ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. března 2012
o opatřeních SA. 26909 (2011/C), která provedlo Portugalsko za účelem restrukturalizace společnosti Banco Português de Negócios (BPN)
(oznámeno pod číslem C(2012) 2043)
(Pouze portugalské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/660/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek (1) v souladu s čl. 108 odst. 2 Smlouvy, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. Postup
(1)
Dne 2. listopadu 2008 schválila portugalská vláda návrh zákona o zestátnění akcií představujících akciový kapitál společnosti Banco Português de Negócios, S.A. (dále jen „BPN“ nebo „banka“). Tento právní předpis byl vyhlášen dne 11. listopadu 2008 jako zákon č. 62-A/2008 (dále jen „zákon o zestátnění“). K zestátnění společnosti BPN došlo dne 12. listopadu za nulovou cenu.
(2)
Dne 5. listopadu 2008 informovaly portugalské orgány Komisi o schválení návrhu zákona portugalskou vládou. Dne 11. a 13. listopadu 2008 pak Komisi uvědomily o vyhlášení zákona o zestátnění.
(3)
Komise si neprodleně vyžádala další informace o případných opatřeních státní podpory, která mají být v rámci zestátnění provedena ve prospěch společnosti BPN, a rovněž předložení plánu restrukturalizace společnosti BPN.
(4)
Portugalsko nepodalo předběžné oznámení o opatřeních, která stát provedl ve prospěch společnosti BPN. Portugalsko Komisi o těchto opatřeních informovalo až se značným zpožděním a poté, co o to bylo opakovaně požádáno.
(5)
V této souvislosti podala Komise dne 14. listopadu 2008 žádosti o informace týkající se konkrétních opatření státní podpory, která byla provedena ve prospěch společnosti BPN, a vyžádala si rovněž plán restrukturalizace. Dne 5. ledna a 23. a 29. dubna 2009 zaslala Komise upomínky.
(6)
Na žádosti o informace portugalské orgány odpověděly dne 8. ledna, 28. dubna a 23. června 2009, aniž by však poskytly informace o konkrétních opatřeních státní podpory ve prospěch společnosti BPN nebo předložily plán restrukturalizace. Ve svém dopise ze dne 23. června 2009 portugalské orgány uvedly, že zvažují možnost oddělení aktiv společnosti BPN a prodej banky.
(7)
Dne 17. července, 4. a 14. září a 30. listopadu 2009 a 5. února a 16. března 2010 Komise své žádosti o informace zopakovala.
(8)
Portugalské orgány odpověděly dne 14. srpna 2009 a uvedly, že společnost BPN vydá obchodní cenné papíry v celkové hodnotě 2 miliardy EUR a že tyto cenné papíry upíše společnost Caixa Geral de Depósitos (dále jen „CGD“) se státní zárukou. Podle jejich názoru vyplývá záruka přímo ze zákona o zestátnění, a nemůže proto představovat státní podporu. Dne 12. října 2009 zaslaly portugalské orgány další informace o zásahu společnosti CGD a státu. Dne 21. listopadu 2009 a 17. a 18. února a 31. března 2010 poskytly portugalské orgány doplňující informace.
(9)
Po schůzce s portugalskými orgány, která se konala dne 16. června 2010, požádala Komise dne 12. srpna 2010 znovu portugalské orgány, aby neprodleně předložily mimo jiné plán restrukturalizace společnosti BPN. Žádný plán však předložen nebyl, a Komise proto zaslala dne 31. srpna 2010 oficiální upomínku podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (nyní článek 108 Smlouvy o fungování Evropské unie) (2).
(10)
Dne 14. září 2010 zaslaly portugalské orgány dokument s názvem „Memorando: a nacionalização, a reestruturação e a reprivatização projectada do Banco Português de Negócios, SA“ (dále jen „memorandum ze dne 14. září 2010“), který nastiňoval plán restrukturalizace společnosti BPN a hlavní prvky procesu privatizace.
(11)
Poté, co Komise zjistila, že v memorandu ze dne 14. září 2010 dosud chybí některé informace, zaslala dne 29. září 2010 portugalským orgánům dopis s žádostí o doplňující informace. E-mailem ze dne 15. listopadu 2010 požádaly portugalské orgány o prodloužení lhůty pro odpověď, které Komise schválila dopisem ze dne 18. listopadu 2010. Portugalské orgány poskytly další objasnění v dopise ze dne 26. listopadu 2010 a v e-mailu ze dne 25. ledna 2011.
(12)
Dne 16. února 2011 si Komise vyžádala objasnění řady bodů a další údaje. Portugalské orgány odpověděly dne 16. března 2011.
(13)
V rámci schůzek, které předcházely podepsání memoranda o porozumění (3) dne 17. května 2011 mezi Portugalskem na straně jedné a Mezinárodním měnovým fondem, Evropskou centrální bankou a Evropskou komisí na straně druhé, se dne 27. dubna 2011 konala schůzka Komise s vedením společnosti BPN. V memorandu o porozumění se předpokládal prodej společnosti BPN do konce července 2011. Komise proto zaslala dne 20. května 2011 žádosti o informace ohledně restrukturalizace banky a plánovaného postupu prodeje. Jelikož portugalské orgány neposkytly žádnou odpověď, byla dne 8. července 2011 zaslána upomínka spolu s další žádostí o informace, a to na základě tiskových zpráv o dalších státních prostředcích, jež byly společnosti BPN poskytnuty ve formě státní záruky. Portugalské orgány podaly přehled o procesu privatizace dne 5. srpna 2011.
(14)
Dne 10. srpna 2011 se Komise sešla s portugalskými orgány. Během této schůzky a posléze dne 28. srpna 2011 poskytly portugalské orgány Komisi doplňující informace. Další informace obdržela Komise dne 14. září a 14. října 2011.
(15)
Rozhodnutím ze dne 24. října 2011 zahájila Komise s ohledem na údajnou podporu, která byla poskytnuta společnostem BPN a Banco BIC Português S.A. (dále jen „BIC“) (4), řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy, a to s číslem jednacím SA.26909.
(16)
Rozhodnutí ze dne 24. října 2011 bylo zveřejněno dne 20. prosince 2011. Ve lhůtě jednoho měsíce nebyly obdrženy žádné připomínky třetích stran.
(17)
Dne 9. prosince 2011 předložilo Portugalsko Komisi rámcovou smlouvu, která byla téhož dne podepsána mezi společností BIC a portugalskými orgány (dále jen „rámcová smlouva“).
