti Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl pagalbos priemonės. Komisijos sprendimas pradėti procedūrą 2011 m. birželio 18 d. paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl priemonės.
(10)
2011 m. kovo 2 d. raštu Vengrijos institucijos pateikė savo pastabas dėl 2011 m. sausio 24 d. Komisijos sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą, kuriuo pradedama oficiali tyrimo procedūra dėl FHB suteiktos pagalbos priemonės. Šios pastabos buvo papildytos 2011 m. liepos 11 d. raštu FHB pateiktomis pastabomis.
(11)
2011 m. liepos 18 d. raštu trečioji šalis („Magyar Jelzálogbank Egyesület“, Vengrijos hipotekos bankų asociacija) Komisijai pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą.
(12)
2011 m. spalio 3 d. raštu Vengrijos institucijos pateikė dar kartą atnaujintą restruktūrizavimo planą ir papildomos informacijos apie rekapitalizavimo sumos grąžinimą Vengrijos valstybei.
(13)
2011 m. gruodžio 15 d. FHB ir Vengrijos valstybė pasirašė naują susitarimą, pagal kurį bankas įsipareigojo išmokėti valstybei atlygį, dėl kurio iš pradžių buvo susitarta rekapitalizavimo susitarime.
II. PAGALBOS GAVĖJO APRAŠYMAS
1.1. PAGALBOS GAVĖJAS
(14)
FHB buvo įsteigtas valstybės 1997 m. Valstybė savo turimą FHB kapitalo dalį palaipsniui pardavė. 2003 m. FHB buvo įtrauktas į Budapešto vertybinių popierių biržos sąrašus, o 2007 m. rugpjūčio mėn. valstybė sumažino savo kontrolinį akcijų paketą iki šiek tiek daugiau negu 4 %.
(15)
FHB iš pradžių buvo įsteigtas kaip hipotekos bankas, siekiant skatinti naudotis hipotekos lakštais. Jam buvo taikomos griežtos taisyklės, susijusios su ribotos apimties veikla, užstatų ir specifine priežiūra, kad būtų užtikrinta maksimali hipotekos lakštų sauga. Iš pradžių FHB buvo leidžiama teikti tik ilgalaikes hipotekos paskolas ir garantijas, susijusias su hipotekos paskolomis, ir sudaryti kai kuriuos išvestinių finansinių priemonių sandorius, kad jis apdraustų savo paties padėtį dėl hipotekos paskolų veiklos. Hipotekos lakštai buvo pagrindinis jo skolinimo veiklos finansavimo šaltinis. Bankas taip pat refinansuodavo kitų bankų išduotas hipotekos paskolas.
(16)
2006 m. FHB priėmė naują strateginį planą, siekdamas išplėsti savo bankininkystės veiklą ir filialų tinklą, kad galėtų plėtoti savo finansavimo ir veiklos bazę, ir kaip „FHB Commercial Bank“ įžengė į mažmeninę rinką. Laikui bėgant FHB pradėjo pardavinėti įvairius mažmeninius ir įmonių paskolų produktus ir teikti sąskaitų valdymo, indėlių priėmimo ir kortelių paslaugas, taip išplėsdama savo produktų asortimentą į įsipareigojimų sritį.
(17)
FHB yra grupė, kurią sudaro pagrindinė bendrovė „FHB Mortgage Bank Co. Plc“ ir visiškai jai priklausančios patronuojamosios įmonės: „FHB Commercial Bank Ltd“, „FHB Service Ltd“, „FHB Real Estate Ltd“ ir „FHB Life Annuity Real Estate Investment Ltd.“. Ji daugiausia veikia hipotekos lakštų rinkoje. 2009 m. FHB užėmė 23 % tos rinkos ir yra antras pagal dydį Vengrijos rinkos dalyvis (po „OTP Bank“, kuris užima 74 % rinkos). FHB priklauso 4,6 % mažmeninių hipotekos paskolų rinkos ir 0,6 % mažmeninių indėlių rinkos.
(18)
2009 m. kovo mėn. rekapitalizuojant banką, jo bendras balansas siekė 746,2 mlrd. HUF. Tą pačią dieną banko kapitalo pakankamumo rodiklis (toliau - KPR) siekė 10,5 %. 2009 m. pabaigoje po valstybės atlikto kapitalo injekcijos FHB KPR padidėjo iki 16,1 % (apskaičiuota pagal Vengrijos apskaitos taisykles).
1.2. APLINKYBĖS
(19)
Vengrija yra viena iš labiausiai nuo finansų krizės nukentėjusių valstybių narių. Po keleto metų dėl per didelių Vyriausybės išlaidų ir kreditais pagrįsto statybų ir vartojimo pakilimo dar prieš krizę atsirado didelis ekonomikos disbalansas. Paplitusios namų ūkių paskolos eurais ir Šveicarijos frankais ir nuolatinė priklausomybė nuo išorės finansavimo lėmė, kad šalis ir jos bankų sektorius tapo itin pažeidžiami dėl Vengrijos forinto vertės svyravimų; per krizę jo vertė gerokai sumažėjo.
(20)
Finansų krizė paveikė Vengriją taip, kad Tarptautinis valiutos fondas (toliau - TVF), Europos Sąjunga (toliau - ES) ir Pasaulio bankas 2008 m. lapkričio mėn. turėjo suteikti Vengrijai skubias paskolas, siekiant sumažinti įtampą šalies finansų rinkose.
(21)
Reaguodama į didelius krizės sukeltus Vengrijos ekonomikos sutrikimus, Vengrijos Vyriausybė priėmė keletą finansų sektoriaus paramos priemonių, kurias bendrai finansavo TVF, ES ir Pasaulio bankas. Tarp priemonių - likvidumo paramos schema ir garantijos bei rekapitalizavimo schema.
(22)
Likvidumo paramos schema (toliau - likvidumo schema), nustatyta Vengrijos viešųjų finansų akte - tai likvidumo parama teikiant paskolas finansų įstaigoms. 2009 m. sausio 14 d. Komisija patvirtino šią schemą (7) ir vėliau keletą kartų pratęsė, paskutinį kartą iki 2011 m. gruodžio 31 d. (8)
(23)
2009 m. vasario 12 d. sprendimu (9) Komisija patvirtino Vengrijos garantijos ir rekapitalizavimo schemą. Pagal schemą Vengrijos valstybė galėjo pasirašyti privilegijuotąsias akcijas, kurios laikomos 1 lygio bankų kapitalu. Su rekapitalizavimu susijusios schemos dalis buvo keletą kartų pratęsta, paskutinį kartą - iki 2011 m. gruodžio 31 d.
