ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. dubna 2011
o údajné podpoře ve prospěch podniku trèves C 4/10 (ex NN 64/09) poskytnuté Francouzskou republikou
(oznámeno pod číslem K(2011) 2585)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/676/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s uvedenými články (1) a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Prostřednictvím různých článků zveřejněných v tisku na jaře roku 2009 byla Komise informována, že podnik Trèves byl příjemcem investice ve výši 55 milionů EUR poskytnuté Fondem pro modernizaci výrobců automobilových dílů (dále jen „FMEA“). Dopisy ze dne 5. května 2009, 11. června 2009, 10. července 2009 a 4. listopadu 2009 Komise požádala francouzské orgány o poskytnutí informací v této věci. Uvedené orgány odpověděly na tyto žádosti dopisy (nebo e-maily) ze dne 5. června 2009, 23. června 2009, 18. srpna 2009, 18. listopadu 2009 a 23. prosince 2009.
(2)
Kromě toho se dne 8. ledna 2010 na žádost francouzských orgánů uskutečnilo jednání v prostorách Komise. V návaznosti na toto jednání poskytly francouzské orgány e-mailem ze dne 15. ledna 2010 doplňující informace.
(3)
Dopisem ze dne 29. ledna 2010 oznámila Komise Francouzské republice své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) ve věci investice fondu FMEA a ve věci splátkového kalendáře dluhu na daních a sociálním pojištění (rovněž nazývaného „plán vyrovnání dluhu“), který podniku Trèves poskytly francouzské správní orgány. Francie sdělila své připomínky k zahájení formálního vyšetřovacího řízení dne 25. března 2010.
(4)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky k předmětným opatřením.
(5)
Komise obdržela připomínky v této věci od následujících zúčastněných stran: Italské republiky, podniku Trèves, skupiny PSA Peugeot Citroën, skupiny Renault, konkurenta podniku Trèves, který si přeje zachovat anonymitu, a fondu FMEA (3). Komise předala tyto připomínky Francii a dala jí příležitost na ně reagovat; připomínky Francie obdržela dopisem ze dne 5. října 2010. Dne 18. listopadu 2010 proběhlo rovněž jednání s francouzskými orgány. Prostřednictvím e-mailů ze dne 21. prosince 2010 a 22. února 2011 byly pak Komisi předány doplňující informace.
II. POPIS ZKOUMANÝCH OPATŘENÍ
(6)
Před vlastním popisem zkoumaných opatření, je třeba uvést informace o Strategickém investičním fondu (dále jen „FSI“), fondu FMEA, CDC Entreprises, správcovské společnosti fondu FMEA (bod II. 1), jakož i o podniku Trèves a o opatřeních, která byla vůči němu přijata (bod II. 2 níže). Dále budou uvedeny důvody, které vedly k zahájení formálního vyšetřovacího řízení ve věci investice fondu FMEA a splátkového kalendáře dluhu na daních a sociálním pojištění (bod II. 3 níže).
II.1. FSI, FMEA, CDC Entreprises
(7)
Z důvodu hospodářské krize, která započala v roce 2008, vytvořila Francie na podporu svého hospodářství Strategický investiční fond (dále jen „FSI“). Brzy poté fond FSI vytvořil v partnerství se skupinou PSA Peugeot Citroën (dále jen „PSA“) a skupinou Renault (dále jen „Renault“) fond FMEA. Zatím co cílem fondu FSI je investovat do všech druhů podniků bez ohledu na hospodářské odvětví, fond FMEA investuje pouze do podniků výrobců automobilových dílů.
(8)
Strategický investiční fond, který disponuje finančními prostředky ve výši 20 miliard EUR, byl vytvořen francouzskou vládou v prosinci 2008 za účelem řešení kapitálových potřeb podniků považovaných za nositele růstu a konkurenceschopnosti francouzského hospodářství. Fond FSI podle jeho vedení investuje pouze do podniků, které vykazují dobré vyhlídky na růst a konkurenceschopnost z hlediska francouzského hospodářství.
(9)
Fond FSI je ze 49 % vlastněn francouzskou vládou a z 51 % společností Caisse des Dépôts et Consignation (dále jen „CDC“). CDC „a její dceřiné společnosti tvoří skupinu, která je ve vlastnictví státu a která slouží obecnému zájmu a hospodářskému rozvoji“ Francie (4) a její představitelé jsou jmenováni nařízením.
(10)
Představenstvo fondu FSI, kterému předsedá generální ředitel CDC, je složeno kromě svého předsedy ze šesti členů, z nichž jeden zastupuje CDC, dva zastupují stát (generální ředitel pro státní účast a generální ředitel společností) a tři zastupují zájmy podniků (ředitelé podniků SCOR, Essilor a Artemis).
(11)
Fond FMEA je podílovým fondem rizikového kapitálu, jehož posláním je podporovat rozvoj konkurenceschopných výrobců automobilových dílů, kteří svým zákazníkům mohou nabídnout kapacitu výzkumu a vývoje a posílené mezinárodní monitorování. Fond uskutečňuje investice do maximální výše 60 milionů EUR výhradně ve prospěch svých podílníků, a to buď samostatně, nebo společně s dalšími soukromými investory či jinými fondy.
(12)
Vytvoření fondu FMEA (dne 25. března 2009) bylo součástí plánu na podporu automobilového průmyslu oznámeného prezidentem Francouzské republiky dne 4. prosince 2008. Fond disponuje finančními prostředky ve výši 600 milionů EUR, které pocházejí z fondu FSI (200 milionů EUR), od společnosti PSA (200 milionů EUR) a od společnosti Renault (200 milionů EUR).
(13)
Správu fondu FMEA zajišťuje CDC Entreprises, dceřiná společnost CDC. Investiční rozhodnutí jsou tedy přijímána společností CDC Entreprises.
(14)
Přípravou podkladů pro uskutečnění investic správcovskou společnosti CDC Entreprises je pověřena výběrová komise a investiční výbor fondu FMEA. V obou výborech jsou rovnoměrně zastoupeni všichni tři investoři: PSA, Renault i FSI.
(15)
V souladu s organizačním řádem fondu FMEA musí správcovská společnost konzultovat výběrovou komisi ohledně strategické povahy všech investičních projektů. Její poradní stanoviska nejsou pro správcovskou společnost závazná. Jsou přijímána dvoutřetinovou většinou.
(16)
Investiční výbor musí být konzultován před uskutečněním každé investice nebo odprodeje kapitálu nebo v případě jakéhokoli odchylky od kritérií a pravidel investiční politiky. Při jednání o projektu investice nebo odprodeje kapitálu jsou jeho stanoviska přijímána dvoutřetinovou většinou a rovněž správní společnost nezavazují. Pokud však jeden ze tří investoři hlasuje proti, stanovisko výboru je považováno za záporné. V tomto případě je projekt investice nebo odprodeje kapitálu vrácen výběrové komisi.
(17)
CDC Entreprises je významným subjektem v oblasti soukromého vlastního kapitálu ve Francii. Je povinen dodržovat veškerá pravidla stanovená Úřadem pro finanční trhy (AMF) v oblasti správy investic, a to zejména pravidla týkající se nezávislosti při výběru investic a předcházení střetu zájmů. CDC Entreprises spravuje mezi jinými také investice fondu FSI do malých a středních podniků, které nejsou obchodovány na burze cenných papírů, a investice jménem společnosti CDC a jiných investorů.
(18)
CDC Entreprises je dceřinou společností ve stoprocentním vlastnictví společnosti CDC. Předseda představenstva a generální ředitel CDC Entreprises jsou jmenováni představenstvem společnosti, jehož členové jsou jmenováni společností CDC.
(19)
CDC Entreprises uzavřela s fondem FSI dohodu o podpoře a poradenství, v jejímž rámci spolupracuje specializovaný tým fondu FSI s CDC Entreprises na předběžném výběru investičních projektů (mj. studie proveditelnosti a hodnocení rizik, studie a podpora při provádění těchto investic) a sledování uskutečněných investic.
(20)
Vzhledem k organizaci a fungování výborů fondu FMEA má CDC Entreprises výhradní oprávnění zavazovat fond FMEA. Rozhodnutí výborů nejsou pro správcovskou společnost závazná (s výjimkou odchylek od kritérií a pravidel investiční politiky a řízení střetu zájmů, tedy případů, které nejsou v této věci relevantní). Francouzské orgány uvedly, že společnost CDC Entreprises dosud nikdy nepovažovala za nutné vyjádřit se nesouhlasně ke stanoviskům výborů v oblasti investic.
(21)
V grafu č. 1 níže je uveden přehled vzájemných vazeb mezi francouzským státem a společnostmi CDC, CDC Entreprises, FSI, FMEA, PSA a Renault.
Graf č. 1
Vzájemné vazby mezi francouzským státem a společnostmi CDC, CDC Entreprises, FSI, FMEA, PSA a Renault
II.2 Podnik Trèves a opatření přijatá vůči tomuto podniku
(22)
Podnik Trèves se specializuje v oboru součástí vnitřního vybavení automobilů. Před zahájením probíhajícího plánu restrukturalizace (plán restrukturalizace se týká 1 300 zaměstnanců) podnik Trèves zaměstnával přibližně 6 500 zaměstnanců. Podnik se zaměřuje na tři oblasti činnosti: zvuková zařízení (5), sedadla a součástky sedadel a textilie. Podnik sestával z 9 továren (dvě jsou nyní uzavřeny) a má pobočky ve 14 zemích (včetně Španělska, Spojeného království, Portugalska, Slovinska a České republiky). Podnik realizuje 40 % svého obratu ve Francii. Jeho hlavními zákazníky jsou Renault, Peugeot SA, Volkswagen, Nissan a Toyota.
(23)
Krátce před vypuknutím krize v roce 2008 začal podnik Trèves těžit z přínosu prvního plánu restrukturalizace zahájeného v roce 2005, jehož cílem bylo snížení počtu zaměstnanců a racionalizace výrobních kapacit. Po vypuknutí krize se podnik Trèves rozhodl změnit a prohloubit svůj plán restrukturalizace a zahájil jednání se svými věřiteli v rámci dohodovacího řízení (6).
(24)
Protokol o dohodě byl uzavřen dne 25. května 2009 mezi akcionářem podniku Trèves (holdingovou společností „Severt“, která je jediným akcionářem), společnostmi skupiny Trèves, věřiteli (tj. bankami) a fondem FMEA. Tento protokol je založen na provedení plánu restrukturalizace (tento plán je popsán v oddíle V.1.1.).
(25)
Prostředky na financování plánu restrukturalizace byly odhadnuty na [110-140] (7) milionů EUR. Jednotlivé strany přijaly v tomto smyslu závazky, které jsou uvedeny v protokolu ze dne 25. května 2009.
(26)
Výrobci Peugeot a Renault se zavázali přispět na financování […] částkou 33,3 milionu EUR.
(27)
Skupina Trèves se zavázala, že vyvine veškeré úsilí k tomu, aby v průběhu roku 2009 vytvořila částku odpovídající [5-20] potřeb finančních prostředků, tj. [5-30] milionů EUR.
(28)
Banky poskytly nový bankovní úvěr ve výši [10-30] milionů EUR. Banky kromě toho poskytly konsolidační úvěr ve výši [30-60] milionů EUR, který byl určen na splacení stávajících krátkodobých úvěrů ve výši ([0-20] milionů) a dlouhodobých úvěrů ve výši ([30-40] milionů). Nový úvěr i konsolidační úvěr by měly být plně splaceny do […] 2014.
(29)
Fond FMEA poskytl podniku příspěvek ve výši 55 milionů EUR. Z této částky bylo [40-50] milionů EUR vloženo ve formě dluhových cenných papírů umožňujících přístup ke kapitálu (tj. dluhopisů převoditelných na akcie v upravitelném poměru) s pevným výnosem ve výši [ 8] %. Současně bylo [5-15] milionů EUR vloženo formou navýšení kapitálu (úpisem nových kmenových akcií), za něž fond FMEA získal podíl na základním jmění podniku Trèves ve výši [ 50] %.
(30)
Veřejní věřitelé schválili plán vyrovnání dluhu na daních a sociálním pojištění ve výši 18,4 milionu EUR […]. Tento plán spočívá v rozvržení splátek dluhu na daních a sociálním pojištění podniku Trèves, zahrnujících platby sankčních poplatků a úroků z prodlení.
II.3 Důvody, které vedly k zahájení řízení
(31)
Financování plánu restrukturalizace podniku Trèves se opírá o vklad nových finančních prostředků v celkové výši [100-120] milionů EUR (tato částka nezahrnuje konsolidační úvěr). Z této částky bylo 55 milionů EUR vloženo fondem FMEA. K tomu je třeba přičíst plán vyrovnání dluhu na daních a sociálním pojištění ve výši 18,4 milionu. Komise ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení vyjadřuje pochybnosti, pokud jde o kvalifikaci těchto dvou opatření jako státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
(32)
Pokud jde o investici fondu FMEA, Komise konstatuje, že různé skutečnosti, jak se zdá, naznačují, že tato investice pochází ze státních prostředků. Na první pohled se tato investice jeví jako investice poskytnutá ze státních prostředků a přičitatelná státu (8). Pochybnosti Komise vycházejí z informací o fungování fondu FSI, FMEA a CDC Entreprises popsaného výše.
(33)
Komise dále vyjádřila pochybnosti, zda tato investice splňuje kritérium soukromého investora v tržním hospodářství. Komise nemohla zejména s jistotou určit - a to jak vzhledem k situaci v automobilovém průmyslu, tak k situaci podniku, který měl určité finanční potíže (9) - zaprvé, zda předpoklady plánu restrukturalizace byly věrohodné, reálné a obezřetné, zadruhé, zda ocenění podniku Trèves před uskutečněním investice bylo obezřetné, a zatřetí, zda předpoklad vnitřního výnosového procenta (dále jen „IRR“) [ 12 %] (10) měl být považován za přiměřený riziku, které fond FMEA podstoupil.
(34)
Pokud jde o plán vyrovnání dluhu na daních a sociálním pojištění, Komise zvažuje, zda je chování francouzských správních orgánů srovnatelné s chováním soukromého věřitele ve stejných podmínkách, který usiluje o navrácení jemu dlužných částek. Komise neměla k dispozici všechny údaje k tomu, aby mohla dospět k závěru, že veřejní věřitelé byli ve smyslu protokolu o dohodě ze dne 25. května 2009 alespoň ve stejně výhodném postavení jako soukromí věřitelé podniku Trèves (tj. banky), které rovněž přistoupily na rozvržení svých pohledávek na splátky poskytnutím konsolidačního úvěru. Komise má proto pochybnosti, zda plán vyrovnání dluhu na daních a sociálním pojištění odpovídá zásadě soukromého věřitele v tržním hospodářství.
(35)
Pokud by obě výše uvedená opatření měla být kvalifikována jako státní podpora, Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení uvádí, že jejich slučitelnost by mohla být přezkoumána na základě pokynů Komise pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (11) (dále jen „pokyny“). Komise nicméně upozorňuje, že v této fázi nemůže s jistotou určit, zda jsou splněny všechny podmínky požadované těmito pokyny.
III. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(36)
Skupina Trèves zaslala své připomínky Komisi dopisem ze dne 2. července 2010. Podle jejího názoru pravidla a podmínky investice fondu FMEA do skupiny Trèves a uplatnění splátkového kalendáře jejího dluhu na daních a sociálním pojištění nespadají do působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
(37)
Skupina Trèves zaprvé uvádí, že tvrzení o přičitatelnosti podpory státu je neopodstatněné, neboť prostřednictvím fondu FMEA skupina Trèves volila partnerství se dvěma výrobci automobilů mezinárodních rozměrů, kteří představují [ 50] % jejího obratu. Zpochybňuje také názor Komise, že společnost využila státních prostředků, neboť jednak finanční prostředky fondu FMEA pocházejí dle jejího názoru od soukromých subjektů, a jednak účast dalších soukromých investorů (bank) na financování společnosti dokazuje, že společnost byla schopna si zajistit zdroje svého financování na trhu.
