NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1008/2010
ze dne 9. listopadu 2010,
které se týká požadavků pro schvalování typu systémů stírání a ostřikování čelního skla některých motorových vozidel a kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 661/2009 o požadavcích pro schvalování typu motorových vozidel, jejich přípojných vozidel a systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla z hlediska obecné bezpečnosti
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 661/2009 ze dne 13. července 2009 o požadavcích pro schvalování typu motorových vozidel, jejich přípojných vozidel a systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla z hlediska obecné bezpečnosti (1), a zejména na čl. 14 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 661/2009 je zvláštní nařízení pro účely schvalování typu podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES ze dne 5. září 2007, kterou se stanoví rámec pro schvalování motorových vozidel a jejich přípojných vozidel, jakož i systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla (rámcová směrnice) (2).
(2)
Nařízení (ES) č. 661/2009 ruší směrnici Rady 78/318/EHS ze dne 21. prosince 1977 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se systémů stírání a ostřikování čelních skel motorových vozidel (3). Požadavky stanovené v uvedené směrnici by měly být převzaty do tohoto nařízení a případně změněny tak, aby odpovídaly vývoji vědeckých a technických poznatků.
(3)
Oblast působnosti tohoto nařízení by se měla shodovat s oblastí působnosti směrnice 78/318/EHS, a je tedy omezena na vozidla kategorie M1.
(4)
Nařízení (ES) č. 661/2009 obsahuje základní ustanovení týkající se požadavků pro schvalování typu motorových vozidel, pokud jde o jejich systémy stírání a ostřikování čelního skla, a schvalování typu systémů stírání a ostřikování čelního skla jako samostatných technických celků. Je proto nutné pro takové schválení typu stanovit zvláštní postupy, zkoušky a požadavky.
(5)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Technického výboru - motorová vozidla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na motorová vozidla kategorie M1, jak jsou definována v příloze II směrnice 2007/46/ES, opatřená čelním sklem, a také na systémy stírání a ostřikování čelního skla určené k montáži do motorových vozidel kategorie M1.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
(1)
„typem vozidla z hlediska systému stírání a ostřikování čelního skla“ se rozumí vozidla, která se neliší v těchto zásadních hlediscích: vlastnosti systému stírání a ostřikování čelního skla nebo tvar, velikost a vlastnosti čelního skla a jeho upevnění;
(2)
„typem systému stírání a ostřikování čelního skla“ se rozumí skupina systémů stírání a ostřikování čelního skla, která se neliší v zásadních hlediscích, jako jsou výkon čerpadla, použité materiály, kapacita zásobníku, počet trysek, velikosti, tloušťka stěny nebo tvar systému ostřikování;
(3)
„motorem“ se rozumí spalovací motor na kapalné nebo plynné palivo;
(4)
„systémem stírání čelního skla“ se rozumí systém, který se skládá ze zařízení ke stírání vnější plochy čelního skla a z příslušenství a ovladačů potřebných ke spuštění a zastavení tohoto zařízení;
(5)
„stíranou plochou“ se rozumí plocha (plochy) na čelním skle, která je stírána (které jsou stírány stírátkem (stírátky) stěrače při činnosti systému stírání za normálních podmínek;
(6)
„přerušovanou činností systému stírání“ se rozumí automatický přerušovaný režim činnosti systému stírání, kdy po každém úplném cyklu následuje doba, během níž zůstávají stěrače v klidu v jedné určité stanovené poloze zastavení;
(7)
„systémem ostřikování čelního skla“ se rozumí systém, který se skládá ze zařízení pro uchovávání a přemístění kapaliny a její směrování na vnější povrch čelního skla a z ovladačů potřebných ke spuštění a zastavení tohoto zařízení;
(8)
„ovladačem ostřikovače“ se rozumí zařízení, kterým se systém ostřikování ručně aktivuje a deaktivuje;
(9)
„čerpadlem ostřikovače“ se rozumí zařízení k přemístění ostřikovací kapaliny ze zásobníku na vnější povrch čelního skla;
(10)
„tryskou“ se rozumí zařízení sloužící ke směrování kapaliny na čelní sklo;
(11)
„zcela naplněným systémem“ se rozumí systém, který byl po určitou dobu normálně aktivován a u kterého byla kapalina přemístěna čerpadlem a potrubím a vyšla tryskou (tryskami);
(12)
„očištěnou plochou“ se rozumí plocha, která byla dříve znečištěna a na níž po úplném uschnutí nejsou žádné stopy po kapkách a zbývající nečistoty;
(13)
„plochou výhledu A“ se rozumí zkušební oblast A, jak je definována v bodě 2.2 přílohy 18 předpisu EHK OSN č. 43 (4);
(14)
„plochou výhledu B“ se rozumí omezená zkušební oblast B, jak je definována v bodě 2.4 přílohy 18 předpisu EHK OSN č. 43, včetně plochy definované v bodě 2.4.1 uvedeného předpisu;
(15)