(18)
Dne 20. ledna 2012 poskytlo Portugalsko odpověď na připomínky uvedené v rozhodnutí ze dne 24. října 2011. Téhož dne poskytly portugalské orgány rovněž doplňující informace, včetně nového plánu restrukturalizace společnosti BPN (dále jen „plán restrukturalizace z ledna 2012“), a odpovědělo na dodatečné dotazy ohledně rámcové smlouvy, které Komise položila dne 21. prosince 2011. Tyto informace byly dne 3. února 2012 doplněny o obchodní plán a plán životaschopnosti, který vyhotovila společnost BIC a který se pro účely tohoto rozhodnutí pokládá za nedílnou součást plánu restrukturalizace z ledna 2012. Další informace byly poskytnuty dne 10., 17. a 23. února 2012 v odpovědi na dodatečné otázky, které Komise portugalským orgánům zaslala dne 8., 14. a 17. února 2012. Dne 16. března 2012 poskytlo Portugalsko Komisi řadu závazků.
(19)
Během řízení došlo k četným výměnám informací, telekonferencím a schůzkám mezi portugalským státem, společností BPN a Komisí.
2. Popis příjemců podpory a opatření
2.1 Příjemce podpory a jeho potíže
(20)
Společnost BPN je finanční instituce, která sídlí v Portugalsku a poskytuje širokou škálu bankovních služeb. Dne 11. listopadu 2008 byla zestátněna, přičemž v té době měla síť sestávající z 213 poboček (z toho 4 ve Francii), přibližně 2 200 zaměstnanců a její celková aktiva činila 6,6 miliardy EUR, což představuje zhruba 2 % všech aktiv portugalského retailového bankovnictví.
(21)
Podle portugalských orgánů (5) se společnost BPN potýkala s problémy s likviditou od léta 2008 a dne 18. července 2008 jí ratingová agentura Moody’s snížila rating z Baa1 na Baa3 (6). Zatímco na konci srpna měla společnost BPN kladnou hodnotu likvidity ve výši 316 milionů EUR, do dne 22. října 2008 vykazovala značnou zápornou hodnotu likvidity ve výši 831 milionů EUR a její vkladový účet u portugalské národní banky (dále jen „BdP“) zdaleka zaostával za průměrnými částkami, které by musela udržovat, aby splňovala zákonné limity. V této fázi bylo v říjnu 2008 provedeno několik iniciativ, aby banka mohla překonat potíže s likviditou, jimž čelila, a aby se zamezilo zpožďování plateb, a to zejména poskytnutím zvláštní podpory likvidity ve formě půjček a prostřednictvím jiných operací BdP a společnosti CGD ve vlastnictví státu (7).
(22)
Vzhledem k výši nahromaděných ztrát společnosti BPN nepovažovaly portugalské orgány další podporu likvidity za schůdnou kvůli „vysokému riziku, jemuž by byly [BdP a CGD] vystaveny“ (8). Akcionáři společnosti BPN předložili plán, vláda však na základě stanoviska BdP ze dne 30. října 2008 nepovažovala tento plán za proveditelný. Jelikož společnost BPN neplnila kvůli vysoké úrovni znehodnocených aktiv (9) požadavky na solventnost, navrhla vláda parlamentu zestátnění společnosti BPN za nulovou cenu (10). Tento návrh byl schválen dne 11. listopadu 2008 zákonem č. 62-A/2008 (zákon o zestátnění).
(23)
Podle portugalských orgánů vyplývalo znehodnocení z machinací a nezákonných praktik, které byly zjištěny BdP a při externích auditech provedených v červnu 2008 a jež byly posléze ve zprávě BdP za rok 2009 popsány jako „podvodné jednání, trvalé a úmyslné, na nejvyšší úrovni vedení skupiny“ (11). Tyto praktiky měly za následek vyšetřování a zahájení několika správních řízení kvůli porušení předpisů („processos de contra-ordenação“) a podání žaloby státnímu zastupitelství.
(24)
Podle zákona o zestátnění byla společnost CGD pověřena správou společnosti BPN, jmenováním členů řídících orgánů společnosti BPN a stanovením cílů řízení společnosti BPN do 60 dnů od zestátnění. Zákon o zestátnění rovněž stanovil, že případná opatření v oblasti úvěrů nebo podpory likvidity, která společnost CGD provede „ve prospěch společnosti BPN v rámci zestátnění nebo v zastoupení státu …, využijí státní záruku“ (12).
2.2 Opatření finanční podpory před zestátněním
(25)
Před zestátněním v listopadu 2008 již společnost BPN využívala řadu opatření finanční podpory, která portugalské orgány popsaly jako „zvláštní opatření na podporu likvidity“ (13). Dne 17. února 2010 portugalské orgány Komisi sdělily, že v období do 30. října 2008 obdržela společnost BPN od společnosti CGD i od BdP zvláštní podporu likvidity v celkové výši 501,6 milionu EUR, která spočívala ve čtyřech půjčkách, jež společnosti BPN poskytla společnost CGD, v celkové výši 315 milionů EUR (14) a v krizové pomoci v oblasti likvidity, kterou v říjnu 2008 poskytla BdP, v celkové výši 186,6 milionu EUR (15).
(26)
Ačkoli portugalské národní bance byla po zestátnění příslušná částka vrácena, čtyři půjčky, které poskytla společnost CGD, byly splaceny teprve dne 9. března 2009 po vydání prvních obchodních cenných papírů společností BPN.
2.3 Opatření finanční podpory po zestátnění
(27)
V březnu 2009 vydala společnost BPN obchodní cenné papíry se zaručeným upsáním společností CGD a státní zárukou za celou částku ve výši 2 miliardy EUR. O těchto státních zárukách byla Komise informována teprve dne 14. srpna 2009.
(28)
Dopisem ze dne 17. února 2010 portugalské orgány rovněž sdělily, že společnost CGD byla dne 27. října 2009 zmocněna k úpisu dalších obchodních cenných papírů se státní zárukou ve výši 1 miliardy EUR. E-mailem ze dne 14. června 2010 byla Komise dále informována, že se celkové státní záruky za obchodní cenné papíry vydané společností BPN a upsané společností CGD zvýšily na 4 miliardy EUR, jelikož v dubnu 2010 došlo k třetí emisi obchodních cenných papírů společnosti BPN, jež společnost CGD upsala za částku ve výši 1 miliardy EUR.