(38)
Zadruhé skupina Trèves kategoricky odmítá názor Komise na ekonomickou situaci společnosti Trèves v období let 2005 až 2008. Podle jejího názoru Komise směšuje všeobecnou krizi v automobilovém průmyslu v roce 2008 a jednotlivou situaci společnosti, jejíž obrat nepřetržitě a významně rostl v období od roku 1999 ([500-700] milionů EUR) do roku 2004 ([900-1 100] milionů EUR). Je pravda, že krize, která postihla automobilový průmysl v druhé polovině roku 2008, tento růst zbrzdila. Účelem plánů restrukturalizace z let 2005 a 2009 nebylo řešení finančních problémů, ale racionalizace výrobních kapacit společnosti za účelem oživení podniku v nepříznivém hospodářském prostředí, nikoliv za účelem zajištění jeho přežití, o čemž svědčí růst ukazatele EBITDA (12) podniku Trèves v letech 2005 až 2007 i zlepšení jeho hospodářských výsledků počínaje rokem 2009.
(39)
Kromě toho skupina Trèves zpochybňuje význam, který Komise přikládá prohlášení francouzského ministra průmyslu, že pokud by stát nezasáhl, podnik Trèves by se ocitl v konkurzu. Subjektivní politické prohlášení vyslovené za okolností zvýšeného sociálního napětí není případné pro posouzení skutečné hospodářské a finanční situace podniku.
(40)
Uvážlivý charakter investice fondu FMEA do společnosti Trèves je tedy jak z finančního, tak i průmyslového hlediska nepopiratelný. Společnost připomíná, že fond FMEA nebyl jediným investorem, ale že zájem projevilo několik dalších potenciálních investorů, a společně s fondem FMEA se na investici podíleli i soukromí partneři. Na rozdíl od pravděpodobného mínění Komise není žádný rozpor mezi finanční logikou a průmyslovou logikou investice fondu FMEA. Podle skupiny Trèves je v automobilovém průmyslu běžnou praxí, že výrobce drží podíl ve společnosti jednoho ze svých dodavatelů, aby s ním posílil průmyslové vazby a získal finanční zisk z jeho růstu.
(41)
Zatřetí skupina Trèves zdůrazňuje dodržování zásady uvážlivého investora v tržním hospodářství. Podmínky investice jsou totiž nejen velmi striktní, ale také výhodné pro fond FMEA. Společnost Trèves kromě toho v letech 2008-2009 měla významné konkurenční výhody, které jí byly schopny zajistit rychlý návrat k ziskovosti (zastoupení a růst v rozvíjejících se zemích, diverzifikace zákaznického portfolia výrobců, výrazné zaměření na výzkum a vývoj). S ohledem na tyto konkurenční výhody byl plán průmyslové a finanční restrukturalizace společnosti Trèves vypracován na základě obezřetných a přiměřených odhadů provedených na základě hloubkového auditu situace podniku. Konečně dobré hospodářské výsledky společnosti Trèves v letech 2009-2010 prokazují, že se jednalo o uváženou investici.
(42)
Skupina Trèves má rovněž za to, že pokud by investice fondu FMEA měla spadat do působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, tato podpora by byla slučitelná s pokyny, protože návrat k dlouhodobé životaschopnosti společnosti je zajištěn, restrukturalizace společnosti Trèves nijak nenarušuje hospodářskou soutěž a její součástí jsou již částečně prováděná kompenzační opatření ([…], snížení výrobních kapacit, snížení stavu zaměstnanců a konečně údajná účast státu na financování restrukturalizace společnosti Trèves je omezena na nezbytné minimum nákladů na restrukturalizaci).
(43)
Pokud jde o splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění, skupina Trèves především soudí, že odpovídá zásadám soukromého věřitele v tržním hospodářství. A že Komise nemůže předpokládat, že případná kvalifikace opatření jako podpory by prakticky vylučovala možnost uváženého stanovení splátkového kalendáře finančními orgány. Splátkový kalendář však stanoví sankční poplatky a úroky z prodlení, vyšší úrokovou sazbu, než je zákonná úroková sazba, kterou by mohl požadovat soukromý věřitel, prvořadé hypotéky […] a veřejné orgány se na investici podílely současně se soukromými věřiteli.
(44)
Fond FMEA zaslal své připomínky Komisi dopisem ze dne 22. června 2010. Fond FMEA odmítá kvalifikaci své investice do společnosti Trèves jako státní podpory, a to v první řadě vzhledem ke své nezávislosti při výběru investic a vzhledem k postupu, který uplatnil k dosažení svých cílů.
(45)
Fond FMEA zdůrazňuje skutečnost, že své investice plánuje zcela nezávisle. Tato nezávislost vychází nejen z jeho postavení, ale i ze způsobu jeho řízení. Fond FMEA je jako podílový fond rizikového kapitálu řízen správcovskou společností, která se sama řídí pravidly správy investic jménem třetích osob. Nezávislé postavení správcovské společnosti při výběru investic, která jedná v souladu s majetkovými zájmy podílníků, přispívá k zajištění nezávislosti fondu FMEA ve fázi rozhodování o uskutečnění investice. Pokud jde o poradní výbory fondu FMEA, totiž výběrovou komisi a investiční výbor, k jejich stanovisku lze přihlédnout pouze se souhlasem jednoho z obou výrobců. Dosud se však správcovská společnost CDC Entreprises nikdy neodchýlila od stanoviska výborů. Z toho důvodu je vliv soukromých investorů, tedy společností Renault a Peugeot, rozhodující při výběru a vymezení investičních projektů.
(46)
Investice fondu FMEA do společnosti Trèves je mimo jiné příkladem investiční politiky fondu FMEA, která upřednostňuje firmy s vysokou kapacitou inovace a silným potenciálem růstu a ziskovosti v odvětví výrobců automobilových dílů. Společnost Trèves je předním evropským výrobcem automobilových dílů, o kterého měly zájem […] i jiné soukromé fondy. Výrazné zlepšení hospodářských výsledků společnosti od roku 2010 dokazuje, že plán restrukturalizace předložený podnikem Trèves byl reálný a přiměřený. Dočasné problémy společnosti v důsledku hospodářské a finanční krize také umožnily fondu FMEA sjednat investici za podmínek, které mu poskytují vysokou ochranu.
(47)
Fond FMEA se proto domnívá, že jeho investice nemůže být kvalifikována jako státní podpora.
(48)
Skupina Renault zaslala své připomínky Komisi dopisem ze dne 6. července 2010. Zpochybňuje především tvrzení Komise, že jeho kapitálová účast ve fondu FMEA je spojena s úvěrem, který mu stát poskytl v dubnu 2009. Společnost připomíná, že při vytvoření fondu dne 20. ledna 2009 (13) neměla žádné informace o možném budoucím státním úvěru poskytnutém výrobcům. Cílem úvěru, který byl podniku poskytnut v dubnu 2009 bylo financování jeho všeobecných potřeb vzhledem k poklesu na finančních trzích v průběhu čtvrtého čtvrtletí 2008 a prvního čtvrtletí roku 2009.
(49)
Kapitálová účast společnosti Renault ve fondu FMEA byla kromě toho odůvodněna ekonomickými, průmyslovými a finančními důvody: ze strategického a finančního hlediska bylo totiž pro společnost Renault nezbytné, aby trvale zabezpečila své zásobení prostřednictvím zdravých a konkurenceschopných dodavatelů a očekávala přitom návratnost své finanční investice. Fond FMEA umožňuje tímto způsobem společnosti Renault investovat do společností, které jsou pro toto průmyslové odvětví nepostradatelné, jako je společnost Trèves, která je stále klíčovým dodavatelem evropského automobilového průmyslu. Investice fondu FMEA proto sledují stejný přístup, jako je přístup společnosti Renault, která je sama uvážlivým investorem v tržním hospodářství.
(50)
Společnost Renault také bezvýhradně souhlasí s připomínkami fondu FMEA uvedenými v odpovědi na rozhodnutí o zahájení formálního řízení Komise, pokud jde o její úlohu v řízení fondu FMEA, způsobu fungování tohoto fondu, jeho nezávislosti a nezávislosti správcovské společnosti na veřejných orgánech.
(51)
Skupina PSA zaslala své připomínky Komisi dopisem ze dne 6. července 2010. Podle PSA je investice fondu FMEA do společnosti Trèves nejen výnosná, ale také odpovídá jeho ekonomickým a strategickým zájmům.
(52)
Kapitálová účast PSA ve fondu FMEA je v souladu se společným cílem výrobce i fondu investovat do strategických společností s vysokou kapacitou inovace schopných zajistit bezpečnost zásobování a optimálně upevňovat odvětví výrobců automobilových dílů. PSA je také přesvědčena, že investice fondu FMEA odpovídá jeho nárokům na výnosnost vzhledem k podstoupenému riziku.
(53)
Závěrem PSA zdůrazňuje, že neexistuje žádný podmíněný vztah mezi jejím rozhodnutím k účasti ve fondu FMEA a smlouvou o úvěru ve výši tří miliard EUR uzavřené mezi francouzským státem a výrobcem v březnu 2009.
(54)
Konkurent podniku Trèves, který si přeje zachovat anonymitu, zaslal své připomínky Komisi dopisem ze dne 23. června 2010. Tento konkurent souhlasí s názory Komise popsanými v rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 29. ledna 2010. Domnívá se totiž, že společnost Trèves měla ekonomické problémy ještě před začátkem hospodářské krize a nemůže být proto příjemcem opatření ve smyslu dočasného rámce Společenství. Krom toho bez ohledu na hospodářskou situaci podniku Trèves musí být státní podpory, jichž by mohl využívat, doprovázeny značnými kompenzačními opatřeními vzhledem k citlivým negativním dopadům na hospodářskou soutěž. Podpora, jejímž jediným účelem je uměle udržovat při životě podnik v odvětví, které má dlouhodobě nadbytečnou strukturální kapacitu, totiž není opodstatněná. Je přesvědčen, že společnost Trèves by měla být povinna omezit své zastoupení na trhu prodejem dceřiných společností nebo radikálním snížením své činnosti a na svoji restrukturalizaci přispět více ze svých vlastních prostředků.
(55)
Italské ministerstvo pro hospodářský rozvoj zaslalo své připomínky Komisi dopisem ze dne 15. června 2010. Souhlasí s „argumenty“ (14) Komise ve dvou základních ohledech: investice fondu FMEA představuje nepochybně státní podporu vzhledem k rozhodující účasti veřejných prostředků a tento druh podpory je určen k podpoře podniků, které měly obtíže ve smyslu pokynů ještě před druhým čtvrtletím roku 2008.
IV. PŘIPOMÍNKY FRANCIE
(56)
Francouzské orgány zaslaly své připomínky Komisi v návaznosti na zahájení formálního vyšetřovacího řízení ze dne 29. ledna 2010 dopisem ze dne 25. března 2010.
(57)
Podle těchto orgánů nespadají pravidla a podmínky investice fondu FMEA do společnosti Trèves do působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, neboť investice nebyla uskutečněna ze státních prostředků, ale převážně ze soukromých finančních prostředků, které nejsou přičitatelné státu. Dokonce i kdyby prostředky fondu FMEA byly považovány za státní prostředky či kdyby rozhodnutí o investici bylo přičitatelné státu, francouzské orgány se domnívají, že tato investice má všechny vlastnosti uvážené investice v tržním hospodářství. Kromě toho se rovněž domnívají, že rozvržení dluhu na daních a sociálním pojištění schválené veřejnými věřiteli splňuje kritéria soukromého věřitele, který usiluje o navrácení jemu dlužných částek.
(58)
Francouzské orgány tvrdí, že investice fondu FMEA v žádném případě nezahrnovala převod státních prostředků ve smyslu judikatury „Stardust marine“ (15). Prostředky fondu FMEA pocházejí, pokud jde o podíl výrobců PSA a Renault (2/3), čistě ze soukromých zdrojů, a pokud jde o podíl fondu FSI (1/3), ten sice pochází z veřejných zdrojů, které však nejsou pod stálou kontrolou státu. Fond FSI, který byl vytvořen podle vzoru soukromých investičních fondů, má formu akciové společnosti a soutěží s ostatními soukromými investičními fondy. Uskutečňuje dlouhodobé investice, jejichž cílem je ziskovost.
(59)
Kromě toho správcovská společnost fondu FMEA, CDC Entreprises, vzhledem ke svému postavení a pravidlům fungování nepodléhá veřejným orgánům. Vzhledem ke svému postavení je právně nezávislá na společnosti CDC a investuje výhradně ve prospěch svých podílníků, v konkurenci nebo společně se soukromými investory. CDC Entreprises tedy spravuje finanční prostředky fondu FMEA zcela nezávisle. Pokud jde o investici do podniku Trèves, řídila se doporučeními výběrové komise a investičního výboru fondu FMEA bez jakéhokoli zásahu státu. Francouzské orgány proto dospívají k závěru, že jednak investované prostředky nejsou státními prostředky, neboť nejsou trvale pod veřejnou kontrolou a tedy k dispozici vnitrostátním orgánům, a jednak, že rozhodnutí investovat není přičitatelné státu, protože CDC Entreprises jedná pouze ve výhradním zájmu podílníků fondu FMEA a zcela nezávisle.
(60)
Pokud jde o slučitelnost investice fondu FMEA se zásadou uvážlivého investora v tržním hospodářství, francouzské orgány připomínají, že investiční politika fondu FMEA se přednostně zaměřuje na projekty, které jsou výnosné a strategické pro automobilový průmysl, mají vysoký potenciál růstu a vysokou kapacitu inovace. V případě podniku Trèves byla investice uskutečněna na základě realistického a důkladně propracovaného podnikatelského plánu, který schválilo několik soukromých analytiků. Účast fondu FMEA na základním jmění společnosti Trèves a úpis dluhopisů převoditelných na akcie byl proveden současně s jinými soukromými investory za rovnocenných podmínek (investice „pari passu“). Podle francouzských orgánů tyto skutečnosti dostatečně prokazují, že investice odpovídá tržní praxi.
(61)
Pokud jde o uplatnění zásady soukromého věřitele v tržním hospodářství, francouzské orgány se domnívají, že splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění, který byl podniku Trèves přiznán, odpovídá myšlence, na které je založeno uplatnění tohoto kritéria, a sice že veřejný věřitel podobně jako soukromý věřitel usiluje o navrácení částek, které mu dluží dlužník ve finančních obtížích. Francouzské orgány v prvé řadě zdůrazňují, že skupině Trèves nebylo přiznáno žádné prominutí dluhu na daních nebo sociálním pojištění. Domnívají se, že oba základní předpoklady, které umožňují posoudit kritérium soukromého věřitele, a sice existence sankčních poplatků a úroků z prodlení i uplatněná úroková sazba, jsou v tomto případě dodrženy. Splátkový kalendář totiž stanoví úroky a sankční poplatky z prodlení, které byly stanoveny před uzavřením dohody o splátkovém kalendáři a zahrnuty do výpočtu měsíčních splátek podniku Trèves. Kromě toho v souladu s článkem 1153 občanského zákoníku, který stanoví, že v případě neexistence smluvního ujednání vede prodlení v platbě částky dlužené soukromému věřiteli k uložení povinnosti úhrady úroků z prodlení v zákonné výši. Výše zákonné úrokové sazby v roce 2009, ve kterém byl stanoven splátkový kalendář, byla 3,79 %. Roční úroková sazba za celkovou dobu trvání splátkového kalendáře je však zhruba [5-10] %. Na podporu tohoto tvrzení francouzské orgány uvádějí, že současně se splátkovým kalendářem daňových a sociálních závazků přistoupily na rozvržení svých vlastních pohledávek i věřitelské banky skupiny Trèves prostřednictvím konsolidačního úvěru. Soukromí věřitelé společnosti Trèves tedy také poskytli společnosti ulehčení platby, aby si zajistily splacení svých pohledávek.
(62)
Francouzské orgány především konstatují, že většina obdržených připomínek potvrzuje, že investice fondu FMEA do společnosti Trèves nemůže být kvalifikována jako státní podpora. Francouzské orgány proto neuvedou žádné další komentáře k těmto připomínkám.
(63)
Pokud však jde o připomínky ze strany italských orgánů a anonymní společnosti, která se představila jako konkurent podniku Trèves, francouzské úřady si přejí sdělit Komisi následující připomínky.
(64)
Francouzské orgány konstatují, že italské orgány se omezují na pouhé tvrzení, že investice fondu FMEA do společnosti Trèves musí být kvalifikována jako státní podpora vzhledem k „rozhodující roli“, kterou sehrály veřejné prostředky. Toto tvrzení není podepřeno žádným důkazem nebo odůvodněním.
