NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1343/2011
ze dne 13. prosince 2011
o některých ustanoveních pro rybolov v oblasti dohody GFCM (Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři), kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1967/2006 o opatřeních pro řízení udržitelného využívání rybolovných zdrojů ve Středozemním moři
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropské společenství přistoupilo k Dohodě o vytvoření Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři (dále jen „dohoda GFCM“) na základě rozhodnutí Rady 98/416/ES ze dne 16. června 1998 o přistoupení Evropského společenství ke Generální komisi pro rybolov ve Středozemním moři (3) (dále jen „GFCM“).
(2)
Dohoda GFCM stanoví odpovídající rámec pro vícestrannou spolupráci, jejímž cílem je prosazovat rozvoj, zachování, racionální řízení a co nejlepší využívání populací živých mořských zdrojů ve Středozemním a Černém moři na úrovních, které jsou považovány za udržitelné, s nízkým rizikem vyčerpání.
(3)
Evropská unie, jakož i Bulharsko, Řecko, Španělsko, Francie, Itálie, Kypr, Malta, Rumunsko a Slovinsko jsou smluvními stranami dohody GFCM.
(4)
Doporučení přijatá GFCM jsou pro smluvní strany závazná. Jelikož Unie je smluvní stranou dohody GFCM, jsou tato doporučení pro Unii závazná, a tudíž by měla být provedena v právu Unie, pokud jejich obsah již není právními předpisy Unie upraven.
(5)
Na výročních zasedáních v letech 2005, 2006, 2007 a 2008 přijala GFCM řadu doporučení a usnesení týkajících se některých druhů rybolovu v oblasti dohody GFCM, která byla dočasně provedena v právu Unie prostřednictvím každoročních nařízení o rybolovných právech nebo, v případě doporučení GFCM 2005/1 a 2005/2, prostřednictvím čl. 4 odst. 3 a článku 24 nařízení (ES) č. 1967/2006 (4).
(6)
Z důvodu jasnosti, zjednodušení a právní jistoty a jelikož trvalá povaha takovýchto doporučení vyžaduje rovněž trvalý právní nástroj k jejich provedení v právu Unie, je vhodné provést uvedená doporučení prostřednictvím jediného právního aktu, do něhož lze prostřednictvím změn tohoto aktu doplňovat budoucí doporučení.
(7)
Doporučení GFCM se vztahují na celou oblast dohody GFCM, tj. na Středozemní moře, Černé moře a vody, které je spojují, jak je vymezena v preambuli dohody GFCM, a tudíž by měla být z důvodů jasnosti a právní jistoty provedena v jediném samostatném nařízení spíše než prostřednictvím změn nařízení (ES) č. 1967/2006, které se vztahuje pouze na Středozemní moře.
(8)
Některá ustanovení nařízení (ES) č. 1967/2006 by se měla vztahovat nejen na Středozemní moře, ale na celou oblast dohody GFCM. Uvedená ustanovení by tudíž měla být vypuštěna z nařízení (ES) č. 1967/2006 a vložena do tohoto nařízení. Navíc by měla být vyjasněna některá ustanovení týkající se minimální velikost ok, stanovená v uvedeném nařízení.
(9)
Pojem „oblasti s omezením rybolovu“ stanovený v doporučeních GFCM pro opatření prostorového řízení je rovnocenný pojmu „chráněné rybolovné oblasti“, který je použit v nařízení (ES) č. 1967/2006.
(10)
Na výročním zasedání ve dnech 23. až 27. března 2009 přijala GFCM doporučení týkající se zřízení oblasti s omezením rybolovu ve Lvím zálivu, a to na základě vědeckých doporučení Vědeckého poradního výboru obsažených ve zprávě z 11. zasedání tohoto výboru (zpráva FAO č. 890). Je vhodné provést toto opatření prostřednictvím systému řízení intenzity rybolovu.
(11)
Selektivita některých lovných zařízení nesmí při smíšeném rybolovu ve Středozemním moři přesáhnout určitou úroveň. Kromě celkové kontroly a omezení intenzity rybolovu je velmi důležité omezit intenzitu rybolovu v oblastech, v nichž se shromažďují dospělí jedinci důležitých populací, aby bylo zajištěno natolik nízké riziko zhoršení reprodukce, které umožňuje udržitelné využívání těchto populací. Proto je vhodné nejprve omezit intenzitu rybolovu v oblasti zkoumané Vědeckým poradním výborem na předchozí úrovně a neumožnit, aby tyto úrovně vzrostly.
(12)
Doporučení, z nichž vycházejí řídící opatření, by se měla opírat o vědecké využití příslušných údajů o kapacitě a činnosti loďstva, o biologickém stavu využívaných zdrojů a o sociální a ekonomické situaci v odvětví rybolovu. Tyto údaje je třeba shromáždit a předložit včas, aby mohly pomocné orgány GFCM připravit svá doporučení.
(13)
Na výročním zasedání v roce 2008 přijala GFCM doporučení ohledně regionálního režimu opatření států přístavu na boj proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu v oblasti GFCM. I když nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 ze dne 29. září 2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu (5), obecně zahrnuje obsah uvedeného doporučení a používá se od 1. ledna 2010, existují nicméně některé jeho části, jako například četnost, rozsah a postup při přístavních inspekcích, které musí být v tomto nařízení uvedeny v zájmu jejich přizpůsobení zvláštnostem oblasti dohody GFCM.
(14)
Pro zajištění jednotných podmínek provádění ustanovení tohoto nařízení, pokud jde o formát a předávání zpráv o rybolovných činnostech prováděných v oblastech s omezením rybolovu, žádostí o převedení nevyužitých dnů z důvodu špatných povětrnostních podmínek do období zákazu odlovu zlaka nachového a zprávy o tomto převedení, zprávy v souvislosti se shromažďováním údajů o odlovu zlaka nachového, informací v souvislosti s minimální velikostí ok sítí používaných pro lov populací v Černém moři žijících při dně pomocí vlečné sítě a přehledu statistických údajů, jakož i pokud jde o spolupráci a výměnu informací s výkonným tajemníkem GFCM, by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (6).
(15)
Za účelem zajištění toho, že Unie bude i nadále plnit závazky vyplývající z dohody GFCM, by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o případy, kdy mají být v právu Unie provedeny změny stávajících a v právu Unie již provedených opatření GFCM, které se pro Unii staly závaznými a týkají se poskytování informací o minimální velikosti ok používaných v Černém moři výkonnému tajemníkovi GFCM; předávání seznamu plavidel oprávněných provádět rybolov výkonnému tajemníkovi GFCM pro účely rejstříku GFCM; opatření státu přístavu; spolupráce, informací a podávání zpráv; tabulky, mapy a zeměpisné souřadnice zeměpisných podoblastí GFCM; postupy při inspekci plavidel prováděné státem přístavu; a přehledy statistických údajů GFCM. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se stanoví pravidla, podle nichž Unie uplatňuje opatření pro zachování, řízení, využívání, sledování, uvádění na trh a vynucování, která se týkají produktů rybolovu a akvakultury, stanovená Generální komisí pro rybolov ve Středozemním moři (dále jen „GFCM“).
Článek 2
Oblast působnosti
1. Toto nařízení se vztahuje na všechny obchodní rybolovné činnosti a činnosti v oblasti akvakultury prováděné rybářskými plavidly EU a státními příslušníky členských států v oblasti dohody GFCM.
Použije se, aniž je dotčeno nařízení (ES) č. 1967/2006.
2. Odchylně od odstavce 1 se toto nařízení nevztahuje na rybolovné činnosti, které jsou prováděny výhradně za účelem vědeckého výzkumu, s povolením a pod dohledem členského státu vlajky plavidla a o nichž byly Komise a členské státy, v jejichž vodách se výzkum provádí, předem informovány. Členské státy, které provádějí rybolovné činnosti za účelem vědeckého výzkumu, informují Komisi, členské státy, v jejichž vodách je výzkum prováděn, a Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství o všech úlovcích, k nimž došlo při těchto rybolovných činnostech.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se kromě definic stanovených v článku 3 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (7) a článku 2 nařízení (ES) č. 1967/2006 použijí tyto definice:
a)
„oblastí dohody GFCM“ se rozumí Středozemní moře, Černé moře a vody, které je spojují, jak jsou popsány v dohodě GFCM;
b)
„intenzitou rybolovu“ se rozumí součin získaný vynásobením kapacity rybářského plavidla, vyjádřené buď v kW nebo v GT (hrubá prostornost), aktivitou vyjádřenou počtem dní na moři;
c)
„dnem na moři“ se rozumí kalendářní den, kdy je plavidlo vzdáleno z přístavu, bez ohledu na dobu během tohoto dne, po kterou je toto plavidlo přítomno v určité oblasti;
d)
„číslem v rejstříku rybářského loďstva EU“ se rozumí číslo v rejstříku loďstva Společenství definované v příloze I nařízení Komise (ES) č. 26/2004 ze dne 30. prosince 2003 o rejstříku rybářského loďstva Společenství (8).