(29)
V této souvislosti je třeba zmínit, že od zestátnění v listopadu 2008 do června 2011 využívala společnost BPN trvale úvěrové nástroje peněžního trhu, které jí poskytovala společnost CGD. Částky, které na základě těchto krátkodobých nástrojů společnost BPN dlužila společnosti CGD, dosáhly dne 28. února 2009 výše přibližně 2,2 miliardy EUR. Podle údajů, které poskytly portugalské orgány, se tyto částky po vydání obchodních cenných papírů snížily, jak bylo uvedeno v 27. a 28. bodě odůvodnění (16).
(30)
V červnu 2011 představovala expozice společnosti BPN vůči společnosti CGD ve formě nástrojů peněžního trhu přibližně 1 miliardu EUR. Ačkoli k financování docházelo na denním základě, mělo podle portugalských orgánů strukturální povahu s delšími termíny (17) a v červnu 2011 bylo nahrazeno čtvrtou a poslední emisí obchodních cenných papírů, a to vydáním dvou emisí, každé ve výši 500 milionů EUR.
(31)
Podle údajů, které poskytly portugalské orgány dne 3. února 2012, činila nesplacená částka, kterou společnost BPN dlužila společnosti CGD (kromě emisí obchodních cenných papírů), 433,7 milionu EUR ke dni 31. prosince 2011 a 232 milionů EUR ke dni 31. ledna 2012.
Tabulka 1
Přehled likvidity, kterou společnost BPN získala od společnosti CGD, stav ke dni 31. prosince 2011
S výslovnou státní zárukou
Půjčky CGD
(bez výslovné státní záruky)
Celkem
BPN
1 400 000 000,00
433 732 654,56
1 833 732 654,56
Jednotky pro speciální účel (18)
3 100 000 000,00
795 111 660,00
3 895 111 660,00
Celkem
4 500 000 000,00
1 228 844 314,56
5 728 844 314,56
Zdroj: portugalské orgány
(32)
Je třeba podotknout, že podle § 2 odst. 9 zákona o zestátnění mají být všechny úvěrové linky a úvěrové linky na likviditu, které společnost CGD poskytne společnosti BPN v rámci zestátnění, zaručeny portugalským státem.
(33)
Je proto zřejmé, že všechny částky popsané v tabulce 1 využily na základě § 2 odst. 9 zákona o zestátnění a různých příkazů vydaných ministrem financí státní záruku. Protiplnění za státní záruky bylo stanoveno na 0,2 % ročně.
2.4 Restrukturalizace společnosti BPN
(34)
Dne 16. září 2010 zaslaly portugalské orgány Komisi počáteční plán restrukturalizace ze dne 13. září 2010 (dále jen „plán restrukturalizace z roku 2010“).
(35)
V tomto plánu portugalské orgány objasnily svůj záměr rozdělit společnost BPN na dobrou banku a špatnou banku a poté se pokusit dobrou banku prodat.
(36)
Stát zamýšlel provést prodej „dobré banky“, BPN S.A., která měla být výlučně retailovou bankou, prostřednictvím otevřeného nabídkového řízení. Řízení se mělo uskutečnit na základě výzvy k vyjádření zájmu, jejíž specifikace („Caderno de Encargos“) portugalské orgány schválily dne 16. srpna 2010 (19).
(37)
Podle plánu restrukturalizace z roku 2010 měla být řada aktiv a závazků společnosti BPN vyňata z procesu opětovné privatizace a převedena na tři nové jednotky pro speciální účel, Parvalorem, Parups a Parparticipadas. Tyto jednotky pro speciální účel měly zpočátku zůstat ve společnosti BPN a po prodeji měly být převedeny na stát. Půjčky a úvěry by byly převedeny na jednotku Parvalorem, nemovitosti a investiční fondy na jednotku Parups a dceřiné společnosti na jednotku Parparticipadas. Portugalské orgány stanovily celkovou hodnotu aktiv, jež mají být převedena na jednotky pro speciální účel, na 3 885 miliardy EUR, přičemž částka ve výši 2 507 miliardy EUR měla být převedena na jednotku Parvalorem, částka ve výši 1 228 miliardy EUR na jednotku Parups a částka ve výši 150 milionů EUR na jednotku Parparticipadas.
(38)
Půjčky byly převedeny v nominální hodnotě; podílové jednotky fondů, cenné papíry a nemovitosti měly být převedeny za kupní cenu a společnosti ve vlastnictví BPN za účetní hodnotu. Portugalské orgány odhadly, že v prosinci 2010 činilo znehodnocení celkem 1 798 miliardy EUR a bylo rozděleno takto: a) půjčky: 1 474 miliardy EUR; b) nemovitosti: 16 milionů EUR; c) podílové jednotky fondů: 247 milionů EUR a d) cenné papíry: 61 milionů EUR. Podle informací poskytnutých portugalskými orgány dne 20. ledna 2012 byla tato aktiva převedena na jednotky pro speciální účel dne 23. a 30. prosince 2010 (20). Jednotky pro speciální účel však zůstaly ve společnosti BPN až do dne 15. února 2012, kdy byly ze společnosti BNP vyňaty a převedeny na jinou společnost ovládanou státem.
(39)
Podle portugalských orgánů se převod aktiv na jednotky pro speciální účel uskutečnil na základě objektivních kritérií s přihlédnutím k objemu znehodnocených aktiv a rovněž ke skutečnosti, že některé činnosti po zestátnění nepatřily k hlavní činnosti společnosti BPN (spotřebitelské úvěry, investiční banka, správa majetku, správa investičních fondů, pojištění a mezinárodní obchod). Společnost BPN se měla stát čistě retailovou bankou s nižší expozicí nejistému velkoobchodnímu komerčnímu financování.
(40)
Jednotky pro speciální účel financovaly získání aktiv prostřednictvím dvou mechanismů financování s částkou ve výši 3 895 miliard EUR, které sestávaly z dluhopisů se státní zárukou v hodnotě 3,1 miliardy EUR, jež získala společnost CGD, a půjček od společnosti CGD se zastavenými aktivy v celkové hodnotě ve výši 795 milionů EUR. Výnosy z prodeje aktiv jednotkám pro speciální účel umožnily společnosti BPN splatit financování ve výši 3,9 miliardy EUR, které získala od společnosti CGD - cenné papíry ve výši 3,6 miliardy EUR s původní hodnotou 4 miliardy EUR (což znamená, že společnost BPN neuhradila za obchodní cenné papíry se státní zárukou částku ve výši 400 milionů EUR) a krátkodobé půjčky peněžního trhu ve výši 300 milionů EUR.
(41)
Po převodu aktiv se bilanční suma společnosti BPN snížila přibližně o 30 %.