(65)
Jak dále uvádějí francouzské orgány, konkurenční společnost podniku Trèves rovněž bez důkazu pro své tvrzení předpokládá existenci státní podpory, která je neslučitelná s pokyny a dočasným rámcem přijatým Komisí v prosinci 2008 v rámci hospodářské a finanční krize. Informace, o které se tato společnost opírá, jsou buď nepřesné nebo vytržené z kontextu, a proto jsou vykládány nesprávně a zaujatě.
V. POPIS ZKOUMANÝCH OPATŘENÍ
(66)
Při posuzování vnitrostátního opatření musí Komise nejprve posoudit, zda toto opatření může být kvalifikováno jako státní podpora ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU. Je-li opatření kvalifikováno jako státní podpora, Komise může poté posoudit, do jaké míry může být toto opatření považováno za slučitelné se společným trhem na základě výjimek ze zásady zákazu státních podpor, které připouští Smlouva o fungování EU. Pokud zkoumané opatření nepředstavuje státní podporu, posouzení slučitelnosti podpory je bezpředmětné.
V.1 Posouzení existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU
(67)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“.
(68)
Toto ustanovení stanoví podmínky, za kterých může být vnitrostátní opatření kvalifikováno jako státní podpora. Jak uvedl Soudní dvůr ve svém rozsudku ze dne 15. června 2006, těmito podmínkami jsou „financování tohoto opatření státem nebo ze státních prostředků, existence zvýhodnění podniku, selektivita uvedeného opatření, jakož i dopad posledně uvedeného na obchod mezi členskými státy a z toho vyplývající narušení hospodářské soutěže“ (16).
(69)
Tyto podmínky jsou kumulativní a musí tedy být všechny splněny, aby mohlo být státní opatření kvalifikováno jako státní podpora. Proto pokud Komise stanoví, že některá z těchto podmínek není splněna, může s jistotou prohlásit, že zkoumané opatření nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
V.1.1 Investice fondu FMEA ve výši 55 milionů
(70)
Pokud jde o investici fondu FMEA do podniku Trèves ve výši 55 milionů EUR, je třeba nejdříve ověřit, zda je splněna podmínka zvýhodnění.
(71)
Podle ustálené judikatury (17) vklad finančních prostředků do společnosti nepředstavuje státní podporu v případě, že se tento vklad uskuteční za podmínek, které by byly přijatelné soukromého investora jednajícího v normálních tržních podmínkách („kritérium soukromého investora v tržním hospodářství“).
(72)
Pokud například fond FMEA prodá svůj podíl ve společnosti Trèves v průběhu roku 2012, pak bude roční vnitřní výnosové procento („IRR“) vypočtené fondem FMEA pro účely jeho investice [ 12 %]. Toto procento udává výnosnost celkové investice fondu FMEA před zdaněním, tedy jak přímého vkladu [5-15] milionů EUR, tak vkladu v podobě dluhových cenných papírů, které umožňují přístup ke kapitálu (dluhopisy převoditelné v upravitelném poměru na akcie) v celkové částce [40-50] milionů EUR.
(73)
Proto, aby bylo možné posoudit, zda je dodrženo kritérium soukromého investora v tržním hospodářství, Komise se musí vyjádřit k následujícím otázkám:
a)
je plán restrukturalizace společnosti Trèves, na jehož základě se fond FMEA rozhodl k investici, věrohodný a reálný?
b)
byla skupina Trèves před vstupem fondu FMEA do jejího kapitálu ve výši [5-15] milionů EUR oceněna odpovídajícím způsobem?
c)
byly předpoklady plánu restrukturalizace, na kterých je založeno IRR, přiměřené a reálné v době, kdy byla investice fondu FMEA uskutečněna?
d)
je očekávané IRR [ 12 %] dostatečné?
(74)
Komise doplní odpovědi na otázky b) a d) úvahami o struktuře investice fondu FMEA a o rozdělení přidané hodnoty.
(75)
Odpovědi na tyto otázky umožní Komisi určit, zda fond FMEA jednal za obdobných podmínek jako jsou podmínky, které by vyžadoval soukromý investor vzhledem k rizikovosti své investice vyplývající jak ze situace v automobilovém průmyslu v době investice, tak ze situace společnosti řešící určité finanční potíže.
(76)
Jak je uvedeno v bodě 23, krátce před vypuknutím finanční a hospodářské krize v roce 2008, začal podnik Trèves těžit z přínosu prvního plánu restrukturalizace zahájeného v roce 2005, jehož cílem bylo snížení počtu zaměstnanců a racionalizace výrobní kapacity (18). Když nastala krize, podnik Trèves se rozhodl změnit a prohloubit svůj plán restrukturalizace.
(77)
Na konci léta 2008 podnik Trèves tak dal nový podnět svému plánu restrukturalizace a na konci prosince 2008, tedy několik měsíců před uzavřením protokolu o dohodě ze dne 25. května 2009, bylo již možné konstatovat tyto výsledky:
-
podstatné snížení režijních nákladů: opatření přijatá v tomto rámci umožnila snížit celkový objem skutečných režijních nákladů podniku Trèves v posledním čtvrtletí roku 2008 ve srovnání s výhledovým rozpočtem na rok 2008 o [20-30] %,
-
podstatné snížení zásob: skladové náklady klesly během druhé poloviny roku 2008 o [30-40] % z původní částky [20-80] milionů EUR v červnu na [0-60] milionů EUR v prosinci,
-
omezení hmotných investic: tyto investice byly sníženy o [40-50]% v roce 2008 oproti výhledovému rozpočtu 2008,
-
snížení stavu zaměstnanců: počet zaměstnanců skupiny ve Francii byl snížen o [10-20] % jen v průběhu roku 2008 ([…] zaměstnanců ve Francii v prosinci 2008 oproti […] zaměstnanců v lednu 2008).
(78)
Na začátku roku 2009 podnik Trèves vypracoval novou formálnější verzi plánu restrukturalizace, a to ve spolupráci s nezávislou poradenskou firmou […]. Tato firma potvrdila zejména objem potřeby finančních prostředků považovaný za nezbytný k financování plánu ([110-140] milionů EUR, viz body 25 a následující).
(79)
Zaprvé je třeba zdůraznit, že prognózy budoucích obratů uvedené v plánu restrukturalizace se jeví jako věrohodné a reálné. Tyto prognózy jsou totiž založeny na očekávaní značně sníženého objemu objednávek ze strany výrobců. Například očekávaný objem pro rok 2009 je o [15-25] % nižší než pro rok 2008. Tyto prognózy navíc odpovídají prognózám, které ve stejné době vypracovali analytici odvětví automobilového průmyslu (například společnost JD Power) ohledně očekávaného oživení tohoto odvětví a ohledně jeho uspořádání ve výhledu na rok 2011. Společnost Trèves tedy odhadla svůj budoucí obrat na základě obezřetného a pečlivého odhadu těchto objemů. Plán vychází z obezřetných odhadů, pokud jde o vývoj odvětví, a předpokládá úroveň činnosti v roce 2011 […] ve srovnání s prodejem v roce 2008.
(80)
Plán dále zavádí výrazné snížení nákladů. Tohoto snížení má být dosaženo mimo jiné zvyšováním účinnosti pracovní síly a úsporami provozních nákladů […] (19) […]. Snížení nákladů je také založeno na podstatném snížení stavu zaměstnanců (restrukturalizace se týká celkem 1 300 zaměstnanců).
(81)
Na základě těchto opatření plán restrukturalizace předpokládá:
-
návrat do vyváženého stavu v roce 2010 s hospodářským výsledkem před zdaněním ve výši [0-10] milionů EUR, kladné peněžní toky ve výši [0-10] milionů EUR a EBITDA ve výši [40-70] milionů EUR,
-
hospodářský výsledek před zdaněním ve výši [10-30] milionů EUR od roku 2011 s peněžním tokem ve výši [10-30] milionů EUR a EBITDA ve výši [50-80] milionů EUR.
(82)
Je třeba poznamenat, že fond FMEA předtím, než se rozhodl k investici, sám pověřil firmu […], aby v období od poloviny března do konce dubna 2009 provedla úplný audit situace společnosti Trèves (postupy hloubkové kontroly). Zaměstnanci fondu FMEA sami rovněž přezkoumali a schválili plán restrukturalizace.
(83)
Kromě toho se podnik Trèves v rámci své restrukturalizace zavazuje k prodeji své činnosti „[…]“ při zohlednění průmyslové a sociální rovnováhy související s touto transakcí a s cílem přispět ke konkurenceschopnosti průmyslového nástroje nového celku Trèves.
(84)
S ohledem na výše uvedené došla Komise k závěru, že plán restrukturalizace, na jehož základě provedl fond FMEA investici do společnosti Trèves, lze považovat za věrohodný a reálný.
(85)
Hodnota vlastního kapitálu podniku Trèves před investicí fondu FMEA byla stanovena na [15-40] milionů EUR. Na tomto základě získal fond FMEA [ 50] % kapitálu společnosti Trèves prostřednictvím navýšení kapitálu o [5-15] milionů EUR. Komise musí ověřit, zda tato ocenění bylo odpovídající a obezřetné vzhledem k situaci podniku v té době.
(86)
Existuje několik metod, jak provádět odhad hodnoty vlastního kapitálu podniku (20). Často používanou metodou je metoda násobku ukazatele EBITDA. Umožňuje odhadnout hodnotu vlastního kapitálu společnosti za rok X vynásobením ukazatele EBITDA za tento rok X číslem (násobkem), který je považován za odpovídající pro dané odvětví, přičemž od výsledku je odečten čistý dluh.
(87)
Další metodou je analýza diskontovaných peněžních toků („Discounted Cash Flow Analysis“). Nominální hodnota volných peněžních toků („Free Cash Flows“) podniku v příštích letech je diskontována průměrnými váženými náklady kapitálu („Weighted Average Cost of Capital“ - „WACC“), přičemž od získané hodnoty je odečten čistý dluh.
(88)
Třetí metodou je metoda násobku obratu. Umožňuje posoudit hodnotu vlastního kapitálu společnosti za rok X vynásobením obratu za tento rok X číslem (násobkem), který je považován za odpovídající pro dané odvětví, přičemž od výsledku se odečte čistý dluh.
(89)
Fond FMEA použil k ocenění podniku Trèves před uskutečněním investice metodu analýzy diskontovaných peněžních toků a metodu násobku obratu. Podnik Trèves totiž nevykázal na konci roku 2008 kladný EBITDA, a proto první zmíněnou metodu násobku ukazatele EBITDA nebylo možné použít.
(90)
Bylo však možné použít metodu analýzy diskontovaných peněžních toků, která umožňovala zohlednit výhledy na obnovení ziskovosti a zahrnout tak do ocenění očekávaný přínos zlepšení výkonnosti podniku. Z obezřetnosti a k potvrzení výsledků byla použita rovněž metoda násobku obratu.
(91)
Metodou analýzy diskontovaných peněžních toků podniku byly náklady na kapitál resp. WACC daného odvětví zahrnující riziko specifické pro toto odvětví odhadnuty na 12 %. Fond FMEA poté vypočítal obezřetnější WACC [ 12] %, do kterého zahrnul zvláštní dodatečné rizikové prémie související s velikostí podniku a nelikvidností investice. Nakonec použil WACC v hodnotě [ 12] %, aby tak zohlednil doplňkové riziko spojené s transformací (tj. restrukturalizací) společnosti. Dlouhodobá hodnota společnosti (tzv. konečná hodnota) byla vypočítána z výsledků za rok 2011. Fond FMEA tak stanovil hodnotu vlastního kapitálu skupiny Trèves na [15-40] milionů EUR.
(92)
Pokud jde o metodu násobku obratu, použitý násobek uplatněný na obrat ke konci roku 2008 byl [0-1]. Tento násobek odpovídá násobkům srovnatelných společností, které byly zjištěny na trhu v době transakce. Je třeba zdůraznit, že tyto násobky dosáhly na konci roku 2008 a na začátku roku 2009 historicky nejnižších úrovní v důsledku finanční a hospodářské krize, která silně poznamenala odvětví výroby automobilů a automobilových dílů (dlouhodobý průměr násobku obratu v odvětví výroby automobilů a automobilových dílů totiž činí 0,51). Při použití násobku [0-1] činí hodnota vlastního kapitálu podniku Trèves [15-40] milionů EUR.
(93)
Přesto, že je tedy násobek [0-1] třeba považovat za historicky nízký, fond FMEA použil hodnotu vycházející z tohoto násobku a nikoli hodnotu vycházející z dlouhodobého průměrného násobku nebo z násobku zprůměrovaného na více let. Fond FMEA stejně tak nepoužil ocenění, které vyplývá z analýzy diskontovaných peněžních toků. Z výše uvedeného vyplývá, že ocenění vlastního kapitálu podniku Trèves, které předcházelo investici fondu bylo přiměřené a obezřetné. Toto ocenění se totiž blíží spodní hranici rozpětí stanoveného metodou analýzy diskontovaných peněžních toků a burzovních násobků. Ocenění provedené za těchto okolností je příznivé pro soukromého investora, neboť potenciálně zlepšuje vyhlídky na přidanou hodnotu vzhledem k perspektivě návratu násobků ocenění na jejich historické průměrné hodnoty.
(94)
Navíc je třeba poznamenat, že investice fondu FMEA není omezena pouze na kapitálový vklad ve výši [5-15] milionů EUR, kterým fond získal [ 50]% podíl ve skupině Trèves. Fond FMEA také vložil [40-50] milionů EUR v podobě dluhových cenných papírů umožňujících přístup ke kapitálu (dluhopisů převoditelných na akcie) a poskytujících úrokový výnos [ 8] % ročně. Tato struktura je komplexní strukturou, kterou by u odvětví, jako je odvětví dodavatelů automobilového průmyslu, požadoval soukromý investor. Poskytnutí značného množství dluhopisů převoditelných na akcie v poměru, který se mění v závislosti na výkonu firmy, je jedním z nejúčinnějších mechanismů kontroly, které existují.
(95)
Mechanismus, který uplatnil fond FMEA, je následující. Dluhopisy převoditelné na akcie mohou být splaceny prostřednictvím nově vydaných akcií společnosti Trèves. Poměr bude určen v roce 2011 v závislosti na dosažení hrubého provozního zisku ve výši […] %. Bude-li této meze dosaženo, fond FMEA obdrží […] % vlastního kapitálu splacením dluhopisů. Pokud této hranice dosaženo nebude, fond FMEA se stane držitelem […] % vlastního kapitálu. V zájmu vedení společnosti Trèves tedy je, aby zajistilo dosažení tohoto hrubého provozního zisku […]. Zájmy finančního investora i manažerů-akcionářů jsou tak těsně spojeny v zájmu co nejvyšší výsledné hodnoty společnosti.
(96)
Přístup, který obvykle volí soukromý investor, spočívá v posouzení vnitřního výnosového procenta, který plánovaný investiční projekt poskytuje. Za účelem výpočtu ročního IRR investice do podniku je nutné stanovit hodnotu vlastního kapitálu tohoto podniku v době, kdy se výnosnost očekává.
(97)
Jak již bylo uvedeno v bodech 85 až 87, existuje několik metod, jak provádět odhad hodnoty podniku. K ocenění hodnoty podniku v roce 2012, tj. v roce, ve kterém by fond FMEA mohl prodat svou kapitálovou účast (21), fond FMEA použil metodu násobku ukazatele EBITDA. Tato metoda je v tomto průmyslovém odvětví často používána ke stanovení podmínek vystoupení investora rizikového kapitálu nebo kvazi-kapitálu. Navíc při výpočtu očekávané výnosnosti na základě ukazatele EBITDA vychází fond FMEA z přiměřeného měřítka zotavení podniku, ke kterému má dojít v době mezi jeho investicí (25. května 2009) a koncem roku 2011. Kromě toho, tím, že vychází z předpokládaného EBITDA pro rok 2011 a nikoliv z vyššího EBITDA pro rok 2012, volí fond FMEA obezřetný přístup, který spočívá v ověření, že oživení podniku proběhne uspokojivě v poměrně krátké době (o něco více než dva roky).