„konstrukčním úhlem trupu“ se rozumí úhel mezi svislicí procházející R-bodem neboli vztažným bodem místa k sezení a čárou trupu naměřený v poloze, která odpovídá konstrukční poloze opěradla udané výrobcem vozidla;
(16)
„R-bodem“ neboli „vztažným bodem místa k sezení“ se rozumí konstrukční bod určený výrobcem vozidla pro každé místo k sezení a stanovený vzhledem k trojrozměrné vztažné soustavě;
(17)
„trojrozměrnou vztažnou soustavou“ se rozumí referenční síť, která se skládá ze svislé podélné roviny X-Z, z vodorovné roviny X-Y a ze svislé příčné roviny Y-Z v souladu s ustanoveními přílohy III dodatku 2 tohoto předpisu;
(18)
„základními referenčními značkami“ se rozumí otvory, povrchy, značky nebo jiné identifikační znaky na karoserii nebo podvozku vozidla, jejichž souřadnice X, Y a Z vzhledem k trojrozměrné referenční síti stanoví výrobce vozidla;
(19)
„hlavním spínačem ovládání vozidla“ se rozumí zařízení, jímž se elektronický systém přístrojové desky vozidla přepíná z režimu, kdy je vypnutý, jako v případě, kdy je vozidlo zaparkované a řidič není přítomen, do běžného provozního režimu.
Článek 3
ES schválení typu vozidla z hlediska jeho systémů stírání a ostřikování čelního skla
1. Výrobce nebo jeho zástupce předloží schvalovacímu orgánu žádost o ES schválení typu vozidla z hlediska jeho systémů stírání a ostřikování čelního skla.
2. Žádost musí být vyhotovena podle vzoru informačního dokumentu v příloze I části 1.
3. Jsou-li splněny příslušné požadavky stanovené v příloze III tohoto nařízení, udělí schvalovací orgán ES schválení typu a vydá číslo schválení typu v souladu se systémem číslování stanoveným v příloze VII směrnice 2007/46/ES.
Tentýž členský stát nesmí přidělit stejné číslo jinému typu vozidla.
4. Pro účely odstavce 3 schvalovací orgán vyhotoví certifikát ES schválení typu podle vzoru uvedeného v příloze I části 2.
Článek 4
ES schválení typu samostatného technického celku systémů ostřikování čelního skla
1. Výrobce nebo jeho zástupce předloží schvalovacímu orgánu žádost o ES schválení typu samostatného technického celku systému ostřikování čelního skla.
Žádost musí být vyhotovena podle vzoru informačního dokumentu v příloze II části 1.
2. Jsou-li splněny příslušné požadavky stanovené v příloze III tohoto nařízení, udělí schvalovací orgán ES schválení typu samostatného technického celku a vydá číslo schválení typu v souladu se systémem číslování stanoveným v příloze VII směrnice 2007/46/ES.
Tentýž členský stát nesmí přidělit stejné číslo jinému typu samostatného technického celku.
3. Pro účely odstavce 2 schvalovací orgán vyhotoví certifikát ES schválení typu podle vzoru uvedeného v příloze II části 2.
Článek 5
Značka ES schválení typu samostatného technického celku
Každý samostatný technický celek shodný s typem, pro který bylo podle tohoto nařízení uděleno ES schválení typu samostatného technického celku, musí být opatřen značkou ES schválení typu samostatného technického celku podle přílohy II části 3.
Článek 6
Platnost a rozšíření schválení udělených podle směrnice 78/318/EHS
Vnitrostátní orgány povolí prodej a uvedení do provozu u vozidel a samostatných technických celků, pro něž bylo schválení typu uděleno před datem uvedeným v čl. 13 odst. 2 nařízení (ES) č. 661/2009, a nadále budou pro tato vozidla a samostatné technické celky udělovat prodloužení schválení v souladu s podmínkami směrnice 78/318/EHS.
Článek 7
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 9. listopadu 2010.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1008/2010
2010 m. lapkričio 9 d.
dėl tipo patvirtinimo reikalavimų, taikomų tam tikrų variklinių transporto priemonių priekinių stiklų valytuvų ir apliejiklių sistemoms, ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 661/2009 dėl variklinių transporto priemonių, jų priekabų ir joms skirtų sistemų, sudėtinių dalių bei atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bendrąją saugą, reikalavimų įgyvendinimo
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 661/2009 dėl variklinių transporto priemonių, jų priekabų ir joms skirtų sistemų, sudėtinių dalių bei atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bendrąją saugą, reikalavimų (1), ypač į jo 14 straipsnio 1 dalies a punktą,
kadangi:
(1)
Reglamentas (EB) Nr. 661/2009 yra atskiras reglamentas, susijęs su tipo patvirtinimo procedūra, numatyta 2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2007/46/EB, nustatančioje motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus (Pagrindų direktyva) (2),
(2)
Reglamentu (EB) Nr. 661/2009 panaikinama 1977 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyva 78/318/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių stiklo valytuvus ir apliejiklius, suderinimo (3). Šioje direktyvoje nustatyti reikalavimai turėtų būti perkelti į šį reglamentą ir, jei reikia, iš dalies pakeisti, kad būtų pritaikyti prie mokslo ir techninių žinių raidos.