(42)
Podle informací portugalských orgánů by k tomu, aby společnost BPN mohla plnit požadavky stanovené právními předpisy (tj. aby dosáhla kmenového kapitálu tier 1 ve výši 9 % požadovaného pro rok 2011 (21)), musel stát vzhledem ke skutečnosti, že vlastní kapitál společnosti BPN byl i po převodu aktiv na jednotky pro speciální účel záporný, společnost BPN rekapitalizovat s částkou ve výši přibližně 417 milionů EUR (22).
(43)
Základní cena stanovená za společnost BPN (která nezahrnovala aktiva, jež měla být převedena na jednotky pro speciální účel) v nabídkovém řízení vyhlášeném Portugalskem činila 171,1 milionu EUR podle ocenění provedeného třetími stranami - poradenskou společností Deloitte ([…] (23) milionů EUR) a Deutsche Bank ([…] milionů EUR). Nové vedení společnosti BPN, které jmenovala společnost CGD, mezitím zahájilo proces restrukturalizace banky. V období od prosince 2008 do prosince 2010 se provozní náklady snížily o [1-10] %; činnost společnosti BPN byla omezena s cílem dosáhnout toho, aby se banka zaměřovala výhradně na retailové obchodní bankovnictví. Toto omezení činnosti vyplývalo částečně z poklesů vkladů po zestátnění, avšak rovněž z převodu aktiv na tři jednotky pro speciální účel. Tato opatření snížila v roce 2010 ztráty na [50-150] milionů EUR oproti ztrátám v roce 2009 ve výši [150-250] milionů EUR. Od počátku roku 2009 zavedlo nové vedení ve snaze o zlepšení obrazu banky a sortimentu produktů […] nových produktů a kampaní. Nové vedení provedlo rovněž opatření k zlepšení řízení rizik a vnitřních kontrolních systémů banky.
(44)
Na první dvě výzvy k privatizaci se do 30. září a 30. listopadu 2010 nepřihlásil žádný zájemce.
(45)
Po neúspěšném nabídkovém řízení Portugalsko v lednu 2011 oznámilo, že hodlá společnost BPN restrukturalizovat a zajistit její větší nezávislost na společnosti CGD jmenováním nového představenstva banky nezávislého na společnosti CGD. Snažilo se rovněž urychlit provozní zotavení společnosti BPN předefinováním značky a firemní identity banky a posílením plánu zotavení prostřednictvím snižování nákladů a zlepšení obchodní dynamiky. Navzdory několika žádostem však Komisi nebyl předložen žádný aktualizovaný plán restrukturalizace.
(46)
V memorandu o porozumění ze dne 17. května 2011 se vláda zavázala zahájit nový proces privatizace.
(47)
V memorandu o porozumění se portugalské orgány zavázaly „zahájit postup prodeje společnosti Banco Português de Negócios (BPN) na základě zrychleného časového rozvrhu a bez stanovení minimální ceny. Za tímto účelem je EK předložen nový plán ke schválení podle pravidel hospodářské soutěže. Cílem je nalézt kupce nejpozději do konce července 2011. V zájmu usnadnění prodeje byly tři stávající jednotky pro speciální účel držící nevýkonná a vedlejší aktiva odděleny od společnosti BPN a v rámci jednání s potenciálními kupci může být na tyto jednotky převedeno více aktiv. Společnost BPN zahájí rovněž další program ambicióznějších opatření k snižování nákladů, aby byla přitažlivější pro investory. Jakmile bude nalezeno řešení, pohledávky společnosti CGD vůči společnosti BPN se státní zárukou a všechny související jednotky pro speciální účel převezme stát podle časového rozvrhu stanoveného v té době“ (24).
(48)
Třetí pokus o privatizaci byl zahájen počátkem května 2011 bez stanovení minimální ceny s cílem nalézt kupce pro společnost BPN do 31. července 2011, jak bylo dohodnuto v memorandu o porozumění.
(49)
Uskutečnilo se nabídkové řízení, během něhož došlo ke kontaktům s potenciálními kupci. Byl vyhotoven rovněž přehled investičních příležitostí. Podle tohoto přehledu museli zájemci podat nabídky na veškeré akcie společnosti BPN, mohli však požadovat odstranění dalších aktiv a závazků z rozvahy společnosti BPN. Mohli požádat rovněž o vyšší rekapitalizaci. Mezi společností BPN a potenciálními uchazeči bylo podepsáno memorandum upravující pravidla řízení, které jim umožňovalo vstup do datové místnosti zřízené dne 15. června 2011 na dobu pěti týdnů.
(50)
Do 20. července 2011 byly předloženy čtyři závazné nabídky. Tyto nabídky analyzovala představenstva společností CGD a BPN, která svá stanoviska předložila akcionáři - státu - do dne 25. července 2011.
(51)
Vyřazeni byli tři ze čtyř uchazečů, kteří předložili závazné nabídky. Podle portugalských orgánů nesplňovali dva uchazeči (Montepio a Aníbal Ribeiro) požadavky memoranda, které bylo podepsáno se společností BPN (25). Společnost Montepio nepředložila nabídku na získání akcií společnosti BPN, nýbrž pouze vybraných aktiv a závazků. Aníbal Ribeiro pak neprokázal dostatečně řídicí a finanční kapacity potřebné pro provozování banky. Třetí nabídka od skupiny NEI (26) požadavky memoranda splňovala, nebyly však dostatečně prokázány její schopnosti provozovat banku a její finanční kapacita k uspokojení budoucích kapitálových potřeb společnosti BPN.
(52)
Na základě jediné platné nabídky, která byla v rámci nabídkového řízení podána a kterou učinila společnost BIC dne 20. července 2011 (dále jen „nabídka společnosti BIC ze dne 20. července 2011“), vláda dne 31. července 2011 rozhodla, že bude pokračovat ve výlučném jednání se společností BIC.
(53)
Společnost BIC byla BdP oprávněna k vykonávání obchodních bankovních činností dne 9. října 2007 a svou činnost v Portugalsku zahájila v květnu 2008, přičemž společnost působí především v oblasti firemního a soukromého bankovnictví. Hlavními akcionáři společnosti BIC je skupina investorů z Angoly a portugalští akcionáři jako společnost Amorim Projectos SGPS, SA (která drží 25 % akcií). V prosinci 2010 měla společnost obrat ve výši 389 milionů EUR a celková aktiva ve výši 1 miliardy EUR a ke dni 31. března 2011 měla kapitál ve výši 32 milionů EUR a 7 poboček. Podle informací Portugalska činí podíl společnosti BIC v segmentech trhu, v nichž působí, méně než 1 % (27).