(98)
Proto je v tomto případě procento IRR vypočítané fondem FMEA založeno na třech předpokladech uvedených v plánu restrukturalizace. Zaprvé, skupina Trèves by měla dosáhnout EBITDA na konci roku 2011 ve výši [50-80] milionů EUR. Zadruhé, hodnota podniku Trèves na konci roku 2011 je stanovena na základě násobku EBITDA ve výši [1-6]. Zatřetí, čistý dluh je odhadnut na [50-150] milionů EUR na konci roku 2011. Komise tedy musí stanovit, zda tyto tři předpoklady mohly být v době, kdy byla investice uskutečněna fondem FMEA, považovány za věrohodné a reálné.
(99)
Zaprvé, pokud jde o hodnotu ukazatele EBITDA v roce 2011, je třeba zdůraznit, že tato prognóza je založena na provedení plánu restrukturalizace. Jak je vysvětleno v bodech 76 a následujících, tento plán lze považovat za věrohodný a reálný. Je třeba připomenout, že snížení nákladů má být dosaženo především zvyšováním účinnosti pracovní síly a úsporami provozních nákladů, a to zejména díky […]. Snížení nákladů je také založeno na podstatném snížení stavu zaměstnanců (restrukturalizace se týká na celkem 1 300 zaměstnanců).
(100)
Zadruhé, násobek ukazatele EBITDA ([1-6]) použitý ke stanovení hodnoty společnosti odpovídá dlouhodobému průměrnému násobku odvětví vypočtenému pro období 2000-2009 ([1-6]), který byl z obezřetnosti snížen o typickou odchylku vzhledem k probíhající transformaci společnosti. Tento násobek je mírně vyšší než je násobek v odvětví v době investice (zhruba 4,2). Vycházet z hodnoty [1-6] pro ocenění na konci roku 2011 se však jeví jako dostatečně obezřetné, vzhledem k očekávanému růstu tohoto koeficientu, který se ostatně začal znatelně projevovat již v době investice ([1-6] v prosinci 2008 oproti [1-6] v květnu 2009). Tento násobek se zdá také velmi obezřetný s ohledem na dlouhodobé prognózy v tomto odvětví, které udávají násobky v rozmezí [1-6] až [1-6].
(101)
Zatřetí, prognózy vypracované v dubnu 2009 udávají zlepšení čistého dluhu, který měl být snížen z [100-200] milionů EUR na konci roku 2008 na [100-200] milionů EUR na konci roku 2010 (v předchozím období se zvýšil z [100-200] milionů EUR na konci roku 2005 na [100-200] milionů EUR na konci roku 2008). Vzhledem k výši předpokládaného agregovaného ukazatele EBITDA za období 2009-2011, absenci podstatných dodatečných nákladů spojených s hmotnými a nehmotnými investicemi a absenci dodatečných rezerv na náklady související s restrukturalizací se prognóza poklesu snížení o [0-30] milionů EUR zdá být obezřetná.
(102)
S ohledem na výše uvedené lze konstatovat závěr, že výpočet ukazatele IRR v době investice je založen na přiměřených předpokladech.
(103)
Pokud jde o otázku, zda je cílové IRR [ 12 %] přijatelné s ohledem na riziko, které investice představuje, jsou připomínky Komise následující.
(104)
Nejprve je třeba připomenout, že výpočet provedený na základě údajů popsaných v bodech odůvodnění 97 až 100 ve skutečnosti vede k IRR [ 15 %]. Z bezpečnostních důvodů a z obezřetnosti nicméně fond FMEA uplatnil na očekávaný zisk EBITDA v roce 2011 srážku ve výši […] %. V důsledku toho IRR [ 12 %] použité pro účely této analýzy je IRR, které vyplývá z pesimistického scénáře vývoje společnosti. Jak již bylo uvedeno, ze základního scénáře vyplývá IRR ve výši [ 15 %], zatímco z optimistického scénáře (překročení ukazatele EBITDA o […] %) vyplývá IRR ve výši okolo [ 20 %].
(105)
Nyní je třeba poznamenat, že vzhledem k nelikvidní povaze transakce není pro posouzení přiměřenosti předpokládaného IRR možné odkazovat na burzovní ceny srovnatelných transakcí (např. podřízených úvěrů) v době, kdy byla investice fondu FMEA uskutečněna. Některé skutečnosti popsané níže však umožňují posoudit „minimální“ IRR [ 12 %], které použil fond FMEA v květnu 2009.
(106)
Je třeba si v prvé řadě povšimnout toho, že výnosnost investic v odvětví dodavatelů automobilového průmyslu je často nízká. V průběhu pěti let, které předcházely krizi druhé poloviny roku 2008, činilo průměrné IRR 8,5 % (22). Profesionální investoři však často investovali do tohoto odvětví, neboť si byli vědomi potenciálního zisku spojeného s nízkým oceněním podniků v tomto odvětví (ve srovnání s ostatními odvětvími). V roce 2006 tak investoři, kteří investovali v době propadu trhu v roce 2003, zaznamenali výjimečné hodnoty IRR (více než 20 % ročně po dobu tří let).
(107)
K překonání konstatovaných průměrných výnosů musí mít tedy profesionální investor důkladnou znalost trhu, což je případ fondu FMEA, a zvolit takovou strukturu kapitálové účasti, která mu umožní optimalizovat výnosnost jeho investice, což je také případ investice fondu FMEA (viz úvahy o struktuře investice v bodech 94 a 95, jakož i o rozdělení přidané hodnoty v bodech 110 a 111).
(108)
Francouzské orgány se dále odvolávají na studii Francouzského sdružení kapitálových investorů (Association Francaise des Investisseurs en Capital, dále jen „AFIC“), které sleduje výkonnost odvětví soukromého vlastního kapitálu ve Francii. Tato studie vychází z údajů poskytnutých více než 120 subjekty spravujícími více než 500 investičních fondů. Práce sdružení AFIC uvádějí čistou výkonnost „růstového kapitálu“ mezi 14,1 % z konce roku 2007 a 10,8 % z konce roku 2008 (nejbližší datum od investice fondu FMEA). Růstový kapitál je podoblast odvětví soukromého vlastního kapitálu, která odpovídá investiční politice fondu FMEA (menšinová kapitálová účast a poskytnutí nových finančních prostředků). Při zohlednění nákladů na odměny správcovské společnosti, které jsou odhadnuty na nejvýše […], se cílové IRR, kterého je třeba dosáhnout, aby byla vykázána „tržní“ výkonnost, pohybuje v rozmezí od 12 do 15 %.
(109)
Měřítka, která byla dostupná v době investice, dále umožňují určit vážený průměr nákladů na kapitál („WACC“) stanovený podle modelu CAPM (23) a přizpůsobený odvětví francouzského automobilového průmyslu při zahrnutí zvláštních doplňkových rizikových prémií spojených s velikostí podniku Trèves a nelikvidnosti investice. S ohledem na tyto doplňující faktory související s rizikovou prémií lze odpovídající WACC odhadnout na [ 12] % v době investice, přičemž fond FMEA jej zvýšil na [ 12] % (viz bod 91). Je však třeba připomenout, že WACC je minimální procento výnosnosti požadované investory, kteří podniku poskytují finanční prostředky (akcionáři a věřitelé) na financování investičních projektů. WACC vypočtený pro podnik Trèves je proto významným ukazatelem, pokud jde o přijatelnost „minimálního“ IRR [ 12 %] (24).
(110)
Dále je třeba zdůraznit, že přidaná hodnota podniku Trèves nebude rozdělena mezi fond FMEA a původního akcionáře poměrně k jejich podílu na základním jmění podniku Trèves. Dohoda mezi akcionáři totiž stanoví, že v případě vystoupení investora v roce […] bude prvních […] milionů EUR hodnoty podniku přiděleno v plné výši fondu FMEA (první tranše). Dále pak výnos z prodeje v rozmezí částky […] milionů EUR a částky rovnající se výši investice FMEA kapitálově zhodnocené […] % za rok bude rozdělen mezi fond FMEA ([…] %) a původní akcionáře ([…] %) (druhá tranše). Z výnosu z prodeje, který přesáhne tuto hranici, obdrží fond FMEA […] % a původní akcionáři […] %.
(111)
Tato dohoda o rozdělení přidané hodnoty ochraňuje fond FMEA. Fond FMEA tak totiž získává významnou záruku, že IRR [ 12 %] jeho investice bude rychle dosaženo (toto procento odpovídá výše uvedenému WACC podniku Trèves). Tato dohoda výrazně podněcuje původní akcionáře a vedení společnosti k dosažení resp. překonání cílů plánu restrukturalizace, který by měl zajistit fondu FMEA IRR ve výši [ 12 %], [ 15 %] nebo [ 20 %] v závislosti na scénáři.
(112)
Z výše uvedeného tedy vyplývá, že předpokládané IRR [ 12 %] bylo přiměřené v době investice a přijatelné vzhledem k riziku, které tato investice představuje.
(113)
Na základě analýzy plánu restrukturalizace podniku Trèves, jeho ocenění před uskutečněním investice fondu FMEA, struktury této investice, předpokladů, na kterých je založeno IRR [ 12 %], přiměřenosti hodnoty tohoto IRR, a to zejména s ohledem na dohodu mezi akcionáři o rozdělení přidané hodnoty, je třeba konstatovat, že fond FMEA jednal za obdobných podmínek jako jsou podmínky, které by vyžadoval soukromý investor vzhledem k rizikovosti své investice vyplývající jak ze situace v automobilovém průmyslu v době investice, tak ze situace společnosti řešící určité finanční potíže. Jinými slovy, investice fondu FMEA ve výši 55 milionů EUR splňuje kritérium soukromého investora v tržním hospodářství. Investice tedy nezvýhodňuje podnik Trèves.
V.1.2 Splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění
(114)
Společnosti Trèves byl francouzskými správními orgány přiznán splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění v celkové výši 18,4 milionu EUR. S ohledem na toto opatření Komise nejprve přezkoumá kritérium zvýhodnění.
(115)
V souladu s rozhodovací praxí Komise a judikaturou nepředstavuje stanovení splátkového kalendáře dluhu veřejným věřitelem státní podporu, pokud je jeho chování srovnatelné s chováním soukromého věřitele, který „usiluje o navrácení jemu dlužných částek a který za tímto účelem uzavírá s dlužníkem dohody, podle kterých je pro nahromaděné dluhy stanoven splátkový kalendář nebo jsou jejich platby rozvrženy za účelem usnadnění jejich splácení“ (25).
(116)
Stanovení splátkového kalendáře dluhu představuje pro veřejné věřitele společnosti Trèves lepší řešení než nucené vymáhání. V případě nuceného vymáhání by totiž veřejní věřitelé získali vzhledem k celkovému zadlužení podniku pouze část svých nepřednostních pohledávek. Naopak stanovením splátkového kalendáře byly vytvořeny prvořadé hypotéky […] (článek […] protokolu o dohodě ze dne 25. května 2009) za účelem zajištění těchto dluhů na daních a sociálním pojištění. Tato aktiva jsou uvedena v příloze č. 7 protokolu. Ke dni 31. prosince 2008 činila jejich čistá účetní hodnota [25-35] milionů EUR. Částka zajištění poskytnutých ve prospěch veřejných věřitelů tedy pokrývá více než 140 % výše jejich pohledávky, která je složena z jistiny (18,4 milionu EUR), sankčních poplatků a úroků z prodlení (viz bod 117).
(117)
Veřejným věřitelům podniku Trèves jsou také vypláceny úroky. Částka 18,4 milionu EUR byla totiž navýšena o sankční poplatky z prodlení ve výši [1-2] milionů EUR a o úroky z prodlení ve výši [1-2] milionů EUR, přičemž vše má být splaceno v období od […] do […] v měsíčních splátkách ve výši […] EUR. Součet sankčních poplatků a úroků z prodlení činí [2-4] milionů EUR, tj. [10-20] % z jistiny, což představuje při váženém průměru doby trvání splátkového kalendáře roční úrok ve výši [0-10] %. Tato sazba byla od počátku vyšší než sazby přiznané finančními institucemi u úvěrů poskytnutých podniku Trèves v rámci protokolu o dohodě ze dne 25. května 2009, a to jak u nového úvěru, tak u konsolidačního úvěru (26).
(118)
K tomu je třeba poznamenat, že k závazku veřejných věřitelů došlo současně s významným závazkem bank (konsolidační úvěr [30-60] milionů a nový úvěr [10-30] milionů EUR). Kromě toho protokol o dohodě výslovně uvádí, že zajištění poskytnutá bankám jsou nepřednostní […], což znamená, že tito věřitelé nemohou uplatňovat žádné zajištění, dokud nebudou plně uspokojeni přednostní veřejní věřitelé.
(119)
Skupině Trèves nebylo navíc přiznáno žádné prominutí dluhu na daních nebo na sociálním pojištění.
(120)
Francouzské orgány dále potvrdily, že současný splátkový kalendář nepředstavoval žádné prodloužení nebo změnu předchozího splátkového kalendáře.
(121)
Z výše uvedeného proto vyplývá, že splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění byl podniku Trèves poskytnut francouzskými správními orgány na základě předpokladů považovaných za věrohodné, z nichž vychází plán restrukturalizace (viz oddíl V) a za podmínek přijatelných pro soukromého věřitele v tržním hospodářství jednajícího za stejných podmínek.
V.2 Závěr ohledně posouzení existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU
(122)
Ze skutečností uvedených v oddíle V.1. vyplývá, že investice fondu FMEA ve výši 55 milionů EUR ani splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění ve výši 18,4 milionu EUR skupinu Trèves nezvýhodňuje. Tato opatření tudíž nepředstavují státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
VI. OBECNÝ ZÁVĚR
(123)
Po důkladném přezkumu těchto opatření Komise konstatuje, že tato opatření nepředstavují státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek I
Obě opatření přijatá vůči podniku Trèves, která spočívají v investici Fondu pro modernizaci výrobců automobilových dílů (FMEA) ve výši 55 milionů EUR a v poskytnutí splátkového kalendáře dluhu na daních a sociálním pojištění ve výši 18,4 milionu EUR Francouzskou republikou, nepředstavují podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.
V Bruselu dne 20. dubna 2011.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2011 m. balandžio 20 d.
dėl tariamos pagalbos įmonei Trèves Nr. C 4/10 (ex NN 64/09), kurią suteikė Prancūzijos Respublika
(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 2585)
(Tekstas autentiškas tik prancūzų kalba)
(Tekstas svarbus EEE)
(2011/676/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtus straipsnius (1) ir atsižvelgdama į tas pastabas,
kadangi:
I. PROCEDŪRA
(1)
Iš 2009 m. pavasarį spaudoje paskelbtų įvairių straipsnių Komisija sužinojo, kad įmonė Trèves iš Automobilių dalių gamintojų modernizavimo fondo (toliau - ADGMF) gavo 55 mln. EUR investiciją. 2009 m. gegužės 5 d., birželio 11 d., liepos 10 d. ir lapkričio 4 d. raštais Komisija Prancūzijos institucijoms pateikė prašymus suteikti informaciją šiuo klausimu. Minėtos institucijos į šiuos prašymus atsakė 2009 m. birželio 5 d., birželio 23 d., rugpjūčio 18 d., lapkričio 18 d. ir gruodžio 23 d. raštais (arba elektroniniais laiškais).
(2)
Be to, Prancūzijos institucijų prašymu 2010 m. sausio 8 d. Komisijos patalpose buvo surengtas susitikimas. Po šio susitikimo Prancūzijos institucijos 2010 m. sausio 15 d. elektroniniu laišku pateikė papildomą informaciją.
(3)
2010 m. sausio 29 d. raštu Komisija pranešė Prancūzijai apie savo sprendimą pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV) 108 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą dėl ADGMF investicijos ir mokestinių bei su socialinėmis įmokomis susijusių skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo plano (taip pat vadinamo skolų mokėjimo planu), kurį Prancūzijos administracija įmonei Trèves leido parengti. Prancūzija savo pastabas dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo pateikė 2010 m. kovo 25 d.
(4)
Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl aptariamų priemonių.
(5)
Komisija pastabas šiuo klausimu gavo iš šių suinteresuotųjų šalių: Italijos Respublikos, įmonės Trèves, grupės PSA Peugeot Citroën, grupės Renault, anonimiškumą norinčio išsaugoti įmonės Trèves konkurento ir ADGMF (3). Komisija šias pastabas perdavė Prancūzijai ir suteikė jai galimybę jas pakomentuoti; Prancūzijos pastabas ji gavo 2010 m. spalio 5 d. raštu. 2010 m. lapkričio 18 d. taip pat įvyko susitikimas su Prancūzijos institucijomis. Galiausiai 2010 m. gruodžio 21 d. ir 2011 m. vasario 22 d. elektroniniais laiškais Komisijai buvo pateikta papildoma informacija.