HLAVA II
TECHNICKÁ OPATŘENÍ
KAPITOLA I
Oblasti s omezením rybolovu
Oddíl I
Oblast s omezením rybolovu ve Lvím zálivu
Článek 4
Vymezení oblasti s omezením rybolovu
Ve východní části Lvího zálivu se zřizuje oblast s omezením rybolovu vymezená spojnicemi těchto zeměpisných souřadnic:
-
42o 40′ s. š., 4o 20′ v. d.
-
42o 40′ s. š., 5o 00′ v. d.
-
43o 00′ s. š., 4o 20′ v. d.
-
43o 00′ s. š., 5o 00′ v. d.
Článek 5
Intenzita rybolovu
Intenzita rybolovu populací žijících při dně prováděného plavidly, která v oblasti s omezením rybolovu uvedené v článku 4 používají vlečné sítě, dlouhé lovné šňůry pro lov při dně a pelagické dlouhé lovné šňůry a sítě pro lov při dně, nepřesáhne úroveň intenzity rybolovu, kterou jednotlivé členské státy v této oblasti uplatnily v roce 2008.
Článek 6
Záznam o odlovu
Nejpozději do 16. února 2012 předloží členské státy Komisi v elektronickém formátu seznam plavidel plujících pod jejich vlajkou, která v roce 2008 zaznamenala odlov v oblasti uvedené v článku 4 a v zeměpisné podoblasti GFCM 7 vymezené v příloze I. Seznam musí obsahovat název plavidla, jeho číslo v rejstříku rybářského loďstva EU, dobu, po kterou bylo plavidlo oprávněno provádět rybolov v oblasti uvedené v článku 4, a počet dní strávených jednotlivými plavidly v roce 2008 v zeměpisné podoblasti 7 a konkrétně v oblasti uvedené v článku 4.
Článek 7
Oprávněná plavidla
1. Plavidlům oprávněným lovit v oblasti uvedené v článku 4 vydají jejich členské státy v souladu s článkem 7 nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (9) oprávnění k rybolovu.
2. Rybářským plavidlům, která nemají záznamy o rybolovu v oblasti uvedené v článku 4 před 31. prosincem 2008, není povoleno, aby v uvedené oblasti zahájila rybolov.
3. Nejpozději do 16. února 2012 sdělí členské státy Komisi vnitrostátní právní předpisy platné ke dni 31. prosince 2008, které se týkají:
a)
maximálního počtu hodin na den, kdy je plavidlo oprávněno provádět rybolovné činnosti;
b)
maximálního počtu dní v týdnu, kdy je plavidlo oprávněno pohybovat se na moři a být vzdálené z přístavu, a
c)
povinného načasování odplutí a návratu jejich rybářských plavidel do registrovaného přístavu.
Článek 8
Ochrana citlivých přírodních stanovišť
Členské státy zajistí, aby oblast uvedená v článku 4 byla chráněna před dopady jakékoli jiné lidské činnosti, která ohrožuje zachování prvků, které danou oblast charakterizují jako oblast hromadění jikrnáčů.
Článek 9
Informace
Do 1. února každého roku předloží členské státy Komisi v elektronickém formátu zprávu o rybolovných činnostech prováděných v oblasti uvedené v článku 4.
Komise může přijmout prováděcí akty, pokud jde o podrobná pravidla týkající se formátu a předávání zpráv o těchto rybolovných činnostech. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 25 odst. 2.
Oddíl II
Oblasti s omezením rybolovu, jehož účelem je chránit citlivá hlubinná přírodní stanoviště
Článek 10
Stanovení oblastí s omezením rybolovu
Rybolov pomocí vlečných drapáků a vlečných sítí pro lov při dně se zakazuje v těchto oblastech:
a)
oblast omezeného hlubinného rybolovu „útes Lophelia poblíž Capo Santa Maria di Leuca“ vymezená spojnicemi těchto souřadnic:
-
39o 27,72′ s. š., 18o 10,74′ v. d.
-
39o 27,80′ s. š., 18o 26,68′ v. d.
-
39o 11,16′ s. š., 18o 32,58′ v. d.
-
39o 11,16′ s. š., 18o 04,28′ v. d.;
b)
oblast omezeného hlubinného rybolovu „vývěry chladných uhlovodíků v oblasti delty Nilu“ vymezená spojnicemi těchto souřadnic:
-
31o 30,00′ s. š., 33o 10,00′ v. d.
-
31o 30,00′ s. š., 34o 00,00′ v. d.
-
32o 00,00′ s. š., 34o 00,00′ v. d.
-
32o 00,00′ s. š., 33o 10,00′ v. d.;
c)
oblast omezeného hlubinného rybolovu „podmořská hora Eratosthenes“ vymezená spojnicemi těchto souřadnic:
-
33o 00,00′ s. š., 32o 00,00′ v. d.
-
33o 00,00′ s. š., 33o 00,00′ v. d.
-
34o 00,00′ s. š., 33o 00,00′ v. d.
-
34o 00,00′ s. š., 32o 00,00′ v. d.
Článek 11
Ochrana citlivých přírodních stanovišť
Členské státy zaručí, aby jejich příslušné orgány byly vyzvány k ochraně hlubinných citlivých přírodních stanovišť v oblastech uvedených v článku 10, a zejména zajistí, aby byly tyto oblasti chráněny před vlivem jakýchkoli jiných činností, které ohrožují zachování prvků, jež jsou pro tato přírodní stanoviště charakteristické.
KAPITOLA II
Stanovení období, kdy je zakázán lov zlaka nachového pomocí lovného zařízení s uzavíracím mechanismem
Článek 12
Období zákazu rybolovu
1. Lov zlaka nachového (Coryphaena hippurus) pomocí lovného zařízení s uzavíracím mechanismem je každoročně zakázán v období od 1. ledna do 14. srpna.
2. Odchylně od odstavce 1, může-li členský stát prokázat, že kvůli špatným povětrnostním podmínkám nemohla rybářská plavidla plující pod jeho vlajkou vyčerpat běžné dny rybolovu, může tento členský stát převést dny, které jeho plavidla při rybolovu pomocí zařízení s uzavíracím mechanismem nevyužila, a to až do 31. ledna následujícího roku. V tomto případě předloží členské státy do konce roku Komisi žádost o převod příslušného počtu dní.
3. Odstavce 1 a 2 se rovněž vztahují na hospodářskou oblast uvedenou v čl. 26 odst. 1 nařízení (ES) č. 1967/2006.
4. Žádost podle odstavce 2 obsahuje tyto informace:
a)
zprávu s podrobnými údaji o ukončení příslušných rybolovných činností včetně příslušných podpůrných informací o povětrnostních podmínkách;
b)
název plavidla a jeho číslo v rejstříku rybářského loďstva EU.
5. Komise rozhodne o žádostech uvedených v odstavci 2 do šesti týdnů od data přijetí žádosti a písemně o svém rozhodnutí informuje členský stát.
6. Komise informuje výkonného tajemníka GFCM o rozhodnutích přijatých podle odstavce 5. Do 1. listopadu každého roku zašlou členské státy Komisi zprávu o převádění dnů nevyužitých v předchozím roce podle odstavce 2.
7. Komise může přijmout prováděcí akty, pokud jde o podrobná pravidla týkající se formátu a předávání žádostí podle odstavce 4 a zpráv o převádění nevyužitých dnů podle odstavce 6. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 25 odst. 2.
Článek 13
Oprávnění k rybolovu
Rybářským plavidlům oprávněným účastnit se lovu zlaka nachového se vydá oprávnění k rybolovu podle článku 7 nařízení (ES) č. 1224/2009 a zařadí se na seznam obsahující název plavidla a jeho číslo v rejstříku rybářského loďstva EU, přičemž dotčený členský stát předá tento seznam Komisi. Plavidla, jejichž celková délka nepřesahuje 10 m, jsou povinna mít oprávnění k rybolovu.