(24)
Pagal garantijos ir rekapitalizavimo schemą, jei rekapitalizavimas viršija 2 % pagal riziką įvertinto banko turto, Vengrijos institucijos pirmiausia turi informuoti Komisiją ir pateikti išsamų vertinimą, kodėl jos mano, kad toks bankas vis dar turėtų būti laikomas iš esmės patikima įstaiga. Jei Komisija nepritaria vertinimui, kad bankas yra iš esmės patikimas, rekapitalizavimą galima atlikti, tačiau, siekiant atsižvelgti į didesnę riziką, atlygis turi būti padidintas ir per šešis mėnesius nuo rekapitalizavimo Komisijai turi būti pateiktas restruktūrizavimo planas.
FHB sunkumų priežastys
(25)
Vengrija labai nukentėjo nuo finansų krizės, kuri kartu su kitomis bankų sektoriaus vidaus problemomis pablogino Vengrijos bankų padėtį.
(26)
FHB reikėjo valstybės paramos, nes, priešingai nei daugelis kitų Vengrijos bankų, jis neturėjo patronuojančios bendrovės euro zonoje ir todėl negalėjo gauti pigaus Europos centrinio banko (toliau - ECB) teikiamo finansavimo. Nuo 2008 m. rudens euro zonoje buvo galima naudotis ECB priemonėmis, įskaitant įvairias atpirkimo priemones. Vengrijos nacionalinis bankas sukūrė priemonę 2010 m. pradžioje, tačiau tai tik pagerino galimybę gauti finansavimą Vengrijos forintais, o ne finansavimą eurais, kuris, anot FHB, sunkiausiu krizės laikotarpiu buvo lemiamas (10).
(27)
Vengrijos institucijų teigimu, FHB rekapitalizavimas buvo reikalingas banko mokumui užtikrinti ir neutralizuoti likvidumo sunkumams, su kuriais susidūrė visas Vengrijos bankų sektorius.
III. PAGALBOS PRIEMONIŲ APRAŠYMAS
(28)
Pagalbos priemonės, kurias Vengrija suteikė FHB, aprašytos 2011 m. sausio 24 d. Komisijos sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą. Jas sudaro:
-
2009 m. kovo 25 d. pagal likvidumo schemą suteikta vidutinės trukmės 120 mlrd. HUF (apie 410 mln. EUR) valstybės paskola, kurios išpirkimo data - 2012 m. lapkričio 11 d.,
-
30 mlrd. HUF (apie 100 mln. EUR) rekapitalizavimas, išleidžiant naujas specialiąsias privilegijuotąsias dividendų akcijas ir vieną akciją su balso teise, įvykdytas 2009 m. kovo 31 d. pagal garantijos ir rekapitalizavimo schemą.
(29)
Vengrijos ir FHB rekapitalizavimo susitarime nustatyta atlygio valstybei už akcijas dydžio apskaičiavimo formulė - 10,49 %, o tai atitinka iš esmės patikimiems bankams taikomą atlygio dydį, nustatytą garantijos ir rekapitalizavimo schemoje, mokėtiną dividendų forma. Rekapitalizavimas siekė 9 % FHB pagal riziką įvertinto banko turto, o tai yra daugiau nei garantijos ir rekapitalizavimo schemoje nustatyta 2 % riba, pagal kurią pagalbą gaunančios įstaigos gali būti laikomos iš esmės patikimomis. Kadangi prieš įgyvendinant šią priemonę apie ją Komisijai nebuvo pranešta, Komisija neturėjo galimybės patikrinti, ar bankas turėjo būti laikomas iš esmės patikimu pagal garantijos ir rekapitalizavimo schemą. Jeigu pagalbos gavėjas nelaikomas patikimu pagal garantijos ir rekapitalizavimo schemą, reikalaujama pateikti restruktūrizavimo planą, o atlygio dydis turi atspindėti ne visai patikimo banko pobūdį ir būti didesnis už iš esmės patikimo banko mokamą atlygį.
(30)
Nepaisant sunkumų, bankas per tą laikotarpį sugebėjo su jais susidoroti: jo kapitalo pozicija buvo tvirta (2009 m. kovo mėn. KPR - 10,5 %), o „Moody's Investors Service“ (toliau - „Moody's“) jam buvo skyrusi Baa3 reitingą, kuris dar yra investicinio lygmens reitingas. 2010 m. vasario mėn., praėjus mažiau nei devyniems mėnesiams nuo rekapitalizavimo, bankas išpirko valstybei priklausančias specialiąsias privilegijuotąsias dividendų akcijas.
(31)
Bankas nusprendė grąžinti rekapitalizavimo lėšas, remdamasis peržiūrėtu konsoliduotu esamu ir tikėtinu pagal riziką įvertintu banko turtu, atsižvelgdamas į savo 2010 m. planui parengti naudotą makroekonominę prognozę ir 2010 m. banko finansiniame plane numatytas tikėtinas sumas, balansą ir informaciją apie riziką. Atlikus peržiūrą padaryta išvada, kad, nepaisant pasaulinės finansų krizės, banko padėtis metų pabaigoje buvo kur kas geresnė nei numatyta 2009 m. pradžioje sudarant susitariamą su Vengrijos valstybe dėl rekapitalizavimo.
(32)
FHB valstybei grąžino rekapitalizavimo lėšas ir neišmokėjo jai jokio atlygio, taip pažeisdamas rekapitalizavimo susitarimą (11). Tačiau bankas laikėsi nuomonės, kad valstybei priklausiusių specialiųjų privilegijuotųjų dividendų akcijos automatiškai nesuteikė teisės išmokėti dividendus, o jų privilegijuotumas buvo tik toks, kad bankas turėjo išmokėti nustatytus dividendus valstybei prieš išmokėdamas dividendus už paprastas akcijas. Atsižvelgiant į tai, kad laikotarpiu, kuriuo valstybei priklausė specialiosios privilegijuotosios dividendų akcijos, eiliniai akcininkai negavo jokių dividendų, banko nuomone, jis neprivalėjo išmokėti privilegijuotųjų akcijų dividendų. Be to, FHB teigia, kad bet kuriuo atveju, paskelbus apie 2009 m. dividendus, valstybė neturėjo specialiųjų privilegijuotųjų dividendų akcijų, kadangi akcijos buvo jau išpirktos.
(33)
FHB Komisijai pranešė, kad jis dalyvavo 2010 m. testavime nepalankiausiomis sąlygomis ES mastu, kurį koordinavo Europos bankų priežiūros komitetas, bendradarbiaudamas su ECB ir Vengrijos finansų priežiūros institucija. Šio testavimo metu daugiausia dėmesio buvo skirta kapitalo pakankamumui, o likvidumo rizika tiesiogiai nebuvo testuojama. Testo, atlikto remiantis konsoliduotais 2009 m. pabaigos duomenimis, rezultatai leido teigti, kad kapitalo rezervą sudaro [daugiau nei 50] (12) mln. EUR I lygio kapitalo, o FHB I lygio kapitalo pakankamumo koeficiento riba - 6 %.