II. NAGRINĖJAMŲ PRIEMONIŲ APRAŠYMAS
(6)
Prieš apibūdinant nagrinėjamas priemones reikėtų pristatyti Strateginį investicijų fondą (toliau - SIF), ADGMF, ADGMF valdančią bendrovę CDC Entreprises (šio sprendimo II.1 poskirsnis), įmonę Trèves ir jos naudai priimtas priemones (šio sprendimo II.2 poskirsnis). Galiausiai pateikiamos priežastys, dėl kurių pradėta oficiali tyrimo procedūra dėl ADGMF investicijos bei mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo plano (šio sprendimo II.3 poskirsnis).
II.1. SIF, ADGMF, CDC Entreprises
(7)
Dėl 2008 m. prasidėjusios krizės Prancūzija, siekdama sustiprinti ekonomiką, įsteigė Strateginį investicijų fondą (toliau - SIF). Tuojau po to SIF, bendradarbiaudamas su grupe PSA Peugeot Citroën (toliau - PSA) ir grupe Renault (toliau - Renault), įsteigė ADGMF. SIF tikslas yra teikti pagalbą visų rūšių įmonėms neatsižvelgiant į atitinkamą ekonomikos sektorių, o ADGMF teikia pagalbą tik automobilių dalių gamintojams.
(8)
Strateginis investicijų fondas - tai 20 mlrd. EUR kapitalą turintis fondas, kurį 2008 m. gruodžio mėn. Prancūzijos Vyriausybė įsteigė siekdama patenkinti įmonių, kurios turėtų skatinti Prancūzijos ekonomikos augimą ir konkurencingumą, nuosavų lėšų poreikį. SIF vadovų teigimu, šis fondas investuoja tik į įmones, kurios turi geras galimybes prisidėti prie Prancūzijos ekonomikos augimo ir konkurencingumo.
(9)
49 % SIF kapitalo priklauso Prancūzijos Vyriausybei, 51 % kapitalo - įmonei Caisse des Dépôts et Consignation (toliau - CDC). CDC „ir jos patronuojamosios įmonės yra valstybei priklausanti grupė, užtikrinanti visuotinius interesus ir Prancūzijos ekonomikos plėtrą“ (4); jos vadovai skiriami nutarimu.
(10)
SIF valdybai pirmininkauja CDC generalinis direktorius; be valdybos pirmininko, ją sudaro šeši direktoriai, iš kurių vienas atstovauja CDC, du - valstybei (už valstybės akcijas atsakingas generalinis direktorius ir įmonių generalinis direktorius) ir trys - įmonių interesams (įmonių SCOR, Essilor ir Artémis vadovai).
(11)
ADGMF yra bendrasis investicinis rizikos kapitalo fondas, kurio užduotis - remti konkurencingų automobilių dalių gamintojų, galinčių užtikrinti savo klientams, kad yra pajėgūs atlikti mokslinius tyrimus ir vykdyti technologinę plėtrą bei intensyvią tarptautinę stebėseną, steigimąsi. Ne didesnes negu 60 mln. EUR investicijas fondas skiria tik savo nariams, kurie veikia vieni arba kartu su kitais privačiais investuotojais ar kitais fondais.
(12)
ADGMF įsteigtas (2009 m. kovo 25 d.) pagal paramos automobilių pramonei planą, apie kurį Prancūzijos Respublikos prezidentas paskelbė 2008 m. gruodžio 4 d. 600 mln. EUR ADGMF kapitalą sudaro lėšos, kurias skyrė SIF (200 mln. EUR), PSA (200 mln. EUR) ir Renault (200 mln. EUR).
(13)
ADGMF valdo įmonė CDC Entreprises - CDC patronuojamoji įmonė. Taigi sprendimus dėl investicijų priima CDC Entreprises.
(14)
ADGMF veikia atrankos komitetas ir investicijų komitetas, atsakingi už dokumentų rengimą prieš valdymo bendrovei CDC Entreprises atliekant investicijas. Šiuose komitetuose lygiomis teisėmis dalyvauja visi trys investuotojai: PSA, Renault ir SIF.
(15)
Pagal ADGMF darbo tvarkos taisykles valdymo bendrovė dėl strateginių investicinių projektų privalo konsultuotis su atrankos komitetu. Komiteto patariamosios nuomonės valdymo bendrovei nėra privalomos. Šios nuomonės priimamos dviejų trečdalių balsų dauguma.
(16)
Su investicijų komitetu privaloma konsultuotis prieš atliekant arba nutraukiant investicijas arba dėl visų investavimo politikos kriterijų ir taisyklių išimčių. Komitetui priimant sprendimą dėl investicinio projekto arba investicijų nutraukimo projekto, jo nuomonės taip pat priimamos dviejų trečdalių balsų dauguma ir valdymo bendrovei nėra privalomos. Tačiau jeigu vienas iš trijų investuotojų balsuoja prieš, priimta nuomonė laikoma neigiama. Šiuo atveju investicinis projektas arba investicijų nutraukimo projektas grąžinamas atrankos komitetui.
(17)
Įmonė CDC Entreprises yra viena svarbiausių Prancūzijos rizikos kapitalo rinkos dalyvių. Ji privalo laikytis visų Finansų rinkų institucijos nustatytų taisyklių dėl valdymo trečiųjų šalių vardu, ypač taisyklių, susijusių su nepriklausomumu priimant sprendimus dėl investicijų ir interesų konfliktų prevencija. CDC Entreprises, be visų kitų, valdo biržoje nekotiruojamoms MVĮ skirtas SIF investicijas, taip pat CDC ir kitų investuotojų vardu atliktas investicijas.
(18)
CDC Entreprises yra 100 % CDC priklausanti patronuojamoji įmonė. CDC Entreprises prezidentą ir generalinį direktorių skiria įmonės valdyba, kurios narius skiria CDC.
(19)
CDC Entreprises su SIF sudarė pagalbos ir konsultacijų sutartį, pagal kurią šiam tikslui suburta SIF darbuotojų grupė padeda CDC Entreprises iš anksto atrinkti investicinius projektus (rengia galimybių studijas, atlieka rizikos vertinimą, atlieka tyrimus, padeda teikti šią bei kitą paramą) ir stebi atliktas investicijas.
(20)
Atsižvelgiant į ADGMF komitetų sudėtį ir veiklą, įpareigoti ADGMF atlikti tam tikrus veiksmus gali tik CDC Entreprises. Komitetų sprendimai valdymo bendrovei neprivalomi (išskyrus investavimo politikos kriterijų ir taisyklių taikymo išimtis ir interesų konfliktų valdymą - atvejus, kurie su šia byla nesusiję). Prancūzijos institucijos nurodė, jog iki šiol CDC Entreprises niekada nemanė, kad reikėtų priimti su komitetų nuomonėmis nesutampančius sprendimus dėl investicijų.
(21)
Toliau pateiktame 1 grafike glaustai apžvelgiami Prancūzijos valstybės, CDC, CDC Entreprises, SIF, ADGMF, PSA ir Renault ryšiai.
1 grafikas
Prancūzijos valstybės, CDC, CDC Entreprises, SIF, ADGMF, PSA ir Renault ryšiai
II.2. Įmonė Trèves ir jos atžvilgiu priimtos priemonės
(22)
Įmonė Trèves yra įmonė, gaminanti lengvųjų automobilių vidaus dalis. Prieš įgyvendindama šiuo metu vykdomą restruktūrizavimo planą Trèves samdė apie 6 500 darbuotojų (restruktūrizavimo plane numatyta 1 300 darbuotojų). Ji vykdo trijų rūšių veiklą: gamina garso izoliacijos įrangą (5), sėdynes bei komponentus ir tekstilę. Įmonė turėjo devynias gamyklas (šiuo metu dvi yra uždarytos) ir veikia keturiolikoje šalių (įskaitant Ispaniją, Jungtinę Karalystę, Portugaliją, Slovėniją ir Čekiją). 40 % įmonės apyvartos gaunama Prancūzijoje. Pagrindiniai klientai yra Renault, Peugeot SA, Volkswagen, Nissan ir Toyota.
(23)
Prieš pat prasidedant 2008 m. krizei, Trèves pradėjo gauti pelną pagal 2005 m. pradėtą įgyvendinti pirmąjį restruktūrizavimo planą, kuriuo buvo siekiama sumažinti darbuotojų skaičių ir racionalizuoti gamybos pajėgumus. Kilus krizei, Trèves nusprendė restruktūrizavimo planą iš dalies pakeisti ir patobulinti; tam tikrus klausimus su skolintojais įmonė norėjo aptarti vykdydama taikinimo procedūrą (6).
(24)
Taigi 2009 m. gegužės 25 d.Trèves akcininkas (vienintelis akcininkas - patronuojančioji bendrovė Severt), grupės Trèves bendrovės skolintojai (t. y. bankai) ir ADGMF sudarė taikinimo protokolą. Šis protokolas pagrįstas restruktūrizavimo plano įgyvendinimu (šis planas apibūdintas V.1.1. skirsnyje).
(25)
Apskaičiuota, kad restruktūrizavimo planui finansuoti reikia [110-140] (7) mln. EUR. Šiuo pagrindu įvairios šalys prisiėmė 2009 m. gegužės 25 d. protokole apibūdintus įsipareigojimus.
(26)
Automobilių Peugeot ir Renault gamintojai įsipareigojo skirti 33,3 mln. EUR […].
(27)
Grupė Trèves įsipareigojo kuo labiau stengtis, kad 2009 m. būtų gauta suma, atitinkanti [5-20] grynųjų lėšų poreikių dalį, t. y. [5-30] mln. EUR.
(28)
Bankai suteikė naują [10-30] mln. EUR kreditą. Be to, bankai suteikė [30-60] mln. EUR skolos konsolidavimo paskolą, skirtą trumpalaikiams kreditams ([0-20] mln.) ir vidutinės trukmės kreditams ([30-40] mln.) grąžinti. Visą naują kreditą ir skolos konsolidavimo paskolą reikia grąžinti 2014 m. […].
(29)
ADGMF įmonei suteikė 55 mln. EUR pagalbą. Iš šios sumos [40-50] mln. EUR buvo suteikta skolos vertybiniais popieriais, leidžiančiais naudotis kapitalu (t. y. akcijomis, kurių paritetas koreguojamas, atlyginamomis obligacijomis); už vertybinius popierius mokama [ 8] % fiksuota atkarpa. Kartu [5-15] mln. EUR buvo įnešta padidinus kapitalą (pasirašytos naujos paprastosios akcijos), todėl ADGMF įgijo [ 50] įmonės Trèves kapitalo.
(30)
Viešieji kreditoriai leido parengti 18,4 mln. EUR mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų mokėjimo planą […]. Tai įmonės Trèves mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo planas, pagal kurį taip pat mokami delspinigiai ir baudos.
II.3. Priežastys, dėl kurių pradėta procedūra
(31)
Trèves restruktūrizavimo planas finansuojamas įneštomis naujomis lėšomis, kurių bendra vertė - [100-120] mln. (į šią sumą neįskaičiuota skolos konsolidavimo paskola). 55 mln. šios sumos įnešė ADGMF. Be to, įgyvendinamas 18,4 mln. vertės mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų mokėjimo planas. Sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Komisija reiškia abejonių dėl pastarųjų dviejų priemonių laikymo valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.
(32)
Dėl ADGMF investicijos Komisija pažymi, kad veikiausiai ši investicija priskirtina valstybei dėl kelių veiksnių. Iš pirmo žvilgsnio atrodo, kad ši investicija atlikta iš valstybės išteklių ir priskirtina valstybei (8). Komisijos abejonės visų pirma grindžiamos minėtos SIF, ADGMF ir CDC Entreprises veiklos stebėjimu.
(33)
Be to, Komisija abejoja, ar atliekant šią investiciją laikytasi privataus rinkos ekonomikos investuotojo kriterijaus. Visų pirma Komisija, atsižvelgdama į automobilių sektoriaus ir tam tikrų finansinių sunkumų patiriančios įmonės (9) padėtį, negalėjo aiškiai nustatyti, kad: pirma, restruktūrizavimo plane nurodytos prielaidos yra patikimos, tikroviškos ir apdairios; antra, prieš atliekant investiciją įmonės Trèves vertė nustatyta apdairiai; trečia, numatoma [ 12 %] vidaus grąžos norma (toliau - VGN) (10) turi būti laikoma pakankama atsižvelgiant į ADGMF prisiimtą riziką.
(34)
Dėl mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų mokėjimo plano Komisija svarsto, ar Prancūzijos institucijų veiksmai gali būti lyginami su tokiomis pat sąlygomis veikiančio privataus kreditoriaus, siekiančio susigrąžinti jam priklausančias sumas, veiksmais. Komisija neturėjo visos informacijos, kuria remdamasi galėtų daryti išvadą, kad pagal 2009 m. gegužės 25 d. taikinimo protokolą sąlygos, kuriomis veikė Trèves viešieji kreditoriai, buvo bent tokios pat geros kaip tos, kuriomis veikė įmonės privatūs kreditoriai (t. y. bankai), taip pat sutikę peržiūrėti skolų grąžinimo terminus suteikdami skolos konsolidavimo paskolą. Todėl Komisija abejoja, ar įgyvendinant mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų mokėjimo planą laikomasi privataus rinkos ekonomikos kreditoriaus principo.
(35)
Galiausiai savo sprendime pradėti procedūrą Komisija nurodo, kad, jeigu abi minėtos priemonės turėtų būti laikomos valstybės pagalba, jų suderinamumą būtų galima nagrinėti remiantis Komisijos gairėmis dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (11) (toliau - gairės). Tačiau Komisija pažymi, jog šiuo etapu ji negali aiškiai nustatyti, kad vykdomos visos šiose gairėse reikalaujamos sąlygos.
III. SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS
(36)
Savo pastabas Komisijai grupė Trèves pateikė 2010 m. liepos 2 d. raštu. Grupės teigimu, ADGMF investavimo į grupę Trèves taisyklėms ir sąlygoms bei mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo plano įgyvendinimui SESV 107 straipsnio 1 dalis nėra taikoma.
(37)
Pirma, grupė Trèves pažymi, kad teiginys dėl pagalbos priskirtinumo valstybei nepagrįstas, nes per ADGMF grupė Trèves prisiėmė įsipareigojimą dėl dviejų tarptautinio masto automobilių gamintojų, su kuriais vykdant veiklą gaunama [ 50] % grupės apyvartos. Be to, grupė prieštarauja Komisijos teiginiui, kad bendrovė turėjo prašyti valstybės išteklių, nes, grupės teigimu, ADGMF ištekliai gaunami iš privačių subjektų, be to, faktas, jog finansuojant bendrovę dalyvavo kiti privatūs investuotojai (bankai), rodo, kad bendrovė buvo pajėgi pasiskolinti rinkoje.
(38)
Antra, grupė Trèves kategoriškai prieštarauja Komisijos atliktam 2005-2008 m. bendrovės Trèves ekonominės padėties vertinimui. Grupės teigimu, 2008 m. kilusią bendrą automobilių sektoriaus krizę Komisija painioja su konkrečia bendrovės, kurios apyvarta 1999-2004 m. nuolat dideliu mastu augo (1999 m. buvo [500-700] mln. EUR, o 2004 m. - [900-1 100] mln. EUR), padėtimi. Šį augimą iš tiesų sustabdė krizė, kuri automobilių sektoriuje kilo 2008 m. antrajame pusmetyje. 2005 m. ir 2009 m. restruktūrizavimo planais buvo siekiama ne išspręsti su finansais susijusius sunkumus, bet racionalizuoti bendrovės gamybos pajėgumus, kad sudėtingomis aplinkybėmis būtų pagerinta įmonės veikla, o ne užtikrintas jos išlikimas, kaip rodo 2005-2007 m. augęs Trèves EBITDA rodiklis (12) ir nuo 2009 m. pagerėję jos rezultatai.
(39)
Be to, grupė Trèves prieštarauja tam, jog Komisija reikšmingais laiko Prancūzijos pramonės ministro pareiškimus, kad Trèves būtų bankrutavusi, jeigu nebūtų įsikišusi valstybė. Norint įvertinti faktinę ekonominę ir finansinę įmonės padėtį negalima remtis subjektyviu politiniu pareiškimu, padarytu įtemptomis socialinėmis aplinkybėmis.