Tento požadavek se vztahuje rovněž na hospodářskou oblast uvedenou v čl. 26 odst. 1 nařízení (ES) č. 1967/2006.
Článek 14
Shromažďování údajů
1. Aniž je dotčeno nařízení Rady (ES) č. 199/2008 ze dne 25. února 2008 o vytvoření rámce Společenství pro shromažďování, správu a využívání údajů v odvětví rybolovu a pro podporu vědeckého poradenství pro společnou rybářskou politiku (10), zřídí členské státy odpovídající systém shromažďování a zpracování údajů o odlovech a intenzitě rybolovu.
2. Do 15. ledna každého roku ohlásí členské státy Komisi počet plavidel podílejících se na rybolovu a celkový objem vykládek a překládek zlaka nachového, které v předchozím roce provedla rybářská plavidla plující pod jejich vlajkou v každé ze zeměpisných podoblastí oblasti dohody GFCM vymezených v příloze I.
Komise může přijmout prováděcí akty, pokud jde o podrobná pravidla týkající se formátu a předávání těchto zpráv. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 25 odst. 2.
3. Informace, které obdrží od členských států, předá Komise výkonnému tajemníkovi GFCM.
KAPITOLA III
Lovná zařízení
Článek 15
Minimální velikost ok v Černém moři
1. Minimální velikost ok sítí používaných v Černém moři pro lov populací žijících při dně pomocí vlečné sítě je 40 mm. Dílce síťoviny s oky o velikosti menší než 40 mm nesmějí být používány ani uloženy na palubě.
2. Do 1. února 2012 musí být sítě uvedené v odstavci 1 nahrazeny sítěmi se čtvercovými oky o velikosti 40 mm v kapse sítě nebo, na řádně odůvodněnou žádost vlastníka plavidla, sítěmi s kosočtvercovými oky o velikosti 50 mm, které mají uznanou selektivitu podle velikosti, která se rovná selektivitě sítě se čtvercovými oky o velikosti 40 mm v kapse sítě nebo ji přesahuje.
3. Členské státy, jejichž rybářská plavidla provádějí v Černém moři lov populací žijících při dně pomocí vlečné sítě, předloží Komisi poprvé nejpozději 16. února 2012 a poté každých šest měsíců seznam rybářských plavidel provozujících tuto činnost v Černém moři, které používají vlečné sítě pro lov při dně se čtvercovými oky o velikosti alespoň 40 mm v kapse sítě nebo sítě s kosočtvercovými oky o velikosti alespoň 50 mm, a procentní podíl těchto plavidel v celkovém vnitrostátním loďstvu.
Komise může přijmout prováděcí akty, pokud jde o podrobná pravidla týkající se formátu a předávání informací uvedených v tomto odstavci. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 25 odst. 2.
4. Komise předá informace uvedené v odstavci 3 výkonnému tajemníkovi GFCM.
Článek 16
Používání vlečných drapáků a vlečných sítí
Zakazuje se provádění rybolovu pomocí vlečných drapáků a vlečných sítí v hloubkách větších než 1 000 m.
HLAVA III
KONTROLNÍ OPATŘENÍ
KAPITOLA I
Rejstřík plavidel
Článek 17
Rejstřík oprávněných plavidel
1. Každoročně do 1. prosince zašle každý členský stát Komisi prostřednictvím obvyklého zařízení na zpracování dat aktualizovaný seznam plavidel o celkové délce přesahující 15 metrů plujících pod jeho vlajkou a registrovaných na jeho území, jimž vydáním oprávnění k rybolovu povolil provádět rybolov v oblasti dohody GFCM.
2. Seznam uvedený v odstavci 1 obsahuje tyto údaje:
a)
číslo plavidla v rejstříku rybářského loďstva EU a jeho vnější označení uvedené v příloze I nařízení (ES) č. 26/2004;
b)
období, v němž je povoleno provádět rybolov nebo překládku;
c)
používaná lovná zařízení.
3. Do 1. ledna každého roku zašle Komise aktualizovaný seznam výkonnému tajemníkovi GFCM, aby dotyčná plavidla mohla být zapsána do rejstříku GFCM obsahujícího plavidla o celkové délce přesahující 15 m, která jsou oprávněna provádět rybolov v oblasti dohody GFCM (dále jen „rejstřík GFCM“).
4. Veškeré změny, které mají být provedeny v seznamu uvedeném v odstavci 1, se prostřednictvím obvyklého zařízení na zpracování dat oznámí Komisi alespoň deset pracovních dnů před tím, než plavidlo začne provádět rybolovnou činnost v oblasti dohody GFCM, a Komise je předá výkonnému tajemníkovi GFCM.
5. Rybářská plavidla EU o celkové délce přesahující 15 m, jež nejsou zapsána v seznamu uvedeném v odstavci 1, nesmějí v oblasti dohody GFCM lovit, uchovávat na palubě, překládat ani vykládat žádné druhy ryb, měkkýšů nebo korýšů.
6. Členské státy přijmou nezbytná opatření, aby zajistily, že:
a)
k provádění rybolovných činností v oblasti dohody GFCM jsou oprávněna pouze plavidla plující pod jejich vlajkou a zapsaná v seznamu uvedeném v odstavci 1, která mají na palubě jimi vydané oprávnění k rybolovu, a to za podmínek stanovených v tomto oprávnění;
b)
plavidlům, která v oblasti dohody GFCM nebo v jiných oblastech prováděla nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov, není vydáno oprávnění k rybolovu, pokud noví vlastníci nepředloží odpovídající doklady, že předchozí vlastníci a provozovatelé nemají na plavidlech žádný právní, účastnický ani finanční zájem a ani je neovládají, nebo že jejich plavidla neprovádějí nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov a ani s ním nejsou spojena;
c)
jejich vnitrostátní právní předpisy v největším možném rozsahu zakazují vlastníkům a provozovatelům plavidel, která plují pod jejich vlajkou a jsou zapsána v seznamu uvedeném v odstavci 1, aby se v oblasti dohody GFCM podíleli na rybolovných činnostech prováděných plavidly, jež nejsou zapsána v rejstříku GFCM, či byli s těmito rybolovnými činnostmi spojeni;
d)
jejich vnitrostátní právní předpisy v největším možném rozsahu požadují, aby vlastníci plavidel, která plují pod jejich vlajkou a jsou zapsána v seznamu uvedeném v odstavci 1, byli státními příslušníky nebo právními subjekty členského státu vlajky;
e)
jejich plavidla vyhovují všem příslušným opatřením GFCM pro zachování a řízení.
7. Členské státy přijmou nezbytná opatření, jimiž plavidlům o celkové délce přesahující 15 m, která nejsou zapsána v rejstříku GFCM, zakážou lovit, uchovávat na palubě, překládat a vykládat ryby, měkkýše a korýše ulovené v oblasti dohody GFCM.
8. Členské státy neprodleně sdělí Komisi veškeré údaje vedoucí k důvodnému podezření, že plavidla o celkové délce přesahující 15 m, která nejsou zapsána v rejstříku GFCM, provádějí v oblasti dohody GFCM lov nebo překládku ryb, měkkýšů a korýšů.
KAPITOLA II
Opatření státu přístavu
Článek 18
Oblast působnosti
Tato kapitola se vztahuje na rybářská plavidla třetích zemí.
Článek 19
Předběžné oznámení
Odchylně od čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 1005/2008 činí doba pro podání předběžného oznámení alespoň 72 hodin před odhadovaným časem připlutí do přístavu.
Článek 20
Inspekce v přístavu
1. Bez ohledu na čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1005/2008 podrobí členské státy každoročně ve svých určených přístavech inspekci alespoň 15 % vykládek a překládek.
2. Bez ohledu na čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1005/2008 jsou rybářská plavidla, která vplují do přístavu členského státu bez předchozího povolení, ve všech případech podrobena inspekci.
Článek 21
Postup při inspekci
Kromě požadavků stanovených v článku 10 nařízení (ES) č. 1005/2008 odpovídají inspekce v přístavu požadavkům stanoveným v příloze II tohoto nařízení.
Článek 22
Odepření použití přístavu
1. Členské státy neumožní plavidlu třetí země, aby použilo jejich přístavy pro vykládku, překládku či zpracování produktů rybolovu ulovených v oblasti dohody GFCM, a odepřou mu přístup k přístavním službám, mimo jiné včetně služeb doplnění paliva a zásob, pokud plavidlo:
a)
nesplňuje požadavky stanovené v tomto nařízení;
b)
je zařazeno do seznamu plavidel, která prováděla nezákonný, nehlášený nebo neregulovaný rybolov nebo jej podporovala, přijatého regionální organizací pro řízení rybolovu nebo
c)
nemá platné oprávnění k tomu, aby v oblasti dohody GFCM provádělo rybolovné činnosti nebo činnosti, které s rybolovem souvisejí.