(34)
2010 m. rugpjūčio 21 d. įsigaliojus 2010 m. CX įstatymui, kuriuo iš dalies pakeisti tam tikri ekonomikos ir finansų įstatymai (toliau - 2010 m. CX įstatymas), Vengrija iš dalies pakeitė 2008 m. CIV įstatymą dėl finansinės tarpininkavimo sistemos stabilumo (toliau - stabilumo įstatymas). 2010 m. CX įstatymu atgaline data buvo sukurtas teisinis pagrindas, kuriuo remdamasi Vengrijos valstybė galėjo iš FHB reikalauti atlygio už rekapitalizavimą, nors Vengrijos valstybė nebebuvo akcininkė tuo metu, kai FHB akcininkų susirinkime nuspręsta išmokėti dividendus.
(35)
2010 m. spalio 28 d. Vengrijos valstybė ir FHB pasirašė susitarimą, kuriuo remdamasis FHB už rekapitalizavimą turėjo išmokėti Vengrijos valstybei 890 mln. HUF atlygį ir 11 726 786 HUF delspinigių.
(36)
Atlygio dydis buvo nustatytas tariamai remiantis likvidumo schemos sąlygomis. Vengrijos institucijos teigė, kad rekapitalizavimas buvo suteiktas kaip paskola, iš to paties finansavimo šaltinio kaip ir likvidumo parama, todėl atlygis už rekapitalizavimą ir likvidumo paramą turėtų būti vienodas. Kapitalas FHB suteiktas 2009 m. gegužės 6 d., o bankas jį grąžino 2010 m. vasario 19 d. Galiausiai pritaikyta palūkanų norma buvo tokia pati kaip ir maždaug 400 mln. EUR paskolos palūkanų norma. Remiantis Vengrijos pateikta informacija, mėnesinė vidutinė palūkanų norma buvo tarp 3,79 % ir 4,08 %; faktinė suma buvo skaičiuojama savaitėmis. Remiantis Vengrijos institucijų pateikta informacija, visa atlygio suma - 890 mln. HUF - buvo išmokėta 2010 m. pabaigoje.
(37)
Delspinigiams taikyta 5,97 % Vengrijos orientacinė norma, kurią skelbia Komisija (13), padidinta 100 bazinių punktų. Delspinigiai buvo apskaičiuoti už laikotarpį nuo 2010 m. rugpjūčio 21 d., kai įsigaliojo iš dalies pakeistas stabilumo įstatymas, iki 2010 m. spalio 28 d., kai buvo pasirašytas susitarimas.
(38)
2011 m. gruodžio 15 d. Vengrijos valstybė ir FHB sudarė naują susitarimą, pagal kurį bankas sutiko sumokėti valstybei bendrą sumą - 10,49 % visos rekapitalizavimo sumos (t. y. iš viso 2 491 742 552 HUF). Pagal šį naują susitarimą FHB įsipareigojo valstybei iki 2011 m. gruodžio 31 d. išmokėti papildomą 1 601 742 552 HUF sumą - skirtumą tarp viso 36 konstatuojamojoje dalyje nurodyto 890 milijonų HUF atlygio ir atlygio, kuris jau buvo išmokėtas 2010 m. spalio 28 d.
IV. RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANAS
(39)
2010 m. rugsėjo 30 d. Vengrija Komisijai pateikė atnaujintą FHB restruktūrizavimo planą. 2011 m. spalio 3 d. raštu Komisijai pateikta papildomos informacijos apie restruktūrizavimo planą. Pagrindiniai restruktūrizavimo plano aspektai jau aprašyti Komisijos sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą. 2011 m. spalio 3 d. pateikti papildomi elementai aprašyti 4.1-4.3 skirsniuose.
4.1. GYVYBINGUMAS
(40)
Nepaisant pagerėjimo požymių, 2010 m. tarptautinės ir šalies ekonomikos sąlygos buvo gana sudėtingos. 2010 m. Vengrijos bankų sektoriaus pelningumas buvo kur kas mažesnis nei ankstesniais metais. Remdamasi 2010 m. XC įstatymu, kuris įsigaliojo 2010 m. rugpjūčio 13 d., Vengrijos Vyriausybė nustatė specialų mokestį finansų organizacijoms, kuris bendrai sudaro 187 mlrd. HUF ir kurį daugiausia mokėjo kredito įstaigos.
(41)
2010 m. mažmeniniams vartotojams išduota daug mažiau paskolų. Kartu dėl nepalankių pokyčių reglamentavimo srityje ir rinkos sąlygų sumažėjo paskolų pasiūla. Paskolos įmonėms visame sektoriuje taip pat sumažėjo, nors kai kurie bankai, tarp jų ir FHB, išplėtė su įmonėmis susijusią savo veiklą.
(42)
Svarbiausias įvykis, susijęs su FHB veiklos ir finansiniais rezultatais - bankas įgijo „Allianz Commercial Bank Ltd“ (toliau - „Allianz Bank“) ir buvo sudarytas „Allianz Hungaria Insurance Co. Ltd.“ (toliau - „Allianz Hungaria Insurance“) ir FHB ilgalaikio strateginio bendradarbiavimo susitarimas. Įsigijimo procedūra užbaigta 2010 m. rugsėjo 30 d. Kartu buvo pradėtas FHB integracijos projektas, siekiant sujungti „Allianz Bank“ ir „FHB Commercial Bank“ ir racionalizuoti bei pagerinti visos grupės veiklą (filialų tinklą, platinimo kanalus, produktų portfelį, IT veiklą, organizacinę struktūrą ir žmogiškuosius išteklius ir kt.).
(43)
Dėl įsigijimo 2010 m. pagerėjo FHB grupės grynasis pelnas, o su įsigijimu susijusios vienkartinės priemonės tapo atsvara neigiamam specialaus bankų mokesčio, paskolų portfelio nuostolių ir padidėjusių finansavimo išlaidų poveikiui. Bendras FHB 2010 m. pelnas siekė 11,2 mlrd. HUF, t. y. buvo 58,9 % didesnis nei 2009 m.