(40)
Todėl neabejotina, kad ADGMF investicija į bendrovę Trèves apdairi ir finansiniu, ir pramoniniu požiūriais. Bendrovė primena, kad ADGMF buvo ne vienintelis investuotojas, buvo ir keli kiti galimi investuotojai, o kartu su ADGMF įsipareigojimus prisiėmė privatūs partneriai. Kitaip nei mano Komisija, ADGMF investicijos finansinė logika visiškai neprieštarauja pramoninei logikai. Grupės Trèves teigimu, automobilių sektoriuje įprasta, kad gamintojas įsigyja vieno iš savo tiekėjų akcijų siekdamas sustiprinti pramoninius ryšius ir gauti finansinio pelno iš savo įmonės augimo.
(41)
Trečia, grupė Trèves pabrėžia, kad laikomasi apdairaus rinkos ekonomikos investuotojo principo. Investavimo sąlygos iš tiesų yra ne tik labai griežtos, bet ir naudingos ADGMF. Be to, 2008-2009 m. bendrovė Trèves turėjo didelių pranašumų, leidusių užtikrinti, kad greitai vėl būtų gautas pelnas (bendrovė įsisteigė ir augo besiformuojančios ekonomikos šalyse, įvairino klientus - automobilių gamintojus, vykdė kryptingą mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklą). Atsižvelgiant į šiuos pranašumus, Trèves pramoninio ir finansinio restruktūrizavimo planas parengtas remiantis apdairiomis ir pagrįstomis prognozėmis, atlikus išsamų įmonės padėties auditą. Galiausiai 2009-2010 m. pasiekti geri bendrovės Trèves rezultatai rodo, kad investicija buvo apdairi.
(42)
Pagaliau grupė Trèves mano, kad, jeigu ADGMF investicijai turėtų būti taikoma SESV 107 straipsnio 1 dalis, ši pagalba būtų suderinama su gairėmis, nes užtikrinamas ilgalaikio bendrovės gyvybingumo atkūrimas, restruktūrizuojant Trèves neiškraipoma konkurencija, taikomos jau iš dalies įgyvendintos kompensacinės priemonės ([…], mažinami gamybos pajėgumai, mažinamas darbuotojų skaičius, o Trèves restruktūrizuoti neva valstybės skirto finansavimo dalis yra tik restruktūrizavimo sąnaudoms padengti būtinos lėšos).
(43)
Dėl mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo plano grupė Trèves visų pirma mano, kad juo laikomasi privataus rinkos ekonomikos kreditoriaus principų. Jos nuomone, Komisija negali daryti prielaidos, kad pagalbą priskyrus kokiai nors kategorijai finansų institucijos faktiškai negalėtų parengti apdairaus skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo plano. Juk skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo plane numatyti delspinigiai, baudos, didesnės palūkanos negu tos, kurios nustatytos teisės aktuose ir kurių galėjo reikalauti privatus kreditorius, pirmos eilės hipotekos […], institucijos paramą suteikė kartu su privačiais kreditoriais.
(44)
Savo pastabas Komisijai ADGMF pateikė 2010 m. birželio 22 d. raštu. ADGMF nesutinka, kad jo investicija į bendrovę Trèves būtų laikoma valstybės pagalba, nes visų pirma jis savarankiškai priima sprendimus atlikti investicijas ir siekia užsibrėžtų tikslų.
(45)
ADGMF pabrėžia, kad visiškai savarankiškai sprendžia, kam skirti paramą. Šis savarankiškumas susijęs ne tik su fondo įstatais, bet ir su jo valdymu. ADGMF, bendrasis investicinis rizikos kapitalo fondas, turi valdymo bendrovę, kuriai taikomos trečiųjų asmenų vardu vykdomo valdymo taisyklės. Tai, kad valdymo bendrovė pagal įstatus savarankiškai priima sprendimus dėl investicijų, nes veikia atsižvelgdama į savo narių turtinius interesus, padeda užtikrinti ADGMF savarankiškumą priimant sprendimą investuoti. ADGMF patariamųjų - atrankos ir investicijų - komitetų nuomonės gali būti priimtos tik pritarus vienam iš dviejų automobilių gamintojų. Iki šiol valdymo bendrovė CDC Entreprises visada laikėsi komitetų priimtų nuomonių. Todėl atrenkant ir apibūdinant investicinius projektus svarbiausia yra privačių investuotojų, t. y. Renault ir Peugeot, įtaka.
(46)
Be to, ADGMF investicija į bendrovę Trèves atspindi ADGMF investavimo politiką, kurią vykdant pirmenybė teikiama didelių gebėjimų diegti inovacijas turinčioms įmonėms, kurios automobilių dalių gamintojų sektoriuje turi daug galimybių augti ir gauti pelno. Bendrovė Trèves yra labai svarbi Europos automobilių dalių gamintoja, kuria, beje, domėjosi […] kiti privatūs fondai. Nuo 2010 m. labai pagerėję bendrovės rezultatai rodo, kad Trèves pateiktas restruktūrizavimo planas yra tikroviškas ir tinkamas. Derėtis dėl investicijos ADGMF taip pat galėjo labai saugiomis sąlygomis, nes dėl ekonomikos ir finansų krizės bendrovė patyrė laikinus sunkumus.
(47)
Todėl ADGMF mano, kad jo investicija negali būti laikoma valstybės pagalba.
(48)
Savo pastabas Komisijai Renault pateikė 2010 m. liepos 6 d. raštu. Visų pirma grupė nesutinka su Komisijos teiginiais, kad grupė tapo ADGMF nare dėl 2009 m. balandžio mėn. jai suteiktos valstybės paskolos. Bendrovė primena, kad 2009 m. sausio 20 d. steigiant fondą (13) ji neturėjo jokios informacijos apie tai, kad ateityje valstybė automobilių gamintojams gali suteikti paskolą. 2009 m. balandžio mėn. jai suteiktos paskolos tikslas buvo finansuoti bendrus įmonės poreikius, nes 2008 m. ketvirtajame ketvirtyje ir 2009 m. pirmajame ketvirtyje finansų rinkos susitraukė.
(49)
Be to, Renault ADGMF nare pagrįstai tapo dėl ekonominių, pramoninių ir finansinių priežasčių: strateginiu ir finansiniu požiūriu būtina, kad laukdama finansinių investicijų grąžos Renault nuolat stiprintų tiekimo grandį remdamasi patikimais ir konkurencingais tiekėjais. Todėl dalyvaudama ADGMF veikloje Renault gali investuoti į sektoriui būtinas įmones, pavyzdžiui, į bendrovę Trèves, kuri tebėra Europos automobilių pramonei labai svarbi tiekėja. Taigi ADGMF parama grindžiama tokiu pat metodu, kokio laikosi ir Renault, kuri yra apdairi rinkos ekonomikos investuotoja.
(50)
Galiausiai bendrovė Renault be išlygų pritaria ADGMF pastaboms dėl jos vaidmens valdant ADGMF, ADGMF veikimo būdo ir jo bei jį valdančios bendrovės nepriklausomumo nuo institucijų, pateiktoms dėl Komisijos sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą.
(51)
Savo pastabas Komisijai PSA pateikė 2010 m. liepos 6 d. raštu. PSA teigimu, ADGMF investicija į bendrovę Trèves yra ne tik pelninga, bet ir atitinka jos ekonominius bei strateginius interesus.
(52)
PSA dalyvavimas ADGMF veikloje atitinka bendrą automobilių gamintojo ir fondo siekį investuoti į strategines įmones, kurių gebėjimai diegti inovacijas yra dideli ir kurios gali užtikrinti tiekimo saugumą ir kuo labiau stiprinti automobilių dalių gamintojų sektorių. Be to, PSA mano, kad ADGMF investicija atitinka jos reikalavimus gauti pelno atsižvelgiant į prisiimtą riziką.
(53)
Galiausiai PSA pabrėžia, jog sprendimas dalyvauti ADGMF veikloje nesusijęs su tuo, kad 2009 m. kovo mėn. sudaryta 3 mlrd. EUR Prancūzijos valstybės ir automobilių gamintojo paskolos sutartis.
(54)
Anonimiškumą norintis išsaugoti Trèves konkurentas savo pastabas Komisijai pateikė 2010 m. birželio 23 d. raštu. Jis pritaria 2010 m. sausio 29 d. sprendime pradėti procedūrą Komisijos padarytoms išvadoms, nes, jo nuomone, bendrovė Trèves ekonominių sunkumų patyrė prieš prasidedant ekonomikos krizei, todėl Bendrijos laikinosios sistemos priemonės jai negali būti taikomos. Be to, kad ir kokia būtų Trèves ekonominė padėtis, valstybės pagalba, kuri galėtų būti jai suteikta, turi būti įgyvendinama kartu taikant nemenkas kompensacines priemones, nes daromas labai didelis neigiamas poveikis konkurencijai. Pagalba, kurios vienintelis tikslas - dirbtinai išlaikyti įmonę gyvybingą sektoriuje, kurio ilgalaikiai struktūriniai pajėgumai pertekliniai, yra nepagrįsta. Jis mano, kad bendrovė Trèves turėtų būti įpareigota riboti savo dalyvavimą rinkose - parduoti patronuojamąsias įmones arba iš esmės sumažinti veiklos apimtis ir prie bendrovės restruktūrizavimo labiau prisidėti nuosavais ištekliais.
(55)
Savo pastabas Komisijai Italijos ekonomikos vystymosi ministerija pateikė 2010 m. birželio 15 d. raštu. Ji pritaria Komisijos argumentams (14) dėl dviejų svarbiausių klausimų: kad ADGMF investicija neabejotinai yra valstybės pagalba, nes valstybės lėšų vaidmuo svarbiausias, ir kad šio tipo pagalba skirta įmonėms, kurios iki 2008 m. antrojo ketvirčio patyrė sunkumų pagal gaires, remti.
IV. PRANCŪZIJOS PASTABOS
(56)
2010 m. sausio 29 d. pradėjus oficialią tyrimo procedūrą, Prancūzijos institucijos savo pastabas Komisijai pateikė 2010 m. kovo 25 d. raštu.
(57)
Jų teigimu, ADGMF investavimo į bendrovę Trèves tvarkai ir sąlygoms SESV 107 straipsnio 1 dalis netaikoma, nes buvo investuoti ne valstybės ištekliai, o daugiausia valstybei nepriskirtinos privačios lėšos. NET jeigu ADGMF ištekliai būtų laikomi valstybės ištekliais arba sprendimas investuoti būtų priskirtinas valstybei, Prancūzijos institucijos mano, kad šiai investicijai būdingi visi apdairios rinkos ekonomikos investicijos ypatumai. Be to, jos mano, kad mokestinės ir su socialinėmis įmokomis susijusios skolos grąžinimo terminų peržiūrėjimas, kuriam pritarė viešieji kreditoriai, atitinka privataus kreditoriaus, siekiančio susigrąžinti jam priklausančias sumas, kriterijus.
(58)
Prancūzijos institucijos pažymi, kad atliekant ADGMF investiciją nebuvo valstybės išteklių pervedimo pagal Teisingumo Teismo sprendimą Stardust Marine (15). ADGMF lėšos, priklausančios automobilių gamintojams PSA ir Renault (du trečdaliai lėšų), yra visiškai privačios, o SIF priklausančios lėšos (vienas trečdalis lėšų), nors ir skirtos valstybės, nėra nuolat jos kontroliuojamos. Pagal privačių investicinių fondų modelį įsteigtas SIF yra akcinė bendrovė, konkuruojanti su kitais privačiais investiciniais fondais. Jis atlieka ilgalaikes investicijas, kuriomis siekia pelno.
(59)
Be to, institucijos nekontroliuoja ADGMF valdančios bendrovės CDC Entreprises, nes taip numatyta bendrovės įstatuose ir darbo tvarkos taisyklėse. Pagal įstatus bendrovė yra teisiškai nepriklausoma nuo CDC ir investuoja tik siekdama savo narių pelno - konkuruodama su privačiais investuotojais arba veikdama kartu su jais. Todėl ADGMF lėšas bendrovė CDC Entreprises valdo visiškai nepriklausomai. Atlikdama investiciją į Trèves ji laikėsi ADGMF atrankos ir investicijų komitetų rekomendacijų, valstybei visiškai nedalyvaujant. Todėl Prancūzijos institucijos daro išvadą, kad investuoti ištekliai nėra valstybės ištekliai, nes valstybė jų nuolat nekontroliuoja, taigi nacionalinės institucijos jais nedisponuoja, ir kad sprendimas investuoti nepriskirtinas valstybei, nes CDC Entreprises veikia tik siekdama išskirtinės ADGMF narių naudos ir visiškai nepriklausomai.
(60)
Dėl ADGMF investicijos atitikties apdairaus rinkos ekonomikos investuotojo principui Prancūzijos institucijos primena, kad vykdydamas investavimo politiką ADGMF pirmenybę teikia pelningiems, strateginiams automobilių sektoriaus projektams, kuriais užtikrinamas didelis augimas ir dideli gebėjimai diegti inovacijas. Investicija į Trèves atlikta remiantis tikrovišku, kruopščiai parengtu verslo planu, kurį patvirtino keli privatūs analitikai. Trèves akcinio kapitalo dalį ADGMF įsigijo ir obligacijas, atlyginamas akcijomis, kurių paritetas koreguojamas, pasirašė kartu su kitais privačiais investuotojais tokiomis pat sąlygomis (investicijos pari passu). Prancūzijos institucijų teigimu, šių veiksnių užtenka, kad investicija būtų laikoma atitinkančia rinkos praktiką.
(61)
Dėl privataus rinkos ekonomikos kreditoriaus principo taikymo Prancūzijos institucijos mano, kad bendrovei Trèves leistas parengti mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo planas atitinka požiūrį, kuriuo remiamasi taikant šį principą, t. y. kad viešasis kreditorius, kaip ir privatus kreditorius, turi siekti susigrąžinti sumas, kurias jam turi sumokėti finansinių sunkumų patiriantis skolininkas. Prancūzijos institucijos visų pirma nurodo, kad grupė Trèves neatleista nuo jokios mokestinės ar su socialinėmis įmokomis susijusios skolos. Jos mano, kad šiuo atveju laikomasi dviejų pagrindinių kriterijų, pagal kuriuos galima nustatyti, ar laikomasi privataus kreditoriaus principo: nustatytos baudos bei delspinigiai ir taikomos palūkanos. Skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo plane iš tiesų nurodyti delspinigiai ir palūkanos, kurie nustatyti prieš sudarant susitarimą dėl skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo plano ir į kuriuos atsižvelgta apskaičiuojant Trèves mokėtinas mėnesines įmokas. Be to, Civilinio kodekso 1153 straipsnyje nustatyta, kad, jeigu į sutartį nėra įtraukta atitinkama sąlyga, vėluojant sumokėti privačiam kreditoriui mokėtiną sumą delspinigiai turi būti mokami pagal teisės aktuose nustatytą normą. 2009 m., kuriais parengtas skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo planas, ši norma buvo 3,79 %. Metinės palūkanos visu skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo plano įgyvendinimo laikotarpiu - apie [5-10] %. Be to, Prancūzijos institucijos primena, kad parengus mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo planą bankai, iš kurių grupė Trèves yra gavusi paskolas, taip pat sutiko peržiūrėti savo skolų grąžinimo terminus suteikdami skolos konsolidavimo paskolą. Todėl privatūs Trèves kreditoriai taip pat suteikė mokėjimo lengvatų, kad būtų grąžintos jų skolos.
(62)
Pirmiausia Prancūzijos institucijos pažymi, jog daugelis gautų pastabų patvirtina, kad ADGMF investicija į bendrovę Trèves negali būti laikoma valstybės pagalba. Todėl Prancūzijos institucijos nepateiks jokio papildomo komentaro dėl šių pastabų.
(63)
Tačiau dėl Italijos institucijų ir su Trèves konkuruojančios anoniminės bendrovės pastabų Prancūzijos institucijos Komisijai nori pateikti tokias pastabas.
(64)
Prancūzijos institucijos pažymi, jog Italijos institucijos tik nurodo, kad ADGMF investicija į bendrovę Trèves turi būti laikoma valstybės pagalba, nes valstybės lėšų „vaidmuo yra lemiamas“. Šis teiginys nepagrįstas jokiu įrodymu ar paaiškinimu.