(54)
Podle informací, které poskytly portugalské orgány, vyvrcholila jednání s touto společností na základě nabídky společnosti BIC ze dne 20. července 2011 (28) dne 9. prosince 2011 podepsáním rámcové smlouvy o prodeji BPN společnosti BIC (29).
(55)
Nabídka společnosti BIC ze dne 20. července 2011 stanovila pouze obecné podmínky, a to:
i.
rekapitalizaci ze strany státu s cílem zajistit, aby společnost BPN dosáhla poměru kmenového kapitálu tier 1 ve výši [9 až 18] % plus dalších [100-300] milionů EUR;
ii.
odstranění části úvěrů, které vybere společnost BIC, s cílem dosáhnout poměru úvěrů k vkladům ve výši [110-150] %;
iii.
vyvedení všech nesplácených půjček nad prahovou hodnotu ve výši přibližně […] milionů EUR ze společnosti BPN (odhadovaná výše rezerv na úvěry ve společnosti BPN);
iv.
právo společnosti BIC odstranit z rozvahy společnosti BPN další aktiva a závazky (např. půjčky úvěrovým institucím, finanční aktiva, nemovitosti, některé rezervy, jiná aktiva a závazky), které nespadají do její běžné činnosti;
v.
vyvedení vkladů ze společnosti BPN, které vybere společnost BIC a které nenabízejí tržní podmínky;
vi.
poskytnutí úvěrové linky společnosti BIC ze strany společnosti CGD ve výši [150-650] milionů EUR na dobu […] let s úrokovou sazbou ve výši […] měsíční sazby Euribor. Tato částka se navýší, pokud vklady klesnou pod […] miliard EUR;
vii.
zachování 500 až 600 zaměstnanců společnosti BPN (z přibližně 1 600 zaměstnanců) a 160-170 poboček, které se nacházejí v zařízeních patřících bance nebo s ohledem na něž byly uzavřeny nájemní smlouvy s dobou platnosti 12 měsíců;
viii.
převedení nákladů spojených se soudními spory na stát a
ix.
kupní cenu ve výši 30 milionů EUR, kterou uhradí společnost BIC.
(56)
Na základě jednání, která trvala přibližně pět měsíců, rámcová smlouva stanoví:
i.
rekapitalizaci ze strany státu k dosažení minimální úrovně kapitálu a dodatečné výše požadované společností BIC - BIC požadovala konečnou úroveň kapitálu po navrhovaných úpravách rozvahy ve výši [200-400] milionů EUR (30);
ii.
odstranění části půjček společnosti BPN navíc k půjčkám, které již byly převedeny na jednotky pro speciální účel ke dni 30. prosince 2010 (31). Odstranění dalších půjček umožní dosáhnout poměru úvěrů k vkladům ve výši [110-150] %. Tento poměr byl v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011 stanoven na [110-150] %;
iii.
právo společnosti BIC vyjmout z rozvahy další aktiva a závazky (např. půjčky úvěrovým institucím, finanční aktiva, nemovitosti, některé rezervy, jiná aktiva a závazky);
iv.
právo společnosti BIC prodat zpět do […] měsíců půjčky, které jsou nespláceny nejméně […] dnů (maximálně […] nominální hodnoty celkového úvěrového portfolia vybraného společností BIC po vyrovnání se stávajícími vklady), s částkou přesahující výši rezerv ([…] milionů EUR (32)) (33);
v.
právo společnosti BIC převést vklady s cenou nejméně […] základních bodů nad příslušnou referenční sazbu (34), nebo obdržet od státu rozdíl v protiplnění (35);
vi.
právo společnosti BIC požádat před uzavřením o převod jiných aktiv a závazků společnosti BPN, například půjček úvěrovým institucím, fyzických a finančních aktiv atd.;
vii.
poskytnutí úvěrové linky společnosti BIC ze strany CGD do [ 2013] ve výši [150-350] milionů EUR s úrokovou sazbou ve výši […] měsíční sazby Euribor (36) plus rozpětí ve výši […] základních bodů. Tato úvěrová linka bude poskytnuta, pokud výše vkladů společnosti BPN klesne pod […] miliard EUR;
viii.
zachování úvěrové linky ve výši [150-500] milionů EUR poskytnuté společností CGD do [ 2013] pro probíhající program obchodních cenných papírů se státní zárukou po dobu tří let, avšak se závazkem společnosti CGD, že nebude požadovat splacení úvěru před […];
ix.
zachování přibližně poloviny zaměstnanců společnosti BPN (nejméně 750 osob z přibližně 1 600 zaměstnanců). Stát uhradí celkové náklady spojené s uzavřením poboček, které nepřevezme společnost BIC, a vyplacením náhrady propuštěným zaměstnancům nebo zaměstnancům, u nichž dojde ke změně pracoviště;
x.
převedení nákladů spojených se soudními spory na stát;
xi.
kupní cenu ve výši 40 milionů EUR, kterou uhradí společnost BIC;
xii.
cenovou doložku týkající se 20 % podílu státu na čistém zisku (po zdanění) z příjmů, které vytvoří společnost BPN během příštích pěti let, a to z příjmů přesahujících kumulativně 60 milionů EUR;
xiii.
závazek společnosti BIC nevyplácet po dobu pěti let akcionářům dividendy ani jiné rovnocenné dávky ve vztahu ke společnosti BPN.
(57)
Podle plánu restrukturalizace z ledna 2012 bude subjekt, který vznikne spojením po prodeji BPN společnosti BIC (dále jen „subjekt vzniklý spojením“), ziskový po […] letech v případě základního scénáře i méně příznivého scénáře. Odhaduje se, že poměr kmenového kapitálu tier 1 subjektu vzniklého spojením klesne z [10-15] % rizikově vážených aktiv subjektu vzniklého spojením po prvním roce na […] % po uplynutí pátého roku. Předpokládaný pokles bude způsoben zápornými hospodářskými výsledky v prvních letech v souvislosti s restrukturalizací, kterou provede společnost BIC, a zvýšením činnosti banky spojeném se změnou velikosti k obnovení životaschopnosti, a to poskytováním více úvěrů ekonomice. Restrukturalizace bude zahrnovat investice do poboček a image banky a rovněž do integrace procesů, postupů a organizace a do IT. Návratnost vlastního kapitálu (ROE) má podle očekávání vzrůst z - [1-5] % v prvním roce na + [1-5] % v pátém roce, zatímco výnosnost aktiv (ROA) se má podle očekávání zvýšit z - [0-2] % v prvním roce na + [0-2] % v pátém roce.