Odchylně od prvního pododstavce nic nebrání členským státům, aby v případě vyšší moci nebo situace nouze ve smyslu článku 18 Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu (11) umožnily plavidlu třetí země, aby použilo jejich přístavy pro služby nezbytně nutné k nápravě takové situace.
2. Odstavec 1 se použije navíc k ustanovením o odepření použití přístavu stanoveným v čl. 4 odst. 2 a čl. 37 odst. 5 a 6 nařízení (ES) č. 1005/2008.
3. Pokud členský stát odepřel použití svých přístavů plavidlu třetí země v souladu s odstavci 1 či 2, neprodleně takovéto opatření oznámí veliteli plavidla, státu vlajky, Komisi a výkonnému tajemníkovi GFCM.
4. Pokud pominuly důvody pro odepření uvedené v odstavcích 1 či 2, členský stát odepření zruší a uvědomí o tom osoby a subjekty uvedené v odstavci 3, jimž bylo odepření oznámeno.
HLAVA IV
SPOLUPRÁCE, INFORMACE A PODÁVÁNÍ ZPRÁV
Článek 23
Spolupráce a informace
1. Komise a členské státy spolupracují a vyměňují si informace s výkonným tajemníkem GFCM, a to zejména tím, že:
a)
žádají o informace z příslušných databází a dodávají informace do těchto databází;
b)
žádají o spolupráci na podporu účinného provádění tohoto nařízení a zároveň ji poskytují.
2. Členské státy zaručí, že jejich vnitrostátní informační systémy týkající se rybolovu umožňují, aby mezi těmito státy a výkonným tajemníkem GFCM probíhala přímá elektronická výměna informací o inspekcích státu přístavu uvedených v hlavě III, s patřičným ohledem na příslušné požadavky na důvěrnost.
3. Členské státy přijmou opatření pro elektronickou výměnu informací mezi příslušnými vnitrostátními agenturami a pro koordinaci činností těchto agentur při provádění opatření podle hlavy III kapitoly II.
4. Pro účely tohoto nařízení sestaví členské státy seznam kontaktních míst a neprodleně jej elektronicky předají Komisi, výkonnému tajemníkovi GFCM a smluvním stranám GFCM.
5. Komise může přijmout prováděcí akty, pokud jde o podrobná pravidla týkající se spolupráce a výměny informací. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 25 odst. 2.
Článek 24
Hlášení přehledu statistických údajů
1. Před 1. květnem každého roku předávají členské státy výkonnému tajemníkovi GFCM údaje o úkolech 1.1, 1.2, 1.3, 1.4 a 1.5 uvedených v přehledu statistických údajů GFCM podle oddílu C přílohy III.
2. Pro předávání údajů uvedených v odstavci 1 použijí členské státy systém GFCM pro zadávání údajů nebo jakoukoli jinou vhodnou normu a protokol pro předkládání údajů, které jsou stanoveny výkonným tajemníkem GFCM a jsou k dispozici na internetových stránkách GFCM.
3. Členské státy informují Komisi o údajích předložených na základě tohoto článku.
Komise může přijmout prováděcí akty, pokud jde o podrobná pravidla týkající se formátu a předávání údajů uvedených v tomto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 25 odst. 2.
HLAVA V
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 25
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro rybolov a akvakulturu zřízený podle čl. 30 odst. 1 nařízení (ES) č. 2371/2002. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 26
Přenesení pravomoci
V rozsahu nezbytném k tomu, aby změny, jež se týkají stávajících a v právu Unie již provedených opatření GFCM a jež se staly pro Unii závaznými, byly provedeny v právu Unie, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 27, aby mohla změnit ustanovení tohoto nařízení týkající se:
a)
poskytování informací výkonnému tajemníkovi GFCM podle čl. 15 odst. 4;
b)
předávání seznamu plavidel oprávněných provádět rybolov výkonnému tajemníkovi GFCM podle článku 17;
c)
opatření států přístavu podle článků 18 až 22;
d)
spolupráce, informací a podávání zpráv podle článků 23 a 24;
e)
tabulky, mapy a zeměpisných souřadnic zeměpisných podoblastí GFSM uvedených v příloze I;
f)
postupů při inspekci plavidel prováděné státem přístavu uvedených v příloze II a
g)
statistických údajů GFCM stanovených v příloze III.
Článek 27
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 26 je svěřena Komisi na dobu tří let od 19. ledna 2012. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději šest měsíců před koncem tohoto tříletého období. Přenesení pravomocí se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 26 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 26 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Na podnět Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 28
Změny nařízení (ES) č. 1967/2006
Nařízení (ES) č. 1967/2006 se mění takto:
1)
v článku 4 se zrušuje odstavec 3;
2)
v článku 9 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. U vlečných sítí jiných než uvedených v odstavci 4 musí být minimální velikost ok:
a)
odpovídající síti se čtvercovými oky o velikosti 40 mm v kapse sítě nebo
b)
taková, že na řádně odůvodněnou žádost vlastníka plavidla odpovídá síti s kosočtvercovými oky o velikosti 50 mm, jež musí mít uznanou selektivitu podle velikosti, která se rovná selektivitě sítí uvedených v písmenu a) nebo ji přesahuje.
Rybářská pravidla jsou oprávněna používat a mít na palubě pouze jeden ze dvou uvedených druhů sítí.
Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě do 30. června 2012 zprávu o provádění tohoto odstavce, na jejímž základě, jakož i na základě informací předložených členskými státy do 31. prosince 2011, navrhne případně odpovídající změny.“;
3)
článek 24 se zrušuje;
4)
v článku 27 se zrušují odstavce 1 a 4.
Článek 29
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 13. prosince 2011.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1343/2011
2011 m. gruodžio 13 d.