(65)
Prancūzijos institucijos taip pat teigia, jog su Trèves konkuruojančios bendrovės prielaidos, kad suteikta valstybės pagalba, nesuderinama su gairėmis ir laikinąja sistema, kurią kilus ekonomikos ir finansų krizei Komisija patvirtino 2008 m. gruodžio mėn., taip pat yra nepagrįstos. Duomenys, kuriais remiasi ši bendrovė, yra arba netikslūs, arba vertinami neatsižvelgiant į bylos aplinkybes, todėl jų aiškinimas klaidingas ir neobjektyvus.
V. NAGRINĖJAMŲ PRIEMONIŲ VERTINIMAS
(66)
Nagrinėdama nacionalinę priemonę Komisija visų pirma turi ištirti, ar ši priemonė gali būti laikoma valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Nustačiusi, kad priemonė yra valstybės pagalba, Komisija gali vertinti, kokiu mastu ji gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka pagal SESV nustatytas nuo draudimo teikti valstybės pagalbą principo leidžiančias nukrypti nuostatas. Jeigu nagrinėjama priemonė nėra valstybės pagalba, pagalbos suderinamumas nenagrinėjamas.
V.1. Valstybės pagalbos vertinimas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį
(67)
Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“.
(68)
Šioje nuostatoje nurodomi kriterijai, pagal kuriuos nacionalinė priemonė gali būti laikoma valstybės pagalba. Kaip 2006 m. birželio 15 d. sprendime primena Teisingumo Teismas, šie kriterijai - tai „valstybės lėšomis arba jos išteklių sąskaita vykdomas šios priemonės finansavimas, naudos įmonei egzistavimas, šios priemonės atrankinis pobūdis, jos poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai ir dėl jos atsirandantis konkurencijos iškraipymas“ (16).
(69)
Šie kriterijai taikomi kartu, todėl jie visi turi būti įgyvendinti, kad priemonę būtų galima laikyti valstybės pagalba. Taigi nustačiusi, kad vienas iš šių kriterijų nėra įgyvendintas, Komisija neabejodama gali tvirtinti, kad nagrinėjama priemonė nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.
V.1.1. 55 mln. EUR ADGMF investicija
(70)
Aptariant 55 mln. EUR ADGMF investicijos į bendrovę Trèves klausimą visų pirma reikėtų patikrinti, ar įgyvendintas pranašumo kriterijus.
(71)
Pagal nusistovėjusią teismų praktiką (17) lėšų įnašas į įmonę nelaikomas valstybės pagalba, jeigu jis atliktas tokiomis aplinkybėmis, kurios būtų priimtinos įprastomis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančiam privačiam investuotojui (privataus rinkos ekonomikos investuotojo kriterijus).
(72)
Šiuo požiūriu darant prielaidą, kad ADGMF turimas Trèves akcijas perparduos 2012 m., ADGMF apskaičiuota metinė vidaus grąžos norma (VGN), atsižvelgiant į fondo investiciją, yra [ 12 %]. Ši norma rodo visos ADGMF investicijos, kurią sudaro tiesioginis [5-15] mln. EUR kapitalo įnašas ir [40-50] mln. EUR įnašas skolos vertybiniais popieriais, leidžiančiais naudotis kapitalu (ORAPA), pelną prieš mokesčius.
(73)
Todėl siekdama įvertinti, ar laikomasi privataus rinkos ekonomikos investuotojo kriterijaus, Komisija turi pareikšti nuomonę šiais klausimais:
a)
ar Trèves restruktūrizavimo planas, pagal kurį ADGMF prisiėmė įsipareigojimus, yra patikimas ir tikroviškas?
b)
ar grupės Trèves vertė buvo tinkamai nustatyta, prieš ADGMF įnešant [5-15] mln. EUR į jos kapitalą?
c)
ar, ADGMF atliekant investiciją, restruktūrizavimo plane nurodytos prielaidos, kuriomis grindžiama VGN, buvo pagrįstos ir tikroviškos?
d)
ar laukiama [ 12 %] VGN yra pakankama?
(74)
Komisija prie atsakymų į b ir d klausimus pridės pastabas dėl ADGMF investicijos struktūros ir pelno paskirstymo.
(75)
Pateikusi atsakymus į šiuos klausimus, Komisija galės nustatyti, ar ADGMF veikė panašiomis sąlygomis į tas, kurių būtų pageidavęs privatus investuotojas, kurio investicija yra rizikinga tiek dėl automobilių sektoriaus padėties atliekant investiciją, tiek dėl tam tikrų finansinių sunkumų patiriančios įmonės padėties.
(76)
Kaip jau nurodyta 23 konstatuojamojoje dalyje, prieš pat prasidedant 2008 m. finansų ir ekonomikos krizei Trèves pradėjo gauti pelną pagal 2005 m. pradėtą įgyvendinti pirmąjį restruktūrizavimo planą, kuriuo buvo siekiama sumažinti darbuotojų skaičių ir racionalizuoti gamybos pajėgumus (18). Kilus krizei Trèves nusprendė restruktūrizavimo planą iš dalies pakeisti ir patobulinti.
(77)
Todėl nuo 2008 m. vasaros pabaigos Trèves iš naujo ėmėsi įgyvendinti restruktūrizavimo planą ir 2008 m. gruodžio mėn. pabaigoje, t. y. likus keliems mėnesiams iki 2009 m. gegužės 25 d. taikinimo protokolo sudarymo, jau buvo galima konstatuoti tokius rezultatus:
-
labai sumažėjo bendros išlaidos: šiuo tikslu priėmus priemones, 2008 m. paskutinio ketvirčio bendrų faktinių Trèves išlaidų buvo [20-30] % mažiau nei numatyta 2008 m. biudžeto sąmatoje,
-
labai sumažėjo atsargos: 2008 m. antrąjį pusmetį atsargų vertė sumažėjo [30-40] % - nuo [20-80] mln. EUR birželio mėn. iki [0-60] mln. EUR gruodžio mėn,
-
sumažėjo materialiųjų investicijų: 2008 m. jų buvo [40-50] % mažiau nei numatyta 2008 m. biudžeto sąmatoje,
-
sumažėjo darbuotojų skaičius: vien 2008 m. Prancūzijoje dirbančių grupės darbuotojų sumažėjo [10-20] % (2008 m. gruodžio mėn. Prancūzijoje dirbo […] darbuotojų, o 2008 m. sausio mėn. - […] darbuotojų).
(78)
Todėl 2009 m. pradžioje Trèves oficialiai parengė naują restruktūrizavimo plano versiją, kurią rengti bendrovei padėjo nepriklausomas konsultantų biuras […]. Šis biuras visų pirma patvirtino, kad planui finansuoti reikia [110-140] mln. EUR (žr. 25 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis).
(79)
Pirma, reikia pabrėžti, kad restruktūrizavimo plane pateiktos būsimos apyvartos prognozės atrodo patikimos ir tikroviškos. Šios prognozės grindžiamos iš anksto numatytu automobilių gamintojų užsakymų kiekiu, kuris gerokai sumažintas. Pavyzdžiui, 2009 m. laukiamas kiekis [15-25] % mažesnis negu 2008 m. Kita vertus, prognozės dėl laukiamo sektoriaus atsigavimo ir jo padėties 2011 m. atitinka automobilių sektoriaus analitikų (pavyzdžiui, bendrovės JD Power) tuo pat metu atliktas prognozes. Taigi būsimą apyvartą Trèves apskaičiavo remdamasi apdairiu ir rimtu kiekio vertinimu. Plane apdairiai vertinama sektoriaus raida ateityje, o 2011 m. veiklos mastas […] grindžiamas 2008 m. atliktu pardavimu.
(80)
Antra, plane numatyta labai sumažinti sąnaudas. Jos sumažintos, pvz., didinant darbuotojų našumą ir taupant veiklos sąnaudas […] (19) […]. Sąnaudos taip pat mažinamos, labai mažinant darbuotojų skaičių (atlikus restruktūrizavimą iš viso dirbs 1 300 darbuotojų).
(81)
Remiantis šiomis priemonėmis restruktūrizavimo plane numatyta:
-
nuo 2010 m. atkurti pusiausvyrą - gauti [0-10] mln. EUR pelno prieš mokesčius, užtikrinti teigiamą [0-10] mln. EUR pinigų srautą ir gauti [40-70] mln. EUR EBITDA,
-
nuo 2011 m. gauti [10-30] mln. EUR pelno prieš mokesčius, užtikrinti [10-30] mln. EUR pinigų srautą ir gauti [50-80] mln. EUR EBITDA.
(82)
Pažymėtina, kad prieš prisiimdamas įsipareigojimus ADGMF pats įgaliojo biurą […] nuo 2009 m. kovo mėn. vidurio iki balandžio mėn. pabaigos atlikti išsamų Trèves padėties auditą (angl. due diligence). ADGMF darbuotojų grupės taip pat pačios išnagrinėjo ir patvirtino restruktūrizavimo planą.
(83)
Be to, vykdydama restruktūrizavimą Trèves įsipareigojo perleisti […] veiklą, atsižvelgdama į su šia operacija susijusią pramoninę ir socialinę pusiausvyrą ir siekdama padidinti naujos grupės Trèves pramoninės įrangos konkurencingumą.
(84)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad restruktūrizavimo planas, pagal kurį ADGMF investavo į bendrovę Trèves, gali būti laikomas patikimu ir tikrovišku.
(85)
Prieš ADGMF atliekant investiciją Trèves nuosavos lėšos buvo įvertintos [15-40] mln. EUR. Šiuo pagrindu ADGMF, padidinęs kapitalą [5-15] mln. EUR, gavo [ 50] % Trèves kapitalo. Atsižvelgdama į tuometę įmonės padėtį, Komisija turi patikrinti, ar vertė nustatyta tinkamai ir apdairiai.
(86)
Įmonės nuosavų lėšų vertei nustatyti taikomi keli metodai (20). Dažnai taikomas EBITDA daugiklio metodas. Pagal jį X metų įmonės nuosavų lėšų vertę galima nustatyti X metų EBITDA dauginant iš sektoriui tinkamo skaičiaus (daugiklio), o grynoji skola išskaičiuojama iš gautos sumos.
(87)
Kitas metodas yra diskontuotų pinigų srautų analizės (angl. discounted cash flow analysis) metodas. Įmonės būsimų metų nominalieji grynųjų pinigų srautai (angl. free cash flows) nustatomi pagal vidutinę svertinę nominaliojo kapitalo kainą (angl. weighted average cost of capital, toliau - WACC), o grynoji skola išskaičiuojama iš gautos vertės.
(88)
Trečiasis metodas - apyvartos daugiklio metodas. Pagal jį galima nustatyti X metų įmonės nuosavų lėšų vertę, X metų apyvartą dauginant iš sektoriui tinkamo skaičiaus (daugiklio), o grynoji skola išskaičiuojama iš gautos sumos.
(89)
Kad prieš atlikdamas investiciją nustatytų įmonės Trèves vertę, ADGMF taikė diskontuotų pinigų srautų analizės ir apyvartos daugiklio metodus: kadangi 2008 m. pabaigoje Trèves EBITDA rodiklis buvo neigiamas, taikyti pirmojo metodo - EBITDA daugiklio - buvo neįmanoma.
(90)
Tačiau buvo galima taikyti diskontuotų pinigų srautų analizės metodą, leidusį atsižvelgti į tikimybę vėl gauti pelno, todėl nustatant vertę įtrauktas laukiamas teigiamas poveikis, susijęs su įmonės veiklos rezultatų pagerėjimu. Apdairumo sumetimais ir prognozėms patvirtinti taip pat taikytas apyvartos daugiklio metodas.
(91)
Taikant įmonės diskontuotų pinigų srautų analizės metodą, sektoriaus kapitalo sąnaudos arba WACC, į kurias įtraukiama konkreti sektoriaus rizika, įvertintos 12 %. Paskui ADGMF atliko apdairesnį skaičiavimą - apskaičiavo, kad WACC yra [ 12] %, įtraukdamas papildomas konkrečios rizikos kompensacijas, susijusias su įmonės dydžiu ir investicijos nelikvidumu. Galiausiai jis patvirtino [ 12] % WACC, siekdamas atsižvelgti į papildomą riziką, susijusią su įmonės pokyčiais (t. y. restruktūrizavimu). Ilgalaikė įmonės vertė (vadinama galutine verte) apskaičiuota remiantis 2011 m. rezultatais. Taigi ADGMF nustatė, kad jam priklausančių grupės Trèves nuosavų lėšų vertė yra [15-40] mln. EUR.
(92)
Pagal apyvartos daugiklio metodą nustatytas daugiklis, patvirtintas ir taikytas 2008 m. pabaigos apyvartai, buvo [0-1]. Šis daugiklis atitinka rinkoje nustatytus panašių įmonių daugiklius, taikytus atliekant sandorį. Pažymėtina, kad 2008 m. pabaigoje ir 2009 m. pradžioje dėl finansų ir ekonomikos krizės, turėjusios didelį poveikį automobilių gamybos ir automobilių dalių gamintojų sektoriui, šie daugikliai pasiekė istoriškai žemą lygį (automobilių dalių gamintojų sektoriaus apyvartos daugiklio ilgalaikis vidurkis yra 0,51). Remiantis [0-1] daugikliu, Trèves nuosavų lėšų vertė - [15-40] mln. EUR.
(93)
Taigi, nors [0-1] daugiklis turi būti laikomas istoriškai mažu, ADGMF vertę nustatė taikydamas šį daugiklį, o ne vidutinį ilgalaikį ar kelerių metų daugiklį. Be to, nustatydamas vertę ADGMF taip pat netaikė diskontuotų pinigų srautų analizės metodo. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, pažymėtina, kad prieš ADGMF atliekant investiciją Trèves nuosavų lėšų vertė nustatyta tinkamai ir apdairiai. Ši vertė yra pagal diskontuotų pinigų srautų analizės metodą ir biržoje taikomus daugiklius nustatyto intervalo apačioje. Šiomis aplinkybėmis atliktas vertės nustatymas privačiam investuotojui yra naudingas, nes juo paprastai padidinama tikimybė gauti pelno, tikintis vėl taikyti vidutinio istorinio lygio vertės nustatymo daugiklius.
(94)
Be to, reikėtų priminti, kad ADGMF investiciją sudaro ne tik [5-15] mln. EUR kapitalo įnašas, dėl kurio fondas gavo [ 50] % grupės Trèves akcijų. [40-50] mln. EUR ADGMF taip pat investavo skolos vertybiniais popieriais, leidžiančiais naudotis kapitalu (ORAPA), kuriems taikomos [ 8] % metinės palūkanos. Tokia investicijos struktūra - sudėtinga, jos būtų pageidavęs privatus investuotojas, vykdantis veiklą tokiame sektoriuje kaip automobilių dalių tiekimo sektorius. Didelio kiekio ORAPA, kurių paritetas priklauso nuo bendrovės veiklos rezultatų, valdymas yra vienas skatinamiausių kontrolės mechanizmų.
(95)
Pagal ADGMF įdiegtą mechanizmą ORAPA gali būti apmokamos išleidžiant naujas bendrovės Trèves akcijas. Paritetas nustatytas 2011 m. tikintis, kad bendrų perteklinių veiklos pajamų marža bus […] %. Jeigu ši riba bus pasiekta, apmokėjus obligacijas ADGMF gaus […] % nuosavų lėšų. Jeigu ši riba nebus pasiekta, apmokėjus obligacijas ADGMF turės […] % nuosavų lėšų. Todėl bendrovės Trèves vadovai suinteresuoti užtikrinti, kad ši bendrų perteklinių veiklos pajamų marža būtų pasiekta […]. Taigi finansų investuotojo ir bendrovės vadovų, kurie yra jos akcininkai, interesai glaudžiai susiję - siekiama užtikrinti, kad investuotojui pasitraukiant iš bendrovės jos vertė būtų kuo didesnė.
(96)
Privatus investuotojas paprastai vertina metinę vidaus grąžos normą, kuri bus gauta įgyvendinant numatomą investicinį projektą. Siekiant apskaičiuoti metinę investicijos į įmonę VGN, reikėtų nustatyti šios įmonės nuosavų lėšų vertę tuo metu, kai tikimasi gauti pelno.