(58)
Podle méně příznivého scénáře vyznačujícího se vyšší úrovní nesplácených půjček a vyššími náklady financování se má poměr kmenového kapitálu tier 1 podle očekávání v pátém roce snížit na [8-12] % z [10-15] % na konci prvního roku.
(59)
Dne 15. února 2012 vložil portugalský stát do společnosti BPN kapitál ve výši 600 milionů EUR (37).
3. Důvody pro zahájení formálního vyšetřovacího řízení
(60)
V rozhodnutí ze dne 24. října 2011 vyslovila Komise pochybnosti, zda:
-
je společnost BPN jako subjekt vzniklý spojením s kupujícím životaschopná,
-
je podpora poskytnutá společnosti BPN omezena na minimum a zda byl prodej společnosti BIC ve srovnání s procesem likvidace nejméně nákladnou možností,
-
jsou opatření k omezení narušení hospodářské soutěže dostatečná a
-
postup prodeje nezahrnoval poskytnutí podpory kupujícímu.
4. Připomínky zúčastněných stran
(61)
Komise neobdržela žádné připomínky třetích stran.
5. Stanovisko portugalského státu
5.1 Stanovisko portugalského státu k rozhodnutí ze dne 24. října 2011 (rozhodnutí o zahájení řízení)
(62)
Portugalské orgány uvedly, že plán restrukturalizace z ledna 2012 splňuje požadavky sdělení o restrukturalizaci. Kromě tohoto plánu předložily portugalské orgány v dopise ze dne 20. ledna 2012 řadu připomínek k rozhodnutí ze dne 24. října 2011.
(63)
Portugalské orgány se domnívají, že tři druhy opatření ve prospěch společnosti BPN nepředstavují státní podporu.
(64)
Portugalsko za prvé tvrdí, že podpůrná opatření provedená ve prospěch společnosti BPN před zestátněním, a to krizová pomoc v oblasti likvidity a čtyři půjčky, které poskytla společnost CGD v říjnu 2008, nezahrnují podporu. Portugalsko uvedlo, že krizová pomoc v oblasti likvidity byla poskytnuta portugalskou národní bankou nezávisle a se sankční úrokovou sazbou a zajištěním ze strany společnosti BPN. Půjčky poskytnuté společností CGD v říjnu 2008 byly poskytnuty za tržních podmínek s konkurenceschopnou úrokovou sazbou a odpovídajícími zárukami, a neposkytly tudíž společnosti BPN žádnou hospodářskou výhodu.
(65)
Portugalsko za druhé popřelo, že by byla státní podpora obsažena ve financování, které po zestátnění poskytla společnosti BPN společnost CGD (mezibankovní operace na peněžním trhu a upsání obchodních cenných papírů společností CGD). Portugalsko uvedlo, že se jednalo o obchodní transakce, jejichž podmínky odpovídají srovnatelným transakcím prováděným obezřetnými investory v tržním hospodářství. Neposkytly proto společnosti BPN žádnou hospodářskou výhodu.
(66)
Portugalské orgány se rovněž domnívají, že společnosti BIC jakožto kupci společnosti BPN nebyla poskytnuta žádná státní podpora. Portugalské orgány tvrdí, že postup prodeje byl transparentní, objektivní a nediskriminační. Návrh společnosti BIC byl z ekonomického hlediska nejlepší, a je proto třeba mít za to, že odráží tržní cenu. Rámcová smlouva, která byla podepsána dne 9. prosince 2011, zohledňovala do značné míry podmínky, jež byly uvedeny v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011. Portugalské orgány se rovněž domnívají, že navzdory skutečnosti, že kupní cena byla záporná, by jediná alternativa prodeje (likvidace společnosti BPN) vedla k tomu, že by stát musel nést vyšší finanční zátěž, a představovala by hrozbu pro stabilitu portugalského finančního systému.
(67)
Portugalsko současně uznává, že některá opatření ve prospěch společnosti BPN představují státní podporu. Jedná se o státní záruku za obchodní cenné papíry vydané společností BPN, převod vybraných aktiv na jednotky pro speciální účel v roce 2010, rekapitalizace společnosti BPN, k níž došlo dne 15. února 2012 s ohledem na prodej, a některá opatření provedená v rámci předpokládaného prodeje společnosti BIC (např. státní záruka za program obchodních cenných papírů, která bude po prodeji zachována).
(68)
Portugalsko rovněž uvedlo, že všechna opatření představující státní podporu jsou slučitelná s právem EU, jelikož mají napravit vážnou poruchu v portugalském hospodářství v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(69)
Podle Portugalska plán restrukturalizace z ledna 2012 umožní obnovit dlouhodobou životaschopnost společnosti BPN, aniž by byla zapotřebí další podpora. Za prvé, stát společnost BPN restrukturalizoval oddělením aktiv a převodem některých z nich na jednotky pro speciální účel a omezením její přítomnosti na trhu o více než 50 % a ukončením činností, které nepatří k hlavním činnostem retailové banky, jakož i prostřednictvím různých opatření ke kontrole rizik a obezřetné obchodní politiky. Podle odhadů společnosti BIC dosáhne po integraci BPN do společnosti BIC subjekt vzniklý spojením kladných hospodářských výsledků […] plánu restrukturalizace, a to podle základního scénáře i méně příznivého scénáře. Za třetí, záporná kupní cena je přijatelná, jelikož by likvidace byla pro stát nákladnější a ohrozila by finanční stabilitu.
(70)
Portugalsko se domnívá, že opatření jsou omezená na nezbytné minimum, aby byla zaručena stabilita portugalského finančního odvětví a obnovena životaschopnost společnosti BPN.
(71)
Portugalsko rovněž uvedlo, že scénář zahrnující prodej byl jedinou alternativou nákladnější likvidace. Jiné možnosti (integrace do společnosti CGD a samostatná restrukturalizace) by neumožnily vytvoření dostatečných zdrojů v čisté současné hodnotě k uhrazení počáteční investice, kterou by bylo nutno vynaložit. Portugalsko odhadlo náklady prodeje společnosti BIC na přibližně […] milionů EUR až […] milionů EUR (bez možného dopadu některých budoucích nepředvídaných událostí, které Portugalsko považuje za nepravděpodobné), což je podle řady různých scénářů méně než náklady likvidace.
(72)
Podle Portugalska byla likvidita, která byla společnosti BPN poskytnuta prostřednictvím záruky za vydání obchodních cenných papírů společnosti BPN po zestátnění, nezbytná k zajištění další činnosti banky během restrukturalizace.