dėl tam tikrų žvejybos BVJŽK (Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos) susitarimo rajone nuostatų, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1967/2006 dėl žuvų išteklių tausojančio naudojimo Viduržemio jūroje valdymo priemonių
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),
kadangi:
(1)
pagal 1998 m. birželio 16 d. Sprendimą 98/416/EB dėl Europos bendrijos prisijungimo prie Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisijos (3) (BVJŽK) Europos bendrija prisijungė prie susitarimo, kuriuo įsteigiama Bendroji Viduržemio jūros žvejybos komisija (toliau - BVJŽK susitarimas);
(2)
BVJŽK susitarimas - tinkama daugiašalio bendradarbiavimo, kuriuo skatinama Viduržemio ir Juodosios jūrų gyvųjų jūrinių išteklių plėtojimas, išsaugojimas, racionalus valdymas ir geriausias naudojimas, kad būtų išsaugoti lygiai, kurie laikomi tausiais ir kuriems esant nekyla išnykimo pavojus, sistema;
(3)
Europos Sąjunga ir Bulgarija, Graikija, Ispanija, Prancūzija, Italija, Kipras, Malta, Rumunija bei Slovėnija yra BVJŽK susitarimo susitariančiosios šalys;
(4)
BVJŽK rekomendacijos yra privalomos jos susitariančiosioms šalims. Kadangi Sąjunga yra BVJŽK susitarimo susitariančioji šalis, šios rekomendacijos Sąjungai yra privalomos ir todėl turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje, jei jų turinys dar į ją neįtrauktas;
(5)
2005 m., 2006 m., 2007 m. ir 2008 m. metiniuose susitikimuose BVJŽK priėmė keletą rekomendacijų ir rezoliucijų dėl tam tikros žvejybos BVJŽK susitarimo rajone, kurios Sąjungos teisėje laikinai įgyvendintos kiekvienais metais priimamais reglamentais dėl žvejybos galimybių, o BVJŽK rekomendacijos 2005/1 ir 2005/2 inkorporuotos Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 (4) 4 straipsnio 3 dalimi ir 24 straipsniu;
(6)
siekiant aiškumo, supaprastinimo bei teisinio tikrumo ir dėl to, kad rekomendacijos yra nuolatinės, reikėtų sukurti nuolatinę jų įgyvendinimo Sąjungos teisėje teisinę priemonę; reikėtų tas rekomendacijas įgyvendinti vienu įstatymo galią turinčiu aktu, o būsimas rekomendacijas įtraukti tą aktą iš dalies keičiant;
(7)
BVJŽK rekomendacijos taikomos visam BVJŽK susitarimo rajonui, kurį sudaro Viduržemio bei Juodoji jūros ir jungiamieji vandenys, kaip apibrėžta BVJŽK susitarimo preambulėje, todėl, siekiant aiškumo ir teisinio tikrumo, reikėtų jas įgyvendinti vienu atskiru reglamentu, o ne iš dalies keičiant Reglamentą (EB) Nr. 1967/2006, kuris taikomas tik Viduržemio jūrai;
(8)
tam tikros Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 nuostatos turėtų būti taikomos ne tik Viduržemio jūrai, bet visam BVJŽK susitarimo rajonui. Todėl tas nuostatas reikėtų išbraukti iš Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 ir įtraukti į šį reglamentą. Be to, turėtų būti dar labiau patikslintos tam tikros nuostatos dėl mažiausio tinklinio audinio akies dydžio, nustatyto tame reglamente;
(9)
BVJŽK rekomendacijose dėl teritorijų valdymo priemonių nustatytas terminas „ribojamos žvejybos rajonai“ atitinka Reglamente (EB) Nr. 1967/2006 vartojamą terminą „saugomos žvejybos teritorijos“;
(10)
2009 m. kovo 23-27 d. vykusiame metiniame susitikime BVJŽK, remdamasi Mokslo patariamojo komiteto (MPK) mokslinėmis rekomendacijomis, priėmė rekomendaciją dėl ribojamos žvejybos rajono nustatymo Liono įlankoje; ši rekomendacija pateikta vienuoliktojo susitikimo ataskaitoje (MŽŪO ataskaita Nr. 890). Šią priemonę tikslinga įgyvendinti taikant žvejybos pastangų valdymo sistemą;
(11)
kai kurių žvejybos įrankių selektyvumas Viduržemio jūros mišriojoje žuvininkystėje negali viršyti tam tikro lygio. Be bendrų žvejybos pastangų kontrolės ir apribojimų, žvejybos įrankių selektyvumas yra labai svarbus ribojant žvejybos pastangas rajonuose, kuriuose telkiasi svarbių išteklių suaugusios žuvys, tokiu būdu siekiant užtikrinti, kad reprodukcijos sumažėjimo pavojus būtų kuo mažesnis, taip sudarant galimybes juos tausiai naudoti. Todėl rekomenduotina pirmiausia apriboti MPK apsvarstytame rajone taikomas žvejybos pastangas iki ankstesnio lygio ir tada neleisti to lygio didinti;
(12)
rekomendacijos, kuriomis grindžiamos valdymo priemonės, turėtų būti grindžiamos moksliniu atitinkamų duomenų apie laivyno pajėgumus ir veiklą, naudojamų išteklių biologinę būklę ir socialinę bei ekonominę žvejybos sektoriaus būklę panaudojimu. Tie duomenys turi būti renkami ir pateikiami laiku, kad BVJŽK pavaldūs organai galėtų rengti rekomendacijas;
(13)
2008 m. metiniame susitikime BVJŽK priėmė rekomendaciją dėl uosto valstybių priemonių, skirtų kovoti su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba BVJŽK rajone, regioninės schemos. Nors 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti (5), apskritai atitinka tos rekomendacijos turinį ir taikomas nuo 2010 m. sausio 1 d., yra jo dalių, kurias reikėtų nurodyti šiame reglamente, pavyzdžiui, patikrinimų uostuose dažnumas, apimtis ir tvarka, kad jas būtų galima pritaikyti prie BVJŽK susitarimo rajono ypatumų;
(14)
Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai siekiant užtikrinti vienodas sąlygas įgyvendinant šio reglamento nuostatas, susijusias su ataskaitų apie žvejybos veiklą ribojamos žvejybos rajonuose formatu ir perdavimu, paraiškomis dėl prarastų dienų dėl blogo oro sąlygų didžiųjų auksinių skumbrių žvejybos draudimo laikotarpiu perkėlimo ir ataskaitų apie tokius perkėlimus, ataskaitomis, susijusiomis su didžiųjų auksinių skumbrių žvejybos duomenų rinkimu, informacija apie priedugnio išteklių žvejybos dugniniais tralais Juodojoje jūroje veiklai vykdyti naudojamų tinklų mažiausią tinklinio audeklo akių dydį ir statistinių lentelių duomenimis, taip pat susijusias su bendradarbiavimu ir keitimusi informacija su BVJŽK vykdomuoju sekretoriumi. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (6);
(15)
siekiant užtikrinti, kad Sąjunga toliau vykdytų įsipareigojimus pagal BVJŽK susitarimą, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti teisės aktus dėl galiojančių BVJŽK priemonių, kurios jau įgyvendintos Sąjungos teisėje, pakeitimų, kurie tapo privalomi Sąjungai, įgyvendinimo Sąjungos teisėje; tai susiję su informacijos apie žvejybai Juodojoje jūroje naudojamų tinklų mažiausią tinklinio audeklo akių dydį BVJŽK vykdomajam sekretoriui teikimu, laivų, kuriems leidžiama žvejoti, sąrašo perdavimu BVJŽK vykdomajam sekretoriui, siekiant įtraukti tą sąrašą į BVJŽK registrą, uosto valstybės priemonėmis, bendradarbiavimu, informacija ir ataskaitų teikimu, BVJŽK geografinių parajonių lentele ir geografinių koordinačių žemėlapiu, uosto valstybės vykdomo laivų patikrinimo procedūra ir BVJŽK statistinėmis lentelėmis. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I ANTRAŠTINĖ DALIS
BENDROSIOS NUOSTATOS
1 straipsnis
Dalykas
Šiame reglamente nustatomos su žuvininkystės ir akvakultūros produktais susijusių išsaugojimo, valdymo, naudojimo, stebėsenos, pardavimo ir vykdymo užtikrinimo priemonių, kurias nustatė Bendroji Viduržemio jūros žvejybos komisija (BVJŽK), taikymo Sąjungoje taisyklės.
2 straipsnis
Taikymo sritis
1. Šis reglamentas taikomas visai komercinei žvejybos ir akvakultūros veiklai, kurią BVJŽK susitarimo rajone vykdo ES žvejybos laivai ir valstybių narių piliečiai.
Jis taikomas nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 1967/2006.
2. Nukrypstant nuo 1 dalies, šis reglamentas netaikomas žvejybos operacijoms, vykdomoms tik mokslinių tyrimų, kurie atliekami gavus leidimą bei prižiūrint valstybei narei, su kurios vėliava plaukioja laivas, ir apie kuriuos Komisijai bei valstybėms narėms, kurių vandenyse atliekami tie moksliniai tyrimai, buvo pranešta iš anksto, tikslais. Valstybės narės, vykdančios žvejybos operacijas mokslinių tyrimų tikslais, informuoja Komisiją, valstybes nares, kurių vandenyse vykdomi moksliniai tyrimai, ir Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetą apie visą žuvų, sužvejotų vykdant tokias žvejybos operacijas, kiekį.
3 straipsnis
Sąvokų apibrėžtys
Be 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (7) 3 straipsnyje ir Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 2 straipsnyje nustatytų sąvokų apibrėžčių, šiame reglamente taikomos šios sąvokų apibrėžtys:
a) BVJŽK susitarimo rajonas- Viduržemio bei Juodoji jūros ir jungiamieji vandenys, kaip apibrėžta BVJŽK susitarime;
b) žvejybos pastanga- produktas, gaunamas žvejybos laivo pajėgumo, išreikšto kW arba bendrąja talpa (GT - gross tonnage), ir veiklos, išreikštos dienų jūroje skaičiumi, sandauga;
c) diena jūroje- kalendorinė diena, kurią laivas nebūna uoste, neatsižvelgiant į laiką, kurį tą dieną tas laivas yra rajone;
d) ES laivyno registro numeris- Bendrijos laivyno registro numeris, kaip apibrėžta 2003 m. gruodžio 30 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 26/2004 dėl Bendrijos žvejybos laivyno registro (8) I priede.
II ANTRAŠTINĖ DALIS
TECHNINĖS PRIEMONĖS
I SKYRIUS
Ribojamos žvejybos rajonai
I skirsnis
Ribojamos žvejybos rajonas Liono įlankoje
4 straipsnis
Ribojamos žvejybos rajono nustatymas
Ribojamos žvejybos rajonas nustatomas rytinėje Liono įlankos dalyje, kurios ribas žymi linijos, jungiančios šias geografines koordinates:
-
42° 40′ šiaurės platumos, 4° 20′ rytų ilgumos,
-
42° 40′ šiaurės platumos, 5° 00′ rytų ilgumos,
-
43° 00′ šiaurės platumos, 4° 20′ rytų ilgumos,
-
43° 00′ šiaurės platumos, 5° 00′ rytų ilgumos.