(44)
Dėl „Allianz Bank“ įsigijimo gerokai padidėjo FHB mažmeninių ir įmonių banko sąskaitų skaičius - nuo […] 2009 m. gruodžio mėn. iki […] 2010 m. gruodžio mėn. (+ […] %). Tačiau dėl didelio skaičiaus nenaudojamų sąskaitų indėlių suma proporcingai nepadidėjo, ji padidėjo nuo […] mlrd. HUF 2009 m. gruodžio mėn. iki […] mlrd. HUF 2010 m. gruodžio mėn. (+ […] %). FHB priklausanti mažmeninių indėlių ir įmonių indėlių rinkos dalis atitinkamai padidėjo nuo […] % iki […] % ir nuo […] % iki […] %. Todėl dėl „Allianz Bank“ įsigijimo FHB finansavimo derinyje padidėjo indėlių dalis, o hipotekos lakštų dalis sumažėjo nuo […] mlrd. HUF 2010 m. iki […] mlrd. HUF 2011 m.
(45)
Remdamasi numatomu konsoliduotu balansu ir 2011 m. pelno ir nuostolio ataskaita FHB prognozavo, kad 2011 m. gruodžio mėn. jo KPR turėtų siekti maždaug […] %. Šioje prognozėje atsižvelgta į papildomą mokėjimą Vengrijos valstybei, susijusį su 2009 m. kovo mėn. įvykdytu rekapitalizavimu; šis papildomas mokėjimas atliktas 2011 m. gruodžio 15 d. pagal susitarimą su Vengrijos valstybe.
4.2. NAŠTOS PASIDALIJIMAS
(46)
Už 30 mlrd. HUF rekapitalizavimą FHB 2010 m. spalio mėn. išmokėjo 890 mln. HUF atlygį. Iš pradžių taikyta palūkanų norma buvo tokia pat kaip ir 120 mlrd. HUF paskolai taikyta palūkanų norma, t. y. 3,79 %-4,08 % mėnesinis vidurkis.
(47)
Pagal naują 2011 m. gruodžio 15 d. pasirašytą FHB ir Vengrijos valstybės susitarimą bankas įsipareigojo valstybei išmokėti bendrą 2 491 742 552 HUF atlygį, kuris atitinka 10,49 % rekapitalizavimo sumos, kaip iš pradžių numatyta banko ir valstybės rekapitalizavimo susitarime.
4.3. KONKURENCIJOS IŠKRAIPYMĄ RIBOJANČIOS PRIEMONĖS
(48)
2011 m. spalio mėn. pateiktoje papildomoje informacijoje nebuvo konkrečiai aptartas konkurencijos iškraipymas, išskyrus pažymėtą faktą, kad, nepaisant „Allianz Bank“ įsigijimo, FHB užimama mažmeninių indėlių ir įmonių indėlių rinkos dalis išlieka ribota (2010 m. gruodžio 31 d. atitinkamai [0,7 %-1,3 %] ir [0,4 %-0,95 %], o 2011 m. birželio 30 d. - atitinkamai [0,65 %-1,3 %] ir [1 %-1,35 %]).
V. PRIEŽASTYS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ
(49)
Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą, nes laikėsi nuomonės, kad pagrindinės prielaidos, kuriomis grindžiamas restruktūrizavimo planas ir FHB verslo prognozės, nebuvo pakankamai pagrįstos ir nebuvo atsižvelgta į FHB neseniai įsigytą „Allianz Bank“. Be to, Komisija taip pat išreiškė abejonių dėl ilgalaikio FHB gyvybingumo, atsižvelgiant į aktyvią banko veiklą didmeninio finansavimo rinkoje ir Vengrijos nekilnojamojo turto rinkoje.
(50)
Taip pat, atsižvelgdama į nedidelį, palyginti su rekapitalizavimo suma, 2010 m. spalio mėn. valstybei išmokėtą atlygį (kuris, kaip nustatyta likvidumo schemoje, atitinka 3,79 %-4,08 % vidutinę palūkanų normą), Komisija taip pat išreiškė abejonių, ar paties banko įnašas į savo restruktūrizavimą buvo pakankamas. FHB įsigytas „Allianz Bank“ ir susitarimas su „Allianz Hungaria Insurance“ taip pat sukėlė abejonių dėl to, ar pagalba neviršijo reikalingos minimalios sumos.
(51)
Galiausiai Komisija taip pat nusprendė, kad Vengrijos institucijos neįrodė, kad buvo imtasi pakankamų priemonių, siekiant sumažinti konkurencijos iškraipymą rinkoje, atsiradusį dėl FHB gautos pagalbos, visų pirma atsižvelgiant į jo plėtros strategiją, neseniai įsigytą „Allianz Bank“ ir nepakankamą atlygį, išmokėtą valstybei už rekapitalizavimą.
VI. SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS
(52)
2011 m. liepos 18 d. Komisija gavo Vengrijos hipotekos bankų asociacijos (toliau - asociacija) pastabas. Savo pastabose asociacija priminė Vengriją 2008-2009 m. palietusios ekonomikos ir bankų sektoriaus krizės mastą ir pabrėžė, kad FHB rekapitalizavimas atliktas dėl sudėtingos dėl krizės susidariusios makroekonominės aplinkos. Valstybės intervencija FHB naudai siekta pašalinti rimtą Vengrijos hipotekinių kreditų sektoriui ir hipotekos lakštų rinkai kilusį pavojų. Iš tiesų dėl priklausomybės nuo valiutos kurso svyravimo, vartotojų pajamų sumažėjimo, susijusio su Šveicarijos franko stiprėjimu Vengrijos forinto atžvilgiu, ir didėjančio nedarbo hipotekos kreditų portfelio kokybė sparčiai ir stipriai pablogėjo, padaugėjo „blogų paskolų“ ir sumažėjo bankų finansavimo galimybės. Tai buvo ypač aktualu FHB, kuris yra finansuojamas iš kapitalo rinkos.
VII. VALSTYBĖS NARĖS PASTABOS
(53)
2011 m. kovo 2 d. Komisija gavo Vengrijos institucijų pastabas, kurias papildė 2011 m. liepos 11 d. raštu pateiktos FHB pastabos.
7.1. GYVYBINGUMAS
(54)
Atsakydamos į Komisijos abejones dėl prielaidų, kuriomis pagrįstas banko restruktūrizavimo planas, tikslumo, Vengrijos institucijos teigia, kad finansinės prognozės pagrįstos išorės ekspertų prielaidomis ir atitinka informaciją, turėtą tuo metu, kai jos buvo pateiktos. Kalbant apie prielaidų patikimumą, jis nesiskiria nuo visų kitų finansinių planų arba FHB pateiktų prognozių patikimumo.
(55)
Vengrijos institucijų teigimu, ilgalaikis FHB gyvybingumas užtikrintas, kaip matyti iš sėkmingai FHB gautų lėšų pinigų ir kapitalo rinkose: 2009 m. FHB išdavė hipotekos įsipareigojimų ir lakštų už daugiau nei 60 mlrd. HUF, o privatūs investuotojai bankui taip pat paskolino iš viso […].