(73)
Co se týká výběru aktiv převedených na jednotky pro speciální účel, Portugalsko se domnívá, že se výběr uskutečnil na základě objektivních kritérií s cílem podpořit dlouhodobou životaschopnost společnosti BPN a zajistit zájem potenciálních kupců o opětovnou privatizaci. Portugalsko rovněž tvrdí, že další převody aktiv v rámci prodeje společnosti BIC jsou přiměřené, aby byla zajištěna budoucí životaschopnost společnosti BPN, a jsou omezeny na minimum nezbytné pro uskutečnění prodeje.
(74)
Portugalsko uvedlo, že navýšení kapitálu společnosti BPN, k němuž došlo dne 15. února 2012, má zajistit, aby se společnost BPN nepotýkala s nedostatkem kapitálu v období, na něž se vztahuje plán restrukturalizace z ledna 2012. Podle odhadů uvedených v plánu s ohledem na kmenový kapitál tier 1 se má tento poměr podle předpokladů v roce 2016 snížit na [10-15] % podle základního scénáře a na [8-12] % podle méně příznivého scénáře v porovnání s minimální závaznou úrovní ve výši 10 %, která bude platit od konce roku 2012. Portugalsko rovněž uvedlo, že podmínky prodeje, které společnost BIC nabídla v rámci otevřeného a transparentního postupu prodeje bez stanovené minimální ceny, představují minimum nezbytné k zajištění budoucí životaschopnosti společnosti BPN, jelikož by likvidace byla pro stát nákladnější a mohla by ohrozit finanční stabilitu.
(75)
Portugalsko rovněž tvrdí, že se bývalí akcionáři společnosti BPN i samotná společnost podíleli nebo budou dostatečně podílet na nákladech restrukturalizace, což zajistí odpovídající sdílení zátěže. Dřívější akcionáři společnosti BPN neobdrželi za zestátnění žádnou náhradu a přišli o celý kapitál, který do banky investovali.
(76)
Portugalsko se však domnívá, že není vhodné požadovat sdílení zátěže od zákazníků, kteří přispěli k podřízenému dluhu společnosti BPN, vzhledem k zvláštním okolnostem prodeje těchto nástrojů […]. V některých případech technické specifikace produktů brání společnosti BPN v tom, aby odmítla vyplatit podíly zákazníků za účelem splacení kapitálu.
(77)
Podle Portugalska je příspěvek společnosti BPN k restrukturalizaci rovněž významný, jelikož její vedení bylo po zestátnění vyměněno, její obchodní politika a politika v oblasti řízení rizik se podstatně změnily a dojde k omezení její činnosti o více než 50 %.
(78)
Portugalsko připouští, že se převod aktiv na jednotky pro speciální účel za účetní hodnotu uskutečnil nad reálnou ekonomickou hodnotu aktiv a bez protiplnění pro stát. Portugalsko se však domnívá, že vlastní příspěvek společnosti BPN je zajištěn jejím zestátněním za nulovou cenu, po němž následovala důkladná restrukturalizace. Portugalsko uvedlo, že případná výhoda, která by mohla pro společnost BPN vyplývat z převedení aktiv na jednotky pro speciální účel, bude částečně vrácena ve formě ceny za opětovnou privatizaci banky, která představovala nejvyšší možnou cenu. Portugalsko se rovněž domnívá, že za státní záruku bylo poskytnuto náležité protiplnění. Ačkoli je protiplnění nižší (0,2 % ročně), než se požaduje u státních záruk (38), případné dodatečné příjmy, které během restrukturalizace získá společnost BPN (nebo výdaje, jež nebudou vynaloženy), přinesou prospěch státu, jenž v současnosti vlastní veškeré akcie společnosti BPN.
(79)
Co se týká navýšení kapitálu společnosti BPN, k němuž došlo dne 15. února 2012, Portugalsko uvedlo, že to nemění strukturu akcionářů společnosti BPN a že kapitál bude alespoň částečně získán zpět prodejem společnosti BPN, jelikož ten pomůže zamezit ještě vyšším nákladům na likvidaci.
(80)
Portugalsko se rovněž domnívá, že opatření, která stát přijal nebo přijme, nenarušují hospodářskou soutěž. Portugalsko uvedlo, že subjekt vzniklý spojením bude mít podíl na trhu nižší než 1 % ([0-1] % podíl na trhu v bankovním sektoru, 14. místo z hlediska úvěrů poskytnutých zákazníkům a 15. místo s ohledem na vklady). Opatření mimoto nebudou mít pravděpodobně nepříznivý dopad na vstup zahraničních bank na domácí trh, jak je zjevné ze skutečnosti, že samotná společnost BIC je ve vlastnictví angolské finanční skupiny. Portugalsko rovněž usuzuje, že neexistuje žádný morální hazard, jelikož banka byla zestátněna, její vedení bylo vyměněno, akcionáři neobdrželi žádnou náhradu a banka prošla důkladnou restrukturalizací.
(81)
Portugalsko má za to, že řada opatření přijatých v rámci procesu bude přiměřená a dostatečná k omezení případného narušení hospodářské soutěže. Před zestátněním byla přítomnost společnosti BPN na trhu omezená (9. největší banka v Portugalsku s podíly na trhu mezi [1-5] % a [1-5] % v závislosti na trzích), společnost byla restrukturalizována, její přítomnost na trhu se snížila o více než 50 % a její činnost byla přesměrována na retailové bankovnictví. K zestátnění došlo bez náhrady pro dřívější akcionáře, přičemž po zestátnění se změnila obchodní strategie a politika společnosti BPN v oblasti řízení rizik.
(82)
Portugalské orgány rovněž uvedly, že postup prodeje společnosti BPN byl otevřený a transparentní. Společnosti BIC bylo do roku 2016 zakázáno vyplácet dividendy, aby bylo zajištěno, že finanční podpora poskytnutá společnosti BPN bude využita k zajištění dlouhodobé životaschopnosti banky. Dohoda o rozdělení zisku uzavřená mezi státem a společností BIC s ohledem na hospodářské výsledky přesahující […] milionů EUR státu umožní získat zpět část nákladů na restrukturalizaci banky. Závazek společnosti BIC, že nebude odkazovat na obdrženou státní podporu ve svých obchodních sděleních, podle portugalských orgánů zajišťuje, že podpora nebude použita na úkor konkurentů. Jiné možné závazky, které se předpokládají v pokynech Komise k restrukturalizaci bank (např. opatření na podporu otevírání trhů, omezení podílů na trhu nebo odprodej dalších aktiv a činností), nejsou v rámci restrukturalizace společnosti BPN vhodné.