5 straipsnis
Žvejybos pastangos
Velkamuosius tinklus, dugnines bei įvairiagyles ūdas ir dugninius statomus tinklus naudojančių laivų priedugnio išteklių žuvų žvejybos pastangos 4 straipsnyje nurodytame ribojamos žvejybos rajone neviršija kiekvienos valstybės narės tame rajone 2008 m. taikytų žvejybos pastangų lygio.
6 straipsnis
Duomenys apie žvejybą
Valstybės narės ne vėliau kaip 2012 m. vasario 16 d. Komisijai elektroniniu formatu pateikia su jų vėliava plaukiojančių laivų, kurie 2008 m. žvejojo 4 straipsnyje nurodytame rajone ir I priede apibrėžtame BVJŽK 7 geografiniame parajonyje, sąrašą. Tame sąraše nurodomi laivo pavadinimas, ES laivyno registro numeris, laikotarpis, kuriuo laivui buvo leista žvejoti 4 straipsnyje nurodytame rajone, ir dienų, kurias kiekvienas laivas 2008 m. praleido 7 geografiniame parajonyje, konkrečiai 4 straipsnyje nurodytame rajone, skaičius.
7 straipsnis
Leidimą turintys laivai
1. Laivams, kuriems leidžiama žvejoti 4 straipsnyje nurodytame rajone, jų valstybė narė pagal 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (9), 7 straipsnį išduoda žvejybos leidimą.
2. Žvejybos laivams, kurie iki 2008 m. gruodžio 31 d. 4 straipsnyje nurodytame rajone nežvejojo, pradėti žvejoti tame rajone neleidžiama.
3. Valstybės narės ne vėliau kaip 2012 m. vasario 16 d. Komisijai praneša apie 2008 m. gruodžio 31 d. galiojusius nacionalinius teisės aktus, susijusius su:
a)
didžiausiu valandų per dieną, kurias laivui leidžiama vykdyti žvejybos veiklą, skaičiumi;
b)
didžiausiu dienų per savaitę, kurias laivas gali būti jūroje ir nebūti uoste, skaičiumi ir
c)
nustatyta privaloma laiko trukme tarp žvejybos laivų išplaukimo iš registracijos uosto ir jų grįžimo į jį.
8 straipsnis
Pažeidžiamų buveinių apsauga
Valstybės narės užtikrina, kad 4 straipsnyje nurodytas rajonas būtų saugomas nuo bet kurios kitos žmogaus veiklos, keliančios pavojų savybių, dėl kurių tas rajonas laikomas neršto plotu, išsaugojimui, pasekmių.
9 straipsnis
Informavimas
Kiekvienais metais iki vasario 1 d. valstybės narės Komisijai elektroniniu formatu pateikia 4 straipsnyje nurodytame rajone vykdytos žvejybos veiklos ataskaitą.
Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, susijusius su tokios žvejybos veiklos ataskaitų formato ir perdavimo išsamiomis taisyklėmis. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 25 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
II skirsnis
Ribojamos žvejybos rajonai, kuriuose siekiama apsaugoti giliavandenes pažeidžiamas buveines
10 straipsnis
Ribojamos žvejybos rajonų nustatymas
Draudžiama žvejoti velkamosiomis dragomis ir dugniniais tralais šiuose rajonuose:
a)
ribojamos giliavandenių žuvų žvejybos rajone „Lophelia reef off Capo Santa Maria di Leuca“, kurio ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates:
-
39° 27,72′ šiaurės platumos, 18° 10,74′ rytų ilgumos,
-
39° 27,80′ šiaurės platumos, 18° 26,68′ rytų ilgumos,
-
39° 11,16′ šiaurės platumos, 18° 32,58′ rytų ilgumos,
-
39° 11,16′ šiaurės platumos, 18° 04,28′ rytų ilgumos;
b)
ribojamos giliavandenių žuvų žvejybos rajone „The Nile delta area cold hydrocarbon seeps“, kurio ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates:
-
31° 30,00′ šiaurės platumos, 33° 10,00′ rytų ilgumos,
-
31° 30,00′ šiaurės platumos, 34° 00,00′ rytų ilgumos,
-
32° 00,00′ šiaurės platumos, 34° 00,00′ rytų ilgumos,
-
32° 00,00′ šiaurės platumos, 33° 10,00′ rytų ilgumos;
c)
ribojamos giliavandenių žuvų žvejybos rajone „The Eratosthenes Seamount“, kurio ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates:
-
33° 00,00′ šiaurės platumos, 32° 00,00′ rytų ilgumos,
-
33° 00,00′ šiaurės platumos, 33° 00,00′ rytų ilgumos,
-
34° 00,00′ šiaurės platumos, 33° 00,00′ rytų ilgumos,
-
34° 00,00′ šiaurės platumos, 32° 00,00′ rytų ilgumos.
11 straipsnis
Pažeidžiamų buveinių apsauga
Valstybės narės užtikrina, kad jų kompetentingos valdžios institucijos būtų raginamos apsaugoti giliavandenes pažeidžiamas buveines 10 straipsnyje nurodytuose rajonuose, ypač nuo bet kokios kitos veiklos, keliančios pavojų šioms buveinėms būdingų savybių išsaugojimui, poveikio.
II SKYRIUS
Didžiųjų auksinių skumbrių žvejybos, kurioje naudojamos plūdriosios priemonės pelaginėms žuvims žvejoti, draudimo laikotarpio nustatymas
12 straipsnis
Žvejybos draudimo laikotarpis
1. Žvejoti didžiąsias auksines skumbres (Coryphaena hippurus) naudojant plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti draudžiama kiekvienais metais nuo sausio 1 d. iki rugpjūčio 14 d.
2. Nukrypstant nuo 1 dalies, jei valstybė narė gali įrodyti, kad dėl blogo oro su jos vėliava plaukiojantys žvejybos laivai negalėjo žvejoti įprastomis žvejybos dienomis, ta valstybė narė gali perkelti dienas, kurias jos laivai negalėjo žvejoti naudodami plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti, iki kitų metų sausio 31 d. Tuo atveju iki metų pabaigos valstybės narės Komisijai pateikia prašymą perkelti tam tikrą dienų skaičių.
3. 1 ir 2 dalys taip pat taikomos Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 26 straipsnio 1 dalyje nurodytai valdymo zonai.
4. 2 dalyje nurodytame prašyme pateikiama ši informacija:
a)
ataskaita, kurioje nurodoma išsami informacija apie atitinkamos žvejybos veiklos nutraukimą, įskaitant atitinkamą patvirtinamąją meteorologinę informaciją;
b)
laivo pavadinimas ir ES laivyno registro numeris.
5. Komisija sprendimą dėl 2 dalyje nurodyto prašymo priima per šešias savaites nuo prašymo gavimo dienos ir raštu informuoja valstybę narę apie tą sprendimą.
6. Komisija apie sprendimus, priimtus pagal 5 dalį, praneša BVJŽK vykdomajam sekretoriui. Kiekvienais metais iki lapkričio 1 d. valstybės narės Komisijai atsiunčia praėjusių metų dienų, kuriomis laivai negalėjo žvejoti, perkėlimo, nurodyto 2 dalyje, ataskaitą.
7. Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, susijusius su 4 dalyje nurodytų prašymų ir 6 dalyje nurodyto perkėlimo ataskaitų formato ir perdavimo išsamiomis taisyklėmis. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 25 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
13 straipsnis
Žvejybos leidimai
Žvejybos laivams, kuriems leidžiama žvejoti didžiąsias auksines skumbres, pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 išduodamas žvejybos leidimas, ir jie įtraukiami į sąrašą, kuriame nurodomi laivo pavadinimas bei ES laivyno registro numeris, ir kurį atitinkama valstybė narė pateikia Komisijai. Laivai, kurių bendras ilgis yra mažesnis nei 10 metrų, turi turėti žvejybos leidimą.
Šis reikalavimas taip pat taikomas Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 26 straipsnio 1 dalyje nurodytai valdymo zonai.