(56)
Be to, Vengrijos institucijos nurodo, kad, kalbant apie mažmeninių indėlių sąskaitas, iš duomenų matyti, kad FHB dalis mažmeninių indėlių segmente 2009 m. padidėjo nuo […] % iki […] %, o 2010 m. pabaigos projekcija - […] %. Be to, mažmeninių indėlių sąskaitų skaičius ir tokių sąskaitų portfelio dydis didėjo nuosekliai ir dinamiškai, nepaisant to, kad buvo numatytas šios rinkos nuosmukis. Todėl bankas ir Vengrijos institucijos nemano, kad mažmeninių indėlių ir mažmeninių sąskaitų projekcijos buvo pernelyg optimistinės.
(57)
Kalbant apie FHB likvidumo padėtį, ji gali būti traktuojama kaip nuosekliai stabili, be kita ko, dėl to, kad bankas turi laikytis reitingų agentūrų nustatytų likvidumo reikalavimų. Banko likvidumo padėtis buvo stabili net ir sudėtingiausiais krizės laikotarpiais, tai patvirtina 2009 m. kovo 19 d. Vengrijos Centrinio banko valdytojo laiškas finansų ministrui.
(58)
Galiausiai, banko turto kokybė per krizę susilpnėjo daugiausia dėl Vengrijos makroekonominės padėties, mažėjančių namų ūkių pajamų, mažėjančio užimtumo lygio ir didėjančio nedarbo, o ne dėl Šveicarijos franko stiprėjimo Vengrijos forinto atžvilgiu. Nors FHB pradėjo įgyvendinti keletą programų, kad išspręstų kritinėje padėtyje esančių skolininkų problemas, paskolų portfelio kokybė galutinai pagerės tik atsigavus ekonomikai ir pagerėjus ekonominiams rodikliams. Vengrijos Centrinio banko ir Vengrijos Vyriausybės 2011 m. ekonominėse projekcijose numatytas bendrojo vidaus produkto (BVP) augimas, laipsniškas užimtumo didėjimas ir mažesnis nedarbas, tai galėtų padaryti teigiamą poveikį ir FHB paskolų portfeliui.
7.2. NAŠTOS PASIDALIJIMAS
(59)
Vengrijos institucijos pažymi, kad FHB sudarė susitarimus su „Allianz Bank“ ir „Allianz Hungaria Insurance“ po to, kai FHB 2010 m. vasario 19 d. grąžino valstybei visos išleistų akcijų vertės sumą ir išpirko vykdant rekapitalizavimą išleistas akcijas. FHB susitarimai su „Allianz“ buvo sudaryti 2010 m. birželio ir liepos mėn., o įsigijimas įvyko 2010 m. rugsėjo mėn. Tuo metu FHB nebeturėjo jokių valstybės lėšų. Todėl FHB negalėjo finansuoti įsigijimo 2010 m. vasario mėn. grąžintomis rekapitalizavimo lėšomis. Parengiamieji tyrimai ir FHB bei „Allianz“ diskusijos prasidėjo tik po to, kai skola valstybei buvo grąžinta. Be to, FHB sumokėta „Allianz Bank“ pirkimo kaina (kartu su supirktų akcijų verte) sudarė maždaug 3,3 mlrd. HUF, o „Allianz Bank“ nuosavas kapitalas 2010 m. rugsėjo 30 d. buvo apie 14 mlrd. HUF. Todėl, kad galėtų įsigyti „Allianz Bank“, FHB nereikėjo jokio kapitalo, ir dėl sandorio FHB nuosavas kapitalas nesumažėjo.
(60)
Be to, faktą, kad pagalba buvo apribota iki būtino minimumo, įrodo tai, kad FHB KPR, kuris 2008 m. siekė 11,3 %, pasiekė 12 % KPR tikslą, kurį Komisija nustatė garantijos ir kapitalo schemoje jau po rekapitalizavimo.
(61)
Vengrijos institucijos taip pat pažymi, kad dividendų FHB neišmokėjo keletą metų iš eilės, o jo išpirktos akcijos sudarė tik mažą visos akcininko nuosavybės vertės dalį. Todėl, kadangi savininkams ir akcininkams išmokėtų lėšų suma per pastaruosius metus buvo nedidelė, užtikrintas tinkamas naštos pasidalijimas.
7.3. KONKURENCIJOS IŠKRAIPYMĄ RIBOJANČIOS PRIEMONĖS
(62)
Be konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių, kurias Komisija nurodo savo sprendime, Vengrijos institucijos nurodo papildomas priemones, susijusias su garantijos ir rekapitalizavimo schema, ir FHB ir Vengrijos valstybės sudarytu rekapitalizavimo susitarimu:
-
valstybei suteikiama speciali veto teisė dividendų išmokėjimo ir įsigijimo klausimais (14) ir
-
kol Vengrija bus suinteresuota banko kapitalu, bankas turės taikyti kai kuriuos apribojimus, susijusius su savo vyresniųjų pareigūnų darbo užmokesčiu, atlygiu ir pelnu (15).
(63)
Vengrijos institucijos pažymi, kad, remiantis jų valstybės pagalbos taisyklių aiškinimu, šios elgesio kontrolės priemonės ir kitos priemonės, kuriomis ribojamas konkurencijos iškraipymas, yra arba buvo privalomos FHB tol, kol valstybė buvo banko akcininkė.
(64)
Be pirmiau minėtų priemonių, FHB prisiėmė daugiau įsipareigojimų rekapitalizavimo susitarimo 3.8 punkte, kuriame numatyta, kad rekapitalizavimas turėtų būti panaudotas siekiant šių tikslų:
-
kad FHB padidintų „FHB Commercial Bank“ kapitalą,
-
kad prisidėtų prie Vengrijos hipotekos įsipareigojimų ir hipotekos paskolų rinkos stabilizavimo ir finansuotų mažmeninių paskolų ir paskolų MVĮ plėtojimą,
-
kad pagerintų FHB stabilumą ir sustiprintų aktyvų jo dalyvavimą kapitalo rinkose, taip prisidedant prie investuotojų pasitikėjimo atkūrimo,
-
kad FHB dalyvautų pirmiau nurodytų rinkos segmentų konsolidavime,
-
kad FHB optimizuotų savo finansavimo struktūrą (įsipareigojimų struktūrą),
-
kad FHB išplėstų savo priemonių rinkinį, reikalingą siekiant apsaugoti kapitalą nuo radikalaus makroekonomikos (valiutos keitimo kurso) rizikos poveikio.
(65)
Priešingai Komisijos išreikštoms abejonėms, FHB rekapitalizavimu nebuvo siekiama iškraipyti konkurenciją išplečiant „FHB Commercial Bank“ veiklą. Pastarojo banko kapitalo didinimas buvo rekapitalizavimo susitarime prisiimtas įsipareigojimas. Pagrindinė „FHB Commercial Bank“, kuriam taip pat buvo suteikta 25 mlrd. HUF kapitalo didinimo pagalba iš valstybės skirto rekapitalizavimo, veikla išliko tokia pat. Įmonių paskolų portfelis augo pastoviai, tačiau neviršydamas ankstesnių metų augimo tendencijos.