5.2 Závazky poskytnuté portugalským státem
(83)
Co se týká provádění plánu restrukturalizace, portugalské orgány přijaly tyto závazky:
(84)
Poměr kmenového kapitálu tier 1 společnosti BPN ke dni prodeje společnosti BIC nebude vyšší než [10-18] %.
(85)
Pokud se společnost BIC nebo subjekt vzniklý spojením po prodeji rozhodne vrátit půjčky státu nebo jakémukoli subjektu ovládanému státem, vrátí státu zpět kapitál spojený s těmito půjčkami, a to ve výši [10-18] % rizikově vážených aktiv půjček.
(86)
Společnost BIC a subjekt vzniklý spojením nebudou moci převést nesplácené půjčky na stát či jakýkoli subjekt ovládaný státem po [ 2013].
(87)
Společnost BIC nebo subjekt vzniklý spojením převede nesplácené půjčky na stát či jakýkoli subjekt ovládaný státem za podmínek stanovených v 85. bodě odůvodnění až poté, co se zcela vyčerpají rezervy dostupné ke dni prodeje v účetnictví společnosti BPN.
(88)
Stávající úvěrová linka ve výši [150-500] milionů EUR uvedená v rámcové smlouvě v souvislosti s programem obchodních cenných papírů společnosti BPN se státní zárukou nebude prodloužena po […] letech ode dne prodeje.
(89)
Protiplnění za úvěrovou linku na likviditu ve výši [200-400] milionů EUR, kterou společnost CGD poskytne společnosti BIC nebo subjektu vzniklému spojením, bude stanoveno nejméně ve výši sazby Euribor +[…] základních bodů.
(90)
Do 31. prosince 2016 si Portugalsko před poskytnutím úvěrových linek nebo záruk společnosti BIC nebo subjektu vzniklému spojením po prodeji ze strany společnosti CGD nebo státu vyžádá předběžný souhlas Komise.
(91)
Společnost BIC ani subjekt vzniklý spojením nezískají do dne 31. prosince 2016 žádné podíly v jiných podnicích, ledaže je celková hrubá kumulativní kupní cena, kterou společnost BIC a subjekt vzniklý spojením uhradí za všechny akvizice v daném účetním období, nižší než […] milionů EUR. Celková hrubá kumulativní kupní cena těchto akvizic bude vypočítána bez započtení převzetí nebo převodu dluhu ve vztahu k těmto akvizicím.
(92)
Společnost BIC, subjekt vzniklý spojením ani Portugalsko neuplatní do dne 31. prosince 2016 práva na koupi ve vztahu k podřízenému dluhu společnosti BPN vzniklému přede dnem prodeje.
(93)
Společnost BIC ani subjekt vzniklý spojením nebudou ve svých marketingových kampaních a sděleních pro investory odkazovat na využití státní podpory.
6. Posouzení
6.1 Existence podpory
(94)
V čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie je stanoveno, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem. Z toho vyplývá, že se opatření státu považuje za státní podporu, pokud splňuje čtyři (kumulativní) kritéria, kterými jsou:
-
státní prostředky,
-
selektivní výhoda,
-
narušení hospodářské soutěže a
-
ovlivnění obchodu mezi členskými státy.
6.1.1. Opatření ve prospěch společnosti BPN a ekonomická činnost po uskutečnění prodeje
6.1.1.1 Opatření provedená před zestátněním
(95)
Portugalsko uvedlo, že opatření provedená ve prospěch společnosti BPN před zestátněním nepředstavují státní podporu. Tato opatření spočívají v krizové pomoci v oblasti likvidity a čtyřech půjčkách, které společnosti BPN poskytla před zestátněním společnost CGD v říjnu a listopadu 2008.
(96)
Co se týká krizové pomoci v oblasti likvidity, jak uvedly portugalské orgány ve svých připomínkách k rozhodnutí ze dne 24. října 2011, o této pomoci, která byla společnosti BPN poskytnuta před zestátněním, rozhodla nezávisle BdP a tato pomoc byla poskytnuta se sankční úrokovou sazbou a se zárukami, které poskytla společnost BPN, avšak bez státní záruky.
(97)
V době poskytnutí krizové pomoci v oblasti likvidity (dne 17. a 27. října 2008) nebylo přijato rozhodnutí ohledně platební schopnosti a zestátnění společnosti BPN (jelikož tato rozhodnutí byla přijata teprve počátkem listopadu 2008). Krizová pomoc v oblasti likvidity nebyla součástí většího balíčku opatření podpory, nýbrž poskytla společnosti likviditu v rámci běžných činností BdP.
(98)
Komise proto vyvozuje závěr, že poskytnutí krizové pomoci v oblasti likvidity společnosti BPN ze strany BdP v souladu se sdělením o bankovnictví (39) nezahrnovalo státní podporu.
(99)
Co se týká půjček, které poskytla společnost CGD, Komise podotýká, že před zestátněním společnosti BPN obdržela banka od společnosti CGD půjčky v celkové výši 315 milionů EUR, a nikoli 235 milionů EUR (40).
(100)
Komise uvádí, že společnost CGD je zcela ve vlastnictví státu, který jmenuje členy jejího představenstva. Aby bylo možno zjistit, zda lze půjčky přičíst státu, je nutno posoudit zvláštní podmínky, za nichž byly tyto půjčky poskytnuty, s cílem rozhodnout, zda společnost CGD jednala na základě důvodů odlišujících se od běžné obchodní praxe. Za tímto účelem jsou důležité tyto úvahy.
(101)
Za prvé, v době poskytnutí prvních tří půjček v říjnu 2008 již byly obecně známy potíže společnosti BPN. Podle portugalských orgánů čelila společnost BPN problémům s likviditou od léta 2008, jak dokládají významné změny ve vrcholném vedení společnosti BPN (jež se od počátku roku 2008 dvakrát změnilo), audity ve společnosti BPN, které provedla BdP v červnu, a snížení ratingu společnosti BPN agenturou Moody’s na Baa3 dne 18. července 2008. Druhá, třetí a čtvrtá půjčka byly poskytnuty po 22. říjnu 2008, což je datum, k němuž společnost BPN vykazovala podle Portugalska značnou zápornou hodnotu likvidity. Jakýkoli věřitel jednající v souladu s běžnou obchodní praxí by si od společnosti BPN vyžádal informace potřebné k posouzení její likvidní pozice a schopnosti půjčku splatit, než by této společnosti poskytl další půjčku, a se složitou finanční situací společnosti BPN by se proto obeznámil.
(102)
Za druhé, částky půjček byly v porovnání s velikostí bilanční sumy společnosti BPN a jejími závazky