14 straipsnis
Duomenų rinkimas
1. Nedarydamos poveikio 2008 m. vasario 25 d. Tarybos reglamentui (EB) Nr. 199/2008 dėl Bendrijos sistemos, skirtos duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje bei paramai mokslinėms rekomendacijoms dėl bendros žuvininkystės politikos, sukūrimo (10), valstybės narės sukuria tinkamą duomenų apie sužvejotų žuvų kiekį ir žvejybos pastangas rinkimo ir apdorojimo sistemą.
2. Kiekvienais metais iki sausio 15 d. valstybės narės Komisijai praneša tame rajone žvejojančių laivų skaičių, taip pat visą praėjusiais metais su jų vėliava plaukiojančių žvejybos laivų kiekviename geografiniame BVJŽK susitarimo rajono parajonyje, kaip nurodyta I priede, iškrautų ir perkrautų didžiųjų auksinių skumbrių kiekį.
Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, susijusius su tokių ataskaitų formato ir perdavimo išsamiomis taisyklėmis. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 25 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
3. Komisija persiunčia iš valstybių narių gautą informaciją BVJŽK vykdomajam sekretoriui.
III SKYRIUS
Žvejybos įrankiai
15 straipsnis
Juodojoje jūroje naudojamų tinklų mažiausias tinklinio audeklo akių dydis
1. Priedugnio išteklių žvejybos dugniniais tralais Juodojoje jūroje veiklai vykdyti naudojamų tinklų mažiausias tinklinio audeklo akių dydis yra 40 mm. Tinklo, kurio akių dydis yra mažesnis nei 40 mm, dalys nenaudojamos ir laive nelaikomos.
2. 1 dalyje nurodyti tinklai iki 2012 m. vasario 1 d. pakeičiami kvadrato formos akių tinklais, kurių tralo maišo akių dydis yra 40 mm, arba, laivo savininkui pateikus pagrįstą prašymą, 50 mm rombo formos akių tinklais, kurių patvirtintas dydžio selektyvumas yra lygus kvadrato formos akių tinklų, kurių tralo maišo akių dydis yra 40 mm, selektyvumui arba didesnis.
3. Valstybės narės, kurių žvejybos laivai dugniniais tralais Juodojoje jūroje žvejoja priedugnio išteklių žuvis, pirmą kartą ne vėliau kaip 2012 m. vasario 16 d., o vėliau kas šešis mėnesius Komisijai pateikia žvejybos laivų, kurie tokią veiklą vykdo Juodojoje jūroje ir kurie naudoja kvadrato formos akių tinklus, kurių tralo maišo akių dydis yra ne mažesnis kaip 40 mm, arba rombo formos akių tinklus, kurių tinklinio audeklo akių dydis ne mažesnis kaip 50 mm, sąrašą, taip pat tokių laivų procentinę dalį, palyginti su visu nacionaliniu priedugnio išteklius dugniniais tralais žvejojančiu laivynu.
Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, susijusius su šioje dalyje nurodytos informacijos formato ir perdavimo išsamiomis taisyklėmis. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 25 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
4. Komisija 3 dalyje nurodytą informaciją persiunčia BVJŽK vykdomajam sekretoriui.
16 straipsnis
Žvejyba velkamosiomis dragomis ir tralais
Draudžiama žvejoti velkamosiomis dragomis ir tralais didesniame nei 1 000 m gylyje.
III ANTRAŠTINĖ DALIS
KONTROLĖS PRIEMONĖS
I SKYRIUS
Laivų registras
17 straipsnis
Laivų, kuriems leidžiama žvejoti, registras
1. Iki kiekvienų metų gruodžio 1 d. visos valstybės narės, naudodamosi įprasta duomenų tvarkymo sistema, atsiunčia Komisijai su jų vėliava plaukiojančių ir jų teritorijoje registruotų laivų, kurių bendras ilgis didesnis nei 15 m ir kuriems jos, išdavusios žvejybos leidimą, leido žvejoti BVJŽK susitarimo rajone, atnaujintą sąrašą.
2. 1 dalyje nurodytame sąraše pateikiama ši informacija:
a)
laivo ES laivyno registro numeris ir Reglamento (EB) Nr. 26/2004 I priede nustatytas jo išorinis žymuo;
b)
laikotarpis, kuriuo leidžiama žvejoti ir (arba) perkrauti žuvis;
c)
naudojami žvejybos įrankiai.
3. Komisija atnaujintą sąrašą iki kiekvienų metų sausio 1 d. atsiunčia BVJŽK vykdomajam sekretoriui, kad tie laivai galėtų būti įtraukti į BVJŽK sudaromą laivų, kurių bendras ilgis didesnis nei 15 m ir kuriems leidžiama žvejoti BVJŽK susitarimo rajone, registrą (toliau - BVJŽK registras).
4. Apie visus 1 dalyje nurodyto sąrašo pakeitimus pranešama Komisijai, kad ši, likus ne mažiau kaip 10 darbo dienų iki laivo žvejybos veiklos BVJŽK susitarimo rajone pradžios, naudodamasi įprasta duomenų tvarkymo sistema juos perduotų BVJŽK vykdomajam sekretoriui.
5. Į 1 dalyje nurodytą sąrašą neįtraukti ES žvejybos laivai, kurių bendras ilgis didesnis nei 15 m, BVJŽK susitarimo rajone negali žvejoti, laikyti laive, perkrauti arba iškrauti bet kurios rūšies žuvų ar kiautuotųjų vėžiagyvių.
6. Valstybės narės imasi reikiamų priemonių siekdamos užtikrinti, kad:
a)
valstybių narių išduoto žvejybos leidimo sąlygomis vykdyti žvejybos veiklą BVJŽK susitarimo rajone būtų leidžiama tik tiems su valstybių narių vėliava plaukiojantiems laivams, kurie yra įtraukti į 1 dalyje nurodytą sąrašą ir kurie laive turi minėtą žvejybos leidimą;
b)
žvejybos leidimas nebūtų išduodamas laivams, kurie BVJŽK susitarimo rajone arba kitur vykdė neteisėtą, nereglamentuojamą ir nedeklaruojamą žvejybą (toliau - NNN žvejyba), išskyrus tuos atvejus, kai nauji laivų savininkai atitinkamais dokumentais įrodo, kad buvę savininkai ir operatoriai nebeturi jokių su tais laivais susijusių teisinių, ekonominių ar finansinių interesų arba teisių ir nebegali tų laivų kontroliuoti, arba kad tie laivai nedalyvauja NNN žvejyboje ir nėra su ja susiję;
c)
kiek įmanoma, pagal jų nacionalinę teisę būtų uždrausta su jų vėliava plaukiojančių laivų, įtrauktų į 1 dalyje nurodytą sąrašą, savininkams ir operatoriams dalyvauti į BVJŽK registrą neįtrauktų laivų žvejybos veikloje BVJŽK susitarimo rajone arba būti su ja susijusiems;
d)
kiek įmanoma, pagal jų nacionalinę teisę būtų reikalaujama, kad su jų vėliavomis plaukiojančių laivų, įtrauktų į 1 dalyje nurodytą sąrašą, savininkai būtų laivo vėliavos valstybės narės piliečiai arba juridiniai asmenys;
e)
jų laivai taikytų visas atitinkamas BVJŽK nustatytas išsaugojimo ir valdymo priemones.
7. Valstybės narės imasi būtinų priemonių, kad uždraustų į BVJŽK registrą neįtrauktiems laivams, kurių bendras ilgis didesnis nei 15 m, žvejoti, laikyti laive, perkrauti arba iškrauti BVJŽK susitarimo rajone sužvejotas žuvis ir kiautuotuosius vėžiagyvius.
8. Valstybės narės nedelsdamos perduoda Komisijai visą informaciją, iš kurios matyti, kad esama rimtų priežasčių įtarti, jog į BVJŽK registrą neįtraukti laivai, kurių bendras ilgis didesnis nei 15 m, žvejoja arba perkrauna žuvis ir kiautuotuosius vėžiagyvius BVJŽK susitarimo rajone.
II SKYRIUS
Uosto valstybės taikomos priemonės
18 straipsnis
Taikymo sritis
Šis skyrius taikomas trečiųjų šalių žvejybos laivams.
19 straipsnis
Išankstinis pranešimas
Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 6 straipsnio 1 dalies, išankstinio pranešimo perdavimo laikotarpis yra ne mažiau kaip 72 valandos iki numatomo atvykimo į uostą.
20 straipsnis
Patikrinimai uostuose
1. Neatsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 9 straipsnio 1 dalį, valstybės narės savo paskirtuosiuose uostuose kiekvienais metais patikrina ne mažiau kaip 15 % žuvų iškrovimo ir perkrovimo operacijų.
2. Neatsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 9 straipsnio 2 dalį, į valstybių narių uostus be išankstinio leidimo įplaukę laivai tikrinami visais atvejais.
21 straipsnis
Tikrinimo tvarka
Atliekant patikrinimus uostuose, be Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 10 straipsnyje nustatytų reikalavimų, taikomi šio reglamento II priede nustatyti reikalavimai.
22 straipsnis
Atsisakymas suteikti leidimą naudotis uostu
1. Valstybės narės neleidžia trečiųjų šalių laivams naudotis jų uostais, kuriuose būtų galima iškrauti, perkrauti ar apdoroti BVJŽK susitarimo rajone sužvejotus žuvininkystės produktus, ir nesuteikia jiems leidimo naudotis uosto teikiamomis paslaugomis, įskaitant, inter alia, degalų ir atsargų papildymo paslaugas, jeigu laivas:
a)
neatitinka šio reglamento reikalavimų;
b)
įtrauktas į regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos parengtą laivų, vykdžiusių arba rėmusių NNN žvejybą, sąrašą, arba
c)
neturi galiojančio leidimo vykdyti žvejybos veiklą arba su žvejyba susijusią veiklą BVJŽK susitarimo rajone.
Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, valstybėms narėms neužkertamas kelias Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos (11) 18 straipsnyje apibrėžtais force majeure arba nelaimės atvejais leisti trečiųjų šalių laivams naudotis jų uostais ir pasinaudoti tik tomis paslaugomis, kurios būtinos tokiai padėčiai ištaisyti.
2. 1 dalis taikoma kartu su Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 4 straipsnio 2 dalies ir 37 straipsnio 5 bei 6 dalių nuostatomis dėl atsisakymo suteikti leidimą naudotis uostu.
3. Jei valstybė narė atsisakė suteikti leidimą trečiosios šalies laivui naudotis jos uostais pagal 1 ir 2 dalis, ji nedelsdama apie tai praneša laivo kapitonui, vėliavos valstybei, Komisijai ir BVJŽK vykdomajam sekretoriui.
4. Jei 1 ir 2 dalyse nurodytų leidimo nesuteikimo priežasčių nebėra, valstybė narė panaikina sprendimą nesuteikti leidimo ir apie tą panaikinimą praneša subjektams, nurodytiems 3 dalyje.
IV ANTRAŠTINĖ DALIS
BENDRADARBIAVIMAS, INFORMAVIMAS IR DUOMENŲ TEIKIMAS
23 straipsnis
Bendradarbiavimas ir informavimas
1. Komisija ir valstybės narės bendradarbiauja ir keičiasi informacija su BVJŽK vykdomuoju sekretoriumi, visų pirma:
a)
prašydamos suteikti informaciją, esančią atitinkamose duomenų bazėse, ir suteikdamos informaciją, kad ji būtų įtraukta į tas duomenų bazes;
b)
prašydamos bendradarbiauti ir bendradarbiaudamos, kad šis reglamentas būtų veiksmingai įgyvendinamas.
2. Valstybės narės užtikrina, kad naudojantis jų nacionalinėmis su žuvininkyste susijusiomis informacinėmis sistemomis būtų galima su BVJŽK vykdomuoju sekretoriumi tiesiogiai elektroniniu būdu keistis informacija apie III antraštinėje dalyje nurodytus uosto valstybės atliekamus patikrinimus, deramai atsižvelgiant į atitinkamus konfidencialumo reikalavimus.
3. Valstybės narės imasi priemonių, kad atitinkamos nacionalinės agentūros galėtų elektroninėmis priemonėmis keistis informacija ir būtų koordinuojama tokių agentūrų veikla įgyvendinant priemones, nustatytas III antraštinės dalies II skyriuje.
4. Kad būtų įgyvendinti šio reglamento tikslai, valstybės narės parengia informacijos centrų sąrašą, kuris nedelsiant elektroniniu būdu perduodamas Komisijai, BVJŽK vykdomajam sekretoriui ir BVJŽK susitariančiosioms šalims.
5. Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, susijusius su išsamiomis bendradarbiavimo ir keitimosi informacija taisyklėmis. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 25 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
24 straipsnis
Statistinių lentelių teikimas
1. Kasmet iki gegužės 1 d. valstybės narės BVJŽK vykdomajam sekretoriui pateikia III priedo C skyriuje pateiktos BVJŽK statistinės lentelės 1.1, 1.2, 1.3, 1.4 ir 1.5 užduočių duomenis.
2. 1 dalyje nurodytus duomenis valstybės narės teikia naudodamosi BVJŽK duomenų įvedimo sistema ar kuriuo nors kitu tinkamu BVJŽK vykdomojo sekretoriaus nustatytu duomenų teikimo standartu ir protokolu, kuriuos galima rasti BVJŽK interneto tinklalapyje.
3. Valstybės narės informuoja Komisiją apie remiantis šiuo straipsniu pateiktus duomenis.
Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, susijusius su šioje dalyje nurodytų duomenų formato ir perdavimo išsamiomis taisyklėmis. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 25 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
V ANTRAŠTINĖ DALIS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
25 straipsnis
Komiteto procedūra
1. Komisijai padeda Žuvininkystės ir akvakultūros komitetas, įsteigtas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 1 dalį. Šis komitetas yra komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
26 straipsnis
Įgaliojimų perdavimas
Jeigu tai būtina siekiant Sąjungos teisėje įgyvendinti galiojančių BVJŽK priemonių, kurios jau buvo įgyvendintos Sąjungos teisėje, pakeitimus, kurie tapo privalomi Sąjungai, Komisijai pagal 27 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kad būtų iš dalies pakeistos šio reglamento nuostatos, susijusios su:
a)
informacijos teikimu BVJŽK vykdomajam sekretoriui pagal 15 straipsnio 4 dalį;
b)
laivų, kuriems suteiktas leidimas, sąrašo teikimu BVJŽK vykdomajam sekretoriui pagal 17 straipsnį;
c)
uosto valstybės priemonėmis, nurodytomis 18-22 straipsniuose;
d)
bendradarbiavimu, informavimu ir duomenų teikimu, kaip nurodyta 23 ir 24 straipsniuose;
e)
I priede nurodytais BVJŽK geografinių parajonių (GP) lentele, žemėlapiu ir geografinėmis koordinatėmis;
f)
II priede nurodytomis uosto valstybės atliekamo laivų tikrinimo procedūromis; ir
g)
III priede pateiktomis BVJŽK statistinėmis lentelėmis.
27 straipsnis
Naudojimasis įgaliojimais
1. Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus laikantis šiame straipsnyje nustatytų sąlygų.
2. 26 straipsnyje nurodyti įgaliojimai Komisijai suteikiami trejų metų laikotarpiui nuo 2012 m. sausio 19 d. Komisija parengia ataskaitą dėl įgaliojimų suteikimo likus ne mažiau kaip šešiems mėnesiams iki trejų metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų suteikimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno tokio laikotarpio pabaigos.
3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 26 straipsnyje nurodytų įgaliojimų suteikimą. Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų suteikimas. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.
4. Kai tik Komisija priima deleguotąjį aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
5. Pagal 26 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų, arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad jie nepareikš prieštaravimų. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiams.
28 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 pakeitimai
Reglamentas (EB) Nr. 1967/2006 iš dalies keičiamas taip:
1.
4 straipsnio 3 dalis išbraukiama;
2.
9 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
„3. Minimalus 4 dalyje nenurodytų velkamųjų tinklų tinklinio audinio akių dydis turi būti bent jau toks:
a)
kvadrato formos akių tinklas, kurių tralo maišo akių dydis yra 40 mm; arba
b)
laivo savininkui pateikus tinkamai pagrįstą prašymą, 50 mm rombo formos akių tinklas, kurio patvirtintas dydžio selektyvumas yra lygus a punkte nurodyto tinklo selektyvumui arba didesnis.
Žvejybos laivams leidžiama naudoti ir laikyti laive tik vieną iš šių dviejų rūšių tinklų.
Ne vėliau kaip 2012 m. birželio 30 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą apie šios dalies įgyvendinimą ir, remdamasi šia ataskaita bei valstybių narių iki 2011 m. gruodžio 31 d. pateikta informacija, pasiūlo atitinkamus reikiamus pakeitimus.“;
3.
24 straipsnis išbraukiamas;
4.
27 straipsnio 1 ir 4 dalys išbraukiamos.
29 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Strasbūre 2011 m. gruodžio 13 d.