(3)
Šio reglamento taikymo sritis turėtų atitikti Direktyvos 78/318/EEB taikymo sritį, todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas tik M1 kategorijos transporto priemonėms.
(4)
Reglamente (EB) Nr. 661/2009 nustatomos esminės nuostatos dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų priekinio stiklo valytuvų ir apliejiklių sistemas, reikalavimų ir stiklo apliejiklių sistemų, kaip atskirų techninių mazgų, tipo patvirtinimo reikalavimų. Todėl būtina apibrėžti tokiam tipo patvirtinimui taikomas specialiąsias procedūras, bandymus ir reikalavimus.
(5)
Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Motorinių transporto priemonių techninio komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Taikymo sritis
Šis reglamentas taikomas M1 kategorijos variklinėms transporto priemonėms, kaip apibrėžta Direktyvos 2007/46/EB II priede, kuriose įdėtas priekinis stiklas, taip pat priekinio stiklo apliejiklių sistemoms, skirtoms montuoti M1 kategorijos variklinėse transporto priemonėse.
2 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame reglamente vartojamų sąvokų apibrėžtys:
(1) „transporto priemonės tipas atsižvelgiant į priekinio stiklo valytuvų ir apliejiklių sistemą“- transporto priemonės, kurios nesiskiria tokiais pagrindiniais požymiais: valytuvų ir apliejiklių sistemos charakteristikomis arba priekinio stiklo ir jo montavimo įtaisų pavidalu, dydžiu ir charakteristikomis;
(2) „priekinio stiklo apliejiklių sistemos tipas“- priekinio stiklo apliejiklių sistemų grupė, kuriai priskiriamos sistemos nesiskiria šiais pagrindiniais požymiais: siurblio veikimo būdu, naudojamomis medžiagomis, talpa, purkštukų kiekiu, dydžiais, apliejiklių sistemos sienelių storiu arba pavidalu;
(3) „variklis“- degimo variklis, veikiantis skystais arba dujiniais degalais;
(4) „priekinio stiklo valytuvų sistema“- sistema, sudaryta iš priekinio stiklo išorinio paviršiaus valymo įtaiso ir papildomų įtaisų bei valdiklių, reikalingų įtaisui įjungti ir išjungti;
(5) „valytuvų valymo laukas“- priekinio stiklo plotas (-ai), kurį (kuriuos) valo valytuvo (-ų) mentelė (-ės), kai valytuvų sistema veikia normaliomis sąlygomis;
(6) „nutrūkstamas valytuvų sistemos veikimas“- automatinis nenuolatinis valytuvų sistemos veikimo režimas, kai po kiekvieno ištiso ciklo eina laikotarpis, per kurį valytuvai nejuda, būdami vienoje tam tikroje nustatytoje stovėjimo padėtyje;
(7) „priekinio stiklo apliejiklių sistema“- sistema, sudaryta iš priekinio stiklo išorinio paviršiaus plovimo skysčio laikymo, perdavimo ir nukreipimo įtaisų bei valdiklių, reikalingų įtaisui įjungti ir išjungti;
(8) „apliejiklio valdiklis“- įtaisas, kuriuo rankiniu būdu įjungiama ir išjungiama apliejiklių sistema;
(9) „apliejiklio siurblys“- įtaisas, skirtas skysčiui perduoti iš apliejiklių sistemos talpyklos į išorinį priekinio stiklo paviršių;
(10) „purkštukas“- įtaisas, kuriuo skystis nukreipiamas į priekinį stiklą;
(11) „visiškai parengta sistema“- sistema, kuri tam tikrą laiką veikė normaliu režimu, siurbliu ir vamzdeliais perduodama skystį, kuris buvo purškiamas per purkštuką (-us);
(12) „išvalytas plotas“- plotas, kuris pirmiau buvo užterštas ir kuriam visiškai išdžiūvus neliko lašų žymių ir purvo liekanų;
(13) „regėjimo laukas A“- bandymo plotas A, kaip apibrėžta JTEEK taisyklės Nr. 43 18 priedo 2.2 punkte (4);
(14) „regėjimo laukas B“- bandymo laukas B, kaip apibrėžta JTEEK taisyklės Nr. 43 18 priedo 2.4 punkte, įskaitant plotą, apibrėžtą šio priedo 2.4.1 punkte;