(97)
Kaip jau nurodyta 85-87 konstatuojamosiose dalyse, siekiant nustatyti įmonės vertę taikomi keli metodai. Norėdamas nustatyti 2012 m., kuriais ADGMF galėtų parduoti savo akcijas (21), įmonės vertę, ADGMF taikė EBITDA daugiklio metodą. Šis metodas pramonės sektoriuje dažnai taikomas siekiant nustatyti kapitalo ar kvazikapitalo investuotojo pasitraukimo taisykles. Be to, pagal EBITDA skaičiuodamas tikėtiną pelną, ADGMF remiasi tinkama įmonės reorganizavimo, kuris turi būti įgyvendintas nuo fondo investicijų skyrimo dienos (2009 m. gegužės 25 d.) iki 2011 m. pabaigos, priemone. Taip pat, taikydamas numatytą 2011 m. EBITDA, o ne didesnį 2012 m. EBITDA, ADGMF laikosi apdairaus požiūrio, pagal kurį užtikrinama, kad įmonės reorganizavimas būtų patenkinamai atliktas per gana trumpą laiką (truputį daugiau negu dvejus su puse metų).
(98)
Taigi šiuo atveju ADGMF apskaičiuota VGN grindžiama trimis restruktūrizavimo plane minėtomis prielaidomis. Pirma, grupės Trèves EBITDA 2011 m. pabaigoje turėtų būti [50-80] mln. EUR. Antra, 2011 m. pabaigoje būsianti Trèves vertė nustatyta remiantis [1-6] EBITDA daugikliu. Trečia, 2011 m. pabaigoje grynoji skola turėtų siekti [50-150] mln. EUR. Taigi Komisija turi nustatyti, ar šios trys prielaidos turėjo būti laikomos patikimomis ir tikroviškomis ADGMF atliekant investiciją.
(99)
Pirma, dėl 2011 m. EBITDA vertės pažymėtina, kad ši prognozė grindžiama restruktūrizavimo plano įgyvendinimu. Kaip paaiškinta 76 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, šis planas gali būti laikomas patikimu ir tikrovišku. Pavyzdžiui, reikėtų priminti, kad sąnaudos daugiausia sumažinamos didinant darbuotojų našumą ir taupant veiklos sąnaudas, visų pirma […]. Sąnaudos taip pat sumažinamos dėl to, kad labai sumažintas darbuotojų skaičius (atlikus restruktūrizavimą iš viso dirbs 1 300 darbuotojų).
(100)
Antra, siekiant nustatyti įmonės vertę taikomas EBITDA daugiklis ([1-6]) atitinka vidutinį apskaičiuotą 2000-2009 m. sektoriaus daugiklį ([1-6]), iš kurio dėl bendrovėje vykstančių pokyčių apdairumo sumetimais išskaičiuojamas standartinis nuokrypis. Šis daugiklis yra truputį didesnis negu atliekant investiciją taikytas sektoriaus daugiklis (apie 4,2). Tačiau nustatant 2011 m. pabaigoje būsiančią vertę pakankamai apdairu remtis [1-6] skaičiumi atsižvelgiant į numatomą santykio gerėjimą; beje, šis santykis jau buvo pradėjęs labai gerėti atliekant investiciją (2008 m. gruodžio mėn. jis buvo [1-6], o 2009 m. gegužės mėn. - [1-6]). Atrodo, kad šis daugiklis taip pat yra labai apdairus atsižvelgiant į ilgalaikes sektoriaus prognozes, pagal kurias daugikliai bus nuo [1-6] iki [1-6].
(101)
Trečia, pagal 2009 m. balandžio mėn. parengtas prognozes turėjo sumažėti grynoji skola: nuo [100-200] mln. EUR 2008 m. pabaigoje ji turėjo sumažėti iki [100-200] mln. EUR 2010 m. pabaigoje (anksčiau ji didėjo: nuo [100-200] mln. EUR 2005 m. pabaigoje padidėjo iki [100-200] mln. EUR 2008 m. pabaigoje). Prognozė, kad skola sumažės [0-30] mln. EUR, atrodo apdairi atsižvelgiant į numatomą bendrą 2009-2011 m. EBITDA dydį ir į tai, kad nėra papildomų didelių sąnaudų, susijusių su materialinėmis bei nematerialinėmis investicijomis, ir papildomų atidėjinių, į kuriuos įskaičiuojamos restruktūrizavimo sąnaudos.
(102)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, reikėtų daryti išvadą, kad atliekant investiciją VGN apskaičiuota remiantis nuosaikiomis prielaidomis.
(103)
Klausimu, ar nurodyta [ 12 %] VGN priimtina atsižvelgiant į investicijos riziką, Komisija pateikia tokias pastabas.
(104)
Visų pirma reikia priminti, kad atliekant skaičiavimą pagal 97-100 konstatuojamosiose dalyse pateiktą informaciją iš tikrųjų gaunama [ 15 %] VGN. Tačiau saugumo ir apdairumo sumetimais ADGMF laukiamą 2011 m. EBITDA sumažino […] %. Todėl atliekant šį tyrimą taikoma [ 12 %] VGN yra nepalankiausio įmonės raidos scenarijaus VGN. Kaip jau nurodyta, pagal pagrindinį scenarijų gaunama [ 15 %] VGN, o pagal palankiausią scenarijų (EBITDA viršijamas […] %) - apie [ 20 %] VGN.
(105)
Reikėtų pažymėti, kad atsižvelgiant į investicijos nelikvidumą neįmanoma remtis panašiomis kainomis, skelbtomis ADGMF atliekant investiciją (pavyzdžiui, subordinuotųjų paskolų), kad būtų įvertinta, ar numatomas VGN dydis yra tinkamas. Tačiau atsižvelgiant į toliau pateikiamus veiksnius galima įvertinti žemiausią [ 12 %] VGN, kurią 2009 m. gegužės mėn. nustatė ADGMF.
(106)
Pirma, reikia pažymėti, kad automobilių dalių tiekimo sektoriuje investicijų grąžos dažnai yra nedidelės. Penkerius metus iki 2008 m. antrajame pusmetyje kilusios krizės vidutinė VGN buvo 8,5 % (22). Tačiau investavimo specialistai į šį sektorių dažnai investuodavo, nes žinojo, kad gali gauti pelno dėl nedidelės šio sektoriaus įmonių vertės [palyginti su kitais sektoriais]. Pavyzdžiui, 2006 m. buvo nustatytos išskirtinės investuotojų, kurie 2003 m. investavo rinkai patiriant nuosmukį, VGN (trejus metus viršijančios 20 % metinę ribą).
(107)
Todėl norėdamas viršyti vidutines nustatytas grąžas investavimo specialistas turi remtis išsamiomis rinkos žiniomis (ADGMF tai darė) ir numatyti tokią investicijos struktūrą, kokia leistų gauti kuo didesnį pelną (atlikdamas investiciją ADGMF tokią struktūrą taip pat numatė) (žr. pastabas dėl investicijos struktūros 94 ir 95 konstatuojamosiose dalyse ir pastabas dėl pelno paskirstymo 110 ir 111 konstatuojamosiose dalyse).
(108)
Antra, Prancūzijos institucijos nurodo Prancūzijos kapitalo investuotojų asociacijos (Association Francaise des Investisseurs en Capital, AFIC) tyrimą, kuriame stebimi Prancūzijos rizikos kapitalo sektoriaus raida. Šis tyrimas pagrįstas daugiau negu 120 organizacijų, valdančių daugiau negu 500 investicinių fondų, pateiktais duomenimis. Iš AFIC tyrimų matyti, kad 2007 m. pabaigoje plėtros kapitalo grynasis rezultatas buvo 14,1 %, o 2008 m. pabaigoje (ši data artimesnė ADGMF investavimo datai) - 10,8 %. ADGMF investavimo politikoje plėtros kapitalas yra tinkama rizikos kapitalo dalis (įsigijama nedidelė akcinio kapitalo dalis ir įnešama naujų pinigų). Išskaičiavus valdymo bendrovei mokamo užmokesčio sąnaudas, vertinamas ne didesne negu […] suma, VGN, kurios turi būti siekiama, kad būtų galima gauti rinkos rezultatą, yra 12-15 %.
(109)
Galiausiai remiantis parametrais, taikytus atliekant investiciją, galima įvertinti vidutinę svertinę kapitalo kainą (WACC), nustatytą remiantis FTVM (23) ir pritaikytą Prancūzijos automobilių sektoriui, įskaičiuojant papildomą kompensaciją dėl konkrečios rizikos, susijusios su įmonės Trèves dydžiu ir investicijos nelikvidumu. Atsižvelgiant į šiuos papildomus rizikos kompensacijos veiksnius vertinama, kad atliekant investiciją WACC buvo [ 12] %; ADGMF ją padidino iki [ 12] % (žr. 91 konstatuojamąją dalį). Reikia priminti, kad WACC yra mažiausia pelno norma, kurios reikalauja įmonės finansuotojai (akcininkai ir kreditoriai) siekdami finansuoti investicinius projektus. Todėl apskaičiuotos Trèves WACC aiškiai rodo, kad mažiausia [ 12 %] VGN yra priimtina (24).
(110)
Be to, reikėtų pabrėžti, kad įmonės Trèves pelnas ADGMF ir senajam akcininkui nebus paskirstytas pagal jiems priklausančias atitinkamas Trèves kapitalo dalis. Akcininkų sudarytame susitarime nurodoma, kad jeigu ADGMF iš įmonės pasitrauks [… m.], visi pirmieji […] mln. EUR įmonės vertės bus skirti ADGMF (pirmoji dalis). Paskui pardavus akcijas gautos pajamos, kurias sudaro nuo […] mln. EUR iki ADGMF investicijos sumai lygios sumos, kurios […] % kapitalizuojama per metus, padalijamos ADGMF ([…] %) ir seniesiems akcininkams ([…] %) (antroji dalis). Galiausiai ADGMF gauna […] % pardavus akcijas gautų pajamų, viršijančių šią ribą, o senieji akcininkai - […] % šių pajamų.
(111)
Šiuo susitarimu dėl pelno paskirstymo užtikrinama ADGMF apsauga: ADGMF suteikiama didelė garantija, kad bus greitai gauta [ 12 %] fondo investicijos VGN (ši norma atitinka jau nurodytą Trèves WACC). Be to, šiuo susitarimu senasis akcininkas ir įmonės vadovai labai skatinami pasiekti ir net viršyti restruktūrizavimo plano tikslus, nes pagal scenarijų įgyvendinant šį planą ADGMF gauna [ 12 %], [ 15 %] arba [ 20 %] VGN.
(112)
Taigi iš pateiktų pastabų matyti, kad atliekant investiciją numatyta [ 12 %] VGN buvo nuosaiki ir priimtina atsižvelgiant į investicijos riziką.
(113)
Išnagrinėjus įmonės Trèves restruktūrizavimo planą, jos vertės nustatymą prieš ADGMF atliekant investiciją, šios investicijos struktūrą, prielaidas, kuriomis grindžiama [ 12 %] VGN, šios VGN dydžio tinkamumą, visų pirma atsižvelgiant į numatytą akcininkų susitarimą dėl pelno paskirstymo, reikėtų pažymėti, kad ADGMF veikė panašiomis sąlygomis į tas, kurių būtų pageidavęs privatus investuotojas, kurio investicija rizikinga tiek dėl automobilių sektoriaus padėties atliekant investiciją, tiek dėl tam tikrų finansinių sunkumų patiriančios įmonės padėties. Kitaip tariant, 55 mln. EUR ADGMF investicija atitinka privataus rinkos ekonomikos investuotojo kriterijų. Todėl ja pranašumas įmonei Trèves nesuteikiamas.
V.1.2. Mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo planas
(114)
Prancūzijos institucijos leido įmonei Trèves parengti 18,4 mln. EUR vertės mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo planą. Aptardama šią priemonę, Komisija visų pirma nori išnagrinėti pranašumo kriterijų.
(115)
Pagal Komisijos sprendimų priėmimo praktiką ir teismų praktiką, viešojo kreditoriaus leidimas peržiūrėti skolų grąžinimo terminus nelaikomas valstybės pagalba, jeigu jo veiksmai gali būti palyginami su privataus kreditoriaus, kuris „siekia susigrąžinti jam mokėtinas sumas ir šiuo tikslu sudaro sutartis su skolininku, pagal kurias, siekiant palengvinti jų susigrąžinimą, leidžiama skolas atidėti arba mokėti dalimis“ (25), veiksmais.
(116)
Skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo planas Trèves viešiesiems kreditoriams yra geresnė išeitis negu priverstinis skolų išieškojimas. Priverstinio išieškojimo atveju viešiesiems kreditoriams būtų grąžinta tik dalis jų nepirmaeilių skolų, atsižvelgiant į bendrą įmonės skolą. O suteikus leidimą peržiūrėti skolų grąžinimo terminus buvo sudarytos […] pirmos eilės hipotekos (2009 m. gegužės 25 d. taikinimo protokolo […] straipsnis) siekiant užtikrinti mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų grąžinimą. Šis turtas nurodytas protokolo 7 priede. 2008 m. gruodžio 31 d. jo grynoji apskaitinė vertė buvo [25-35] mln. EUR. Taigi viešiesiems kreditoriams suteiktų garantijų suma apima daugiau negu 140 % jiems mokėtinos skolos sumos, kurią sudaro pagrindinė suma (18,4 mln. EUR), baudos ir delspinigiai (žr. 117 konstatuojamąją dalį).
(117)
Be to, Trèves viešieji kreditoriai gaus palūkanas: prie 18,4 mln. EUR sumos pridėta [1-2] mln. EUR baudų suma ir [1-2] mln. EUR delspinigių suma; visa suma turi būti grąžinta nuo […] iki […], mokant […] EUR mėnesines įmokas. Pridėta baudų ir delspinigių suma siekia [2-4] mln., t. y. [10-20] % pagrindinės sumos - tai sudaro apie [0-10] % vidutinės svertinės skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo plano trukmės metines palūkanas. Ši norma iš pat pradžių buvo didesnė negu normos, kurias pagal 2009 m. gegužės 25 d. taikinimo protokolą finansų įstaigos taiko įmonei Trèves suteiktoms paskoloms - ir naujam kreditui, ir skolos konsolidavimo paskolai (26).
(118)
Šiuo klausimu taip pat pažymėtina, kad viešieji kreditoriai įsipareigojimus prisiėmė kartu su didelius įsipareigojimus prisiėmusiais bankais ([30-60] mln. skolos konsolidavimo paskola ir [10-30] mln. naujas kreditas). Be to, taikinimo protokole aiškiai nurodoma, kad bankams suteiktos garantijos yra antros eilės […] - tai reiškia, kad šiems kreditoriams pagal jokią garantiją skolos negali būti grąžintos tol, kol negrąžintos visos skolos visiems pirmos eilės viešiesiems kreditoriams.
(119)
Be to, grupė Trèves nebuvo atleista nuo jokios mokestinės ir su socialinėmis įmokomis susijusios skolos.
(120)
Galiausiai Prancūzijos institucijos patvirtino, kad dabartiniu skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo planu ankstesnis planas nepratęstas ir nepakeistas.
(121)
Taigi iš pateiktos informacijos matyti, kad Prancūzijos institucijos mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo planą įmonei Trèves leido parengti remdamosi patikimomis laikomomis prielaidomis, kuriomis pagrįstas restruktūrizavimo planas (žr. V skirsnį), be to, planui taikoma tvarka, priimtina tokiomis pat sąlygomis veikiančiam privačiam rinkos ekonomikos kreditoriui.
V.2. Išvada dėl valstybės pagalbos vertinimo pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį
(122)
Atsižvelgiant į V.1 skirsnyje pateiktą informaciją, panašu, kad nei 55 mln. EUR ADGMF investicija, nei 18,4 mln. EUR mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo planu pranašumas grupei Trèves nesuteikiamas. Todėl šios priemonės nelaikomos valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.
VI. BENDROJI IŠVADA
(123)
Išsamiai išnagrinėjusi aptariamas priemones, Komisija pažymi, kad jos nelaikomos valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Abi įmonės Trèves atžvilgiu priimtos priemonės - 55 mln. EUR Automobilių dalių gamintojų modernizavimo fondo (ADGMF) investicija ir 18,4 mln. EUR mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo planas, kurį leido parengti Prancūzijos Respublika, nelaikomos pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Prancūzijos Respublikai.
Priimta Briuselyje 2011 m. balandžio 20 d.