(66)
Vengrijos institucijų nuomone, atsižvelgiant į tai, kas pirmiau išdėstyta, nėra jokio pagrindo Komisijos teiginiui, kad konkurencijos iškraipymo ribojimo priemonės „yra labai ribotos“. Todėl Vengrijos institucijos pabrėžia, kad rekapitalizavimo susitarimu laikytasi stabilumo įstatyme ir atitinkamuose Komisijos komunikatuose nustatytų kriterijų.
VIII. PAGALBOS VERTINIMAS
8.1. PAGALBOS BUVIMAS
(67)
Komisija savo 2011 m. sausio 24 d. sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą nustatė, kad rekapitalizavimas ir likvidumo parama, suteikta kaip paskola FHB, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį (16). Nei Vengrijos valstybė, nei FHB nepateikė jokių argumentų, dėl kurių būtų galima suabejoti šia išvada.
8.2. PAGALBOS TEISĖTUMAS
(68)
Komisija savo 2011 m. sausio 24 d. sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą nurodė, kad FHB rekapitalizavimas neatitiko garantijos ir rekapitalizavimo schemos sąlygų. Visų pirma, nesilaikyta reikalavimų, kurie taikomi, kai kapitalo didinimas viršija 2 % pagalbos gavėjo pagal riziką įvertinto banko turto. Todėl, laikantis garantijos ir rekapitalizavimo schemos sąlygų ir Sutarties 108 straipsnio 3 dalies, apie priemonę Komisijai turėjo būti pranešta atskirai.
(69)
Taigi vykdydama FHB rekapitalizavimą Vengrija neteisėtai įgyvendino pagalbą, pažeisdama Sutarties 108 straipsnio 3 dalį.
8.3. KIEKYBINIS PAGALBOS VERTINIMAS
(70)
Restruktūrizuojant FHB būtina atsižvelgti į visas suteiktas priemones. Todėl atliekant suderinamumo vertinimą reikia atsižvelgti ir į 30 mlrd. HUF rekapitalizavimą, ir į 120 mlrd. HUF likvidumo paskolą.
8.4. PAGALBOS SUDERINAMUMAS
8.4.1. Teisinis pagrindas
(71)
Kaip nurodyta 2011 m. sausio 24 d. Komisijos sprendime, atsižvelgdama į ypatingas aplinkybes finansų rinkose, Komisija mano, kad priemonės gali būti nagrinėjamos pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, kuriame teigiama, kad „vidaus rinkai neprieštaraujančia gali būti laikoma […] pagalba, skirta […] kurios nors valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“. Kadangi šio sprendimo tikslas yra įvertinti pagalbą, skirtą FHB, ir jo restruktūrizavimo planą, Komisija laikosi nuomonės, kad savo vertinimą ji turi pagrįsti komunikatu dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo finansų sektoriui krizės metu (17). Banko restruktūrizavimo planas visų pirma bus paremtas restruktūrizavimo komunikatu (18).
8.4.2. Restruktūrizavimo plano suderinamumas
8.4.2.1. Įstaigos ilgalaikio gyvybingumo atkūrimas
(72)
Sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą (19) Komisija išreiškė abejonių dėl prielaidų, kuriomis FHB rėmėsi rengdama savo finansines projekcijas, patikimumo. Komisija pažymėjo, kad 2010 m. rugsėjo mėn. FHB pateiktame restruktūrizavimo plane nebuvo paaiškinta, kodėl šios prielaidos laikytos teisingomis. Be to, finansinėse projekcijose nebuvo atsižvelgta į „Allianz Bank“ įsigijimo ir susitarimas su „Allianz Hungaria Insurance“ pasekmes, todėl Komisija negalėjo manyti, kad pateiktos projekcijos dar galiojo. Komisija taip pat pareiškė abejonių dėl prielaidų, susijusių su dideliu banko indėlių augimu.
(73)
Be to, Komisijai susirūpinimą kėlė ilgalaikis banko gyvybingumas, atsižvelgiant į FHB verslo modelio pažeidžiamumą dėl likvidumo krizių, kadangi bankas buvo labai priklausomas nuo didmeninio finansavimo, o jo indėlių dalis buvo nedidelė. Komisija laikėsi nuomonės, kad 2010 m. rugsėjo mėn. banko restruktūrizavimo plane, kuriame daugiausia dėmesio skirta kapitalui, nepateikta pakankamai informacijos apie ilgalaikį tvarų banko finansavimą.
(74)
Remdamasi 2011 m. spalio mėn. pateikta papildoma informacija apie banko restruktūrizavimo planą, Komisija pažymi, kad 2010 m. rugsėjo mėn. restruktūrizavimo plano finansinės prognozės pagrįstos patikimomis ir tikėtinomis prielaidomis. Iš naujos informacijos, įskaitant „Allianz Bank“ įsigijimą, matyti, kad banko mažmeninių ir komercinių indėlių daugėjo, jie buvo pildomi iš sąskaitų, gautų per „Allianz Bank“. Tas įsigijimas pagrindžia indėlių daugėjimo prielaidą.
(75)
Komisija taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad indėlių augimas prisideda prie banko finansavimo šaltinių įvairinimo, santykinės hipotekos lakštų dalies mažinimo finansavimo derinyje ir banko priklausomybės nuo didmeninio finansavimo mažinimo. Remiantis gauta informacija, didmeninio finansavimo dalis (t. y. išleistų lakštų suma, bankų indėliai ir hipotekos lakštų, kurie nepanaudojami paskoloms refinansuoti, dalis) kaip procentinė visų banko įsipareigojimų dalis sumažėjo nuo [35 %-30 %] 2009 m. gruodžio 31 d. iki [30 %-25 %] 2010 m. gruodžio 31 d. Dėl šios banko finansavimo derinio pusiausvyros pagerėjimo indėlių naudai vidutinės banko finansavimo išlaidos (apskaičiuotos kaip visų įsipareigojimų palūkanų išlaidos) pagerėjo nuo [7-6,5] bazinių punktų 2009 m. gruodžio 31 d. iki [6-5,5] bazinių punktų 2010 m. gruodžio 31 d. Turto grąža taip pat pagerėjo nuo [0,9 %-1 %] 2009 m. iki [1,05 %-1,10 %] 2010 m. Ši teigiama tendencija patvirtinta banko turto grąžos prognozėse - 2014 m., remiantis baziniu scenarijumi, ji turėtų stabilizuotis ties [1,05 %-1,2 %], o remiantis nepalankių sąlygų scenarijumi - ties [0,9 %-1,05 %]. 2014 m., remiantis baziniu scenarijumi, nuosavo kapitalo grąža būtų [11 %-13 %], o remiantis nepalankių sąlygų scenarijumi - [10 %-12 %].