(15) „projektinis liemens kampas“- kampas tarp vertikalios linijos, einančios per tašką R arba sėdynės atskaitos tašką, ir liemens linijos, kuri atitinka transporto priemonės gamintojo nurodytą sėdynės atlošo projektinę padėtį;
(16) „taškas R“ arba sėdynės atskaitos taškas- transporto priemonės gamintojo nustatytas kiekvienos sėdimosios vietos projektinis taškas trimatėje atskaitos sistemoje;
(17) „trimatė atskaitos sistema“- iš vertikalios išilginės plokštumos X-Z, horizontalios plokštumos X-Y ir vertikalios skersinės plokštumos Y-Z sudaryta atskaitos sistema, atitinkanti šio reglamento II priedo 2 priedėlio nuostatas;
(18) „pirminiai atskaitos žymenys“- transporto priemonės kėbulo arba važiuoklės angos, paviršiai, žymenys arba kiti identifikaciniai ženklai, kurių X, Y ir Z koordinates trimačiame koordinačių tinklelyje nurodo transporto priemonės gamintojas;
(19) „pagrindinis transporto priemonės valdymo jungiklis“- įtaisas, kuriuo transporto priemonėje įmontuota elektroninė sistema perjungiama iš neveikimo būsenos, kai transporto priemonė stovi be vairuotojo, į normalų veikimo režimą.
3 straipsnis
Transporto priemonės EB tipo patvirtinimas atsižvelgiant į jos priekinio stiklo valytuvų ir apliejiklių sistemas
1. Gamintojas arba jo atstovas pateikia tipo patvirtinimo institucijai paraišką dėl transporto priemonės EB tipo patvirtinimo atsižvelgiant į jos priekinio stiklo valytuvų ir apliejiklių sistemas.
2. Paraiška parengiama pagal I priedo 1 dalyje nustatytą informacinio dokumento pavyzdį.
3. Jeigu laikomasi šio reglamento III priede nustatytų susijusių reikalavimų, patvirtinimo institucija suteikia EB tipo patvirtinimą ir pagal Direktyvos 2007/46/EB VII priede nustatytą numeravimo sistemą suteikia tipo patvirtinimo numerį.
Valstybė narė negali priskirti to paties numerio kitam transporto priemonių tipui.
4. Taikydama 3 dalį, tipo patvirtinimo institucija išduoda EB tipo patvirtinimo sertifikatą, parengtą pagal I priedo 2 dalyje nustatytą pavyzdį.
4 straipsnis
Priekinio stiklo apliejiklių sistemų EB atskiro techninio mazgo tipo patvirtinimas
1. Gamintojas arba jo atstovas pateikia tipo patvirtinimo institucijai paraišką dėl priekinio stiklo apliejiklių sistemos, kaip atskiro techninio mazgo, EB tipo patvirtinimo.
Paraiška parengiama pagal II priedo 1 dalyje nustatytą informacinio dokumento pavyzdį.
2. Jeigu laikomasi šio reglamento III priede nustatytų susijusių reikalavimų, patvirtinimo institucija suteikia EB atskiro techninio mazgo tipo patvirtinimą ir pagal Direktyvos 2007/46/EB VII priede nustatytą numeravimo sistemą suteikia tipo patvirtinimo numerį.
Valstybė narė negali priskirti to paties numerio kitam atskirų techninių mazgų tipui.
3. Taikydama 2 dalį, tipo patvirtinimo institucija išduoda EB tipo patvirtinimo sertifikatą, parengtą pagal II priedo 2 dalyje nustatytą pavyzdį.
5 straipsnis
EB atskiro techninio mazgo tipo patvirtinimo ženklas
Kiekvienas atskiras techninis mazgas, atitinkantis tipą, kuriam pagal šį reglamentą suteiktas EB atskiro techninio mazgo tipo patvirtinimas, pažymimas II priedo 3 dalyje nustatytu EB atskiro techninio mazgo tipo patvirtinimo ženklu.
6 straipsnis
Pagal Direktyvą 78/318/EEB suteikto patvirtinimo galiojimas ir išplėtimas
Nacionalinės institucijos leidžia parduoti ir pradėti eksploatuoti transporto priemones ir atskirus techninius mazgus, kurių tipas buvo patvirtintas iki Reglamento (EB) Nr. 661/2009 13 straipsnio 2 dalyje nurodytos datos ir toliau tvirtina tų transporto priemonių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo išplėtimą pagal Direktyvoje 78/318/EEB nustatytas sąlygas.
7 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2010 m. lapkričio 9 d.