(76)
Sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Komisija taip pat išreiškė susirūpinimą dėl to, ar Vengrijos institucijos ėmėsi pakankamų priemonių, kad išspręstų problemas, susijusias su aktyvia FHB veikla Vengrijos nekilnojamojo turto rinkoje ir nepalankiais valiutos keitimo kurso svyravimais. Tačiau remdamasi informacija, kurią Vengrija pateikė 2011 m. gruodžio 9 d., Komisija teigiamai vertina tai, kad FHB ėmėsi reikalingų veiksmų, kad gerokai sumažintų savo dalyvavimą hipotekos lakštų rinkoje (20). Be to, bankas labai padidino savo mažmeninių paskolų dalį - nuo [3 %-5 %] 2009 m. iki [9 %-11 %] 2011 m. Komisija taip pat pažymi, kad „Allianz sandoris“ (21) labai prisidėjo prie šių teigiamų tendencijų. Kalbant apie neigiamą poveikį, kurį bankui daro nepalankūs valiutų kurso svyravimai, FHB įsipareigojimas išplėsti savo priemonių rinkinį, reikalingą siekiant apsaugoti kapitalą nuo radikalaus valiutos keitimo kurso rizikos poveikio, gali būti pripažintas kaip tinkamas, kad išsklaidytų Komisijos abejones (22), nes įsipareigojime numatyta banko galimybė panaikinti arba apriboti riziką, susijusią su valiutos keitimu atliekant sandorius užsienio valiuta.
(77)
Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad atnaujintame restruktūrizavimo plane, atsižvelgiant į „Allianz Bank“ sandorį, pateiktas konkrečių FHB finansinių projekcijų tikslų pagrindimas ir prisidedama prie banko ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo.
8.4.2.2. Banko nuosavas įnašas (naštos pasidalijimas)
(78)
Komisija teigiamai vertina tai, kad visa rekapitalizavimo suma valstybei grąžinta 2010 m. vasario 19 d., t. y. praėjus mažiau kaip metams, ir kad bankas grąžino pagalbos sumą iš savo paties išteklių. FHB taip pat panaudojo nuosavas lėšas, grąžindamas keturias vidutinės trukmės valstybės paskolos dalis 2011 m. vasario 11 d., 2011 m. gegužės 11 d., 2011 m. rugpjūčio 11 d. ir 2011 m. lapkričio 11 d.
8.4.2.3. Restruktūrizavimo išlaidų ribojimas, atlygis
(79)
Komisija teigiamai vertina tai, kad valstybės skirta rekapitalizavimo suma buvo grąžinta anksčiau termino. Be to, FHB įsigijus „Allianz Bank“ pagerėjo banko likvidumo pobūdis, nes padidėjo mažmeninių ir komercinių indėlių sumos. Todėl įsigijimas yra svarbus banko verslo plano aspektas ir prisidėjo prie ilgalaikio jo pelningumo. Taigi negali būti laikoma, kad FHB suteikta pagalba buvo panaudota siekiant plėtoti jo veiklą naujose veiklos srityse, nes ir „Allianz Bank“, ir FHB veikė toje pačioje mažmeninėje ir komercinėje rinkose. Todėl Komisija mano, kad „Allianz Bank Ltd.“ įsigijimas yra tinkama priemonė FHB išlaikyti banko ilgalaikį gyvybingumą.
(80)
Komisija toliau pažymi, kad Vengrijos institucijų pateikta informacija išsklaido Komisijos 2011 m. sausio 24 d. sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą pareikštas abejones, ar „Allianz Bank“ įsigijimas didžiąja dalimi atliktas iš valstybės lėšų. „Allianz Bank“ buvo įsigytas 2010 m. rugsėjo 30 d., po to, kai 2010 m. vasario 19 d. valstybei buvo grąžinta visa rekapitalizavimo suma. Kalbant apie likusią paskolos dalį, Komisija teigiamai vertina tai, kad bankas nuo 2011 m. vasario mėn. jau grąžino keturias paskolos dalis (23). Komisijos vertinimas nesikeičia net atsižvelgiant į „trūkstamą“ atlygį už rekapitalizavimą, t. y. į sumą, kurios iš pradžių FHB nesumokėjo, nes išmoka siekė maždaug 1,6 mlrd. HUF (žr. 40 konstatuojamąją dalį), o „Allianz Bank“ kaina buvo 3,3 mlrd. HUF (žr. 60 konstatuojamąją dalį).
(81)
Kalbant apie atlygį už pagalbos priemones, Komisija teigiamai vertina FHB ir Vengrijos Vyriausybės 2011 m. gruodžio 15 d. sudarytą susitarimą, kuriame FHB sutiko sumokėti valstybei papildomą 1,6 mlrd. HUF atlygį. Be 2010 m. spalio mėn. atlikto 890 mln. HUF mokėjimo, visa FHB valstybei už rekapitalizavimą išmokėta suma atitinka 10,49 % atlygio normą, o tai atitinka garantijos ir rekapitalizavimo schemoje nustatytas sąlygas.
(82)
Komisija teigiamai vertina tai, kad bankas praėjus mažiau nei vieniems metams grąžino valstybei jos skirtą rekapitalizavimo sumą (bankas rekapitalizuotas 2009 m. kovo 23 d., o suma valstybei grąžinta 2010 m. vasario 19 d.).
(83)
Remiantis likvidumo schemoje nustatytomis sąlygomis, atlygis už vidutinės trukmės paskolą, kurią bankas gavo pagal likvidumo schemą, atitinka didesnę ir šių dviejų palūkanų normų: i) TVF specialioji skolinimosi teisė (SST) + 345 baziniai punktai ir ii) 12 mėnesių tarpbankinė palūkanų norma (IBOR) + 100 bazinių punktų + 123,5 bazinio punkto (tai atitinka 3,79 %-4,08 % mėnesinį vidurkį).
(84)
Vidutinės trukmės valstybės paskolos susitarime numatytas jos grąžinimas […] nuo 2011 m. vasario 11 d. Remiantis Vengrijos institucijų pateikta informacija, FHB grąžino keturias paskolos dalis, numatytas 2011 m. vasario 11 d., 2011 m. gegužės 11 d., 2011 m. rugpjūčio 11 d. ir 2011 m. lapkričio 11 d. Komisija palankiai vertina tai, kad FHB taip greitai įvykdė su vidutinės trukmės paskola susijusius mokėjimo įsipareigojimus. Komisija neturi pagrindo abejoti, kad bankas visiškai ir laiku grąžins paskolą suėjus jos terminui.
(85)
Šį vertinimą patvirtina geri FHB rezultatai, nepaisant Vengrijos bankų sektoriaus sunkumų ir santykinai didelio banko 1 lygio kapitalo pakankamumo koeficiento (2008 m. jis buvo 12 %, o po 2009 m. rekapitalizavimo pakilo iki 16,9 % ir po valstybei grąžinto kapitalo išliko aukštas - 10,5 %). Tuo metu Vengrijos bankams taikomas kapitalo reikalavimas buvo 8 %. Priešingai nei kai kurie kiti bankai, bankas sugebėjo išlaikyti tvirtą savo kapitalo poziciją (2009 m. kovo mėn., atlyginus valstybei už rekapitalizavimą, banko KPR buvo 10,5 %). Be to, jis išlaikė „Moody's“ skirtą Baa3 reitingą, kuris dar yra investicinio lygmens reitingas.
(86)
Atsižvelgdama į šiuos faktus Komisija mano, kad FHB buvo susidūręs tik su laikinais, o ne esminiais sunkumais. Todėl ji laikosi nuomonės, kad banko sumokėtas atlygis yra tinkamas, nes atitinka atlygį, reikalaujamą iš banko, kuris yra iš esmės patikimas.
(87)
Atsižvelgdama į tai, kad Vengrijos patiriami sunkumai nekėlė pavojaus banko gyvybingumui, Komisija nereikalaus, kad valstybei būtų išmokėtas didesnis atlygis.
(88)
Be to, FHB už vidutinės trukmės paskolą valstybei išmokėtas atlygis (žr. 84 konstatuojamąją dalį) atitiko likvidumo schemoje nustatytas sąlygas. Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad atlygis už abi pagalbos priemones yra tinkamas.
(89)
Komisija taip pat palankiai vertina tai, kad 2009 ir 2010 metais bankas neišmokėjo dividendų už savo paprastąsias akcijas. Kol Vengrijos valstybė buvo suinteresuota banko kapitalu, FHB taip pat taikė kai kuriuos apribojimus, susijusius su savo vyresniųjų pareigūnų darbo užmokesčiu, atlygiu ir pelnu.
(90)
Todėl Komisija mano, kad restruktūrizavimo planu užtikrintas tinkamas banko, jo akcininkų ir vadovų nuosavas įnašas į restruktūrizavimo išlaidas.
8.4.2.4. Konkurencijos iškraipymo ištaisomosios priemonės
(91)
Komisija pažymi, kad banko restruktūrizavimo plane nustatytos konkurencijos iškraipymą ribojančios priemonės yra ribotos. Pirma, nesiimta jokių struktūrinių priemonių. Antra, restruktūrizavimo plane numatytos elgesio kontrolės priemonės taikomos tik tol, kol bankas naudojasi valstybės suteiktu kapitalu. Trečia, Komisija palankiai vertina tai, kad FHB taip greitai įvykdė su vidutinės trukmės paskola susijusius mokėjimo įsipareigojimus. Komisija neturi pagrindo abejoti banko gebėjimu visiškai ir laiku grąžinti paskolą suėjus jos terminui. Ketvirta, po „Allianz Bank“ įsigijimo FHB padėtis rinkoje nedaug pasikeitė (rinkos dalis prieš įsigijimą ir po jo atininkamai sudarė [3 %-3,3 %] ir [3,4 %-3,6 %]), o tai Komisijai dar kartą patvirtina, kad įsigijimo poveikis konkurencijos iškraipymui lieka ribotas.
(92)
Elgesio kontrolės priemonės apsiriboja tokiais reikalavimais:
-
bankas neturi laikytis jokios agresyvios verslo strategijos,
-
bankas neturi investuoti į naujas verslo sritis, išskyrus atvejus, kai šios investicijos buvo patvirtintos prieš pasirašant rekapitalizavimo susitarimą,
-
bankas turi vengti rinkodaros tikslais naudoti valstybės pagalbos buvimą.
(93)
Komisija nemano, kad kitos su rekapitalizavimu susijusios elgesio kontrolės priemonės, kurias Vengrijos institucijos nurodė savo atsakyme į 2011 m. sausio 27 d. sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą, gali būti laikomos pagalbos sukeltą konkurencijos iškraipymą ribojančiomis priemonėmis.
(94)
Tačiau, atsižvelgdama į ribotą FHB Vengrijoje užimamų mažmeninės ir komercinės rinkų dalį (atitinkamai [0,9 %-1,08 %] ir [0,5 %-0,9 %] mažmeninės ir įmonių indėlių rinkos) ir atsižvelgdama į tai, kas bankas grąžino valstybės kapitalo injekciją nepraėjus nė vieniems metams nuo jos gavimo, Komisija laikosi nuomonės, kad konkurencijos iškraipymai lieka riboti. Be to, atsižvelgdama į tai, kad FHB jau sugrąžino keturias vidutinės trukmės valstybės paskolos pagal likvidumo schemą dalis, Komisija neturi pagrindo abejoti, kad bankas visą paskolą grąžins laiku.
(95)
Be to, valstybei išmokėtas atlygis atitinka rekapitalizavimo ir garantijos schemą ir restruktūrizavimo komunikato 34 punkto sąlygas.
IŠVADA
(96)
Komisija daro išvadą, kad, remiantis Vengrijos institucijų pateikta informacija ir atnaujintu FHB restruktūrizavimo planu, kuris aptartas šio sprendimo IV skirsnyje, įgyvendintos pagalbos priemonės - likvidumo paramai skirta paskola ir rekapitalizavimas - yra suderinamos su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą ir atitinka restruktūrizavimo komunikato reikalavimus, susijusius su gyvybingumu, naštos pasidalijimu ir konkurencijos iškraipymą mažinančiomis priemonėmis.
(97)
Vengrija išimties tvarka sutiko, kad šis sprendimas būtų priimtas anglų kalba ir tik šia kalba būtų autentiškas,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Pagalbos priemonės - 2009 m. kovo 25 d. suteikta 120 mlrd. HUF (apie 410 mln. EUR) vidutinės trukmės valstybės paskola, kurios terminas yra 2012 m. lapkričio 11 d., ir 2009 m. kovo 31 d. įvykdytas 30 mlrd. HUF (apie 100 mln. EUR) rekapitalizavimas išleidžiant naujas specialiąsias privilegijuotąsias dividendų akcijas ir vieną akciją su balso teise - kurias Vengrija suteikė „FHB Jelzálogbank Nyrt“, yra suderinamos su vidaus rinka pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies b punktą.
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Vengrijai.
Priimta Briuselyje 2012 m. vasario 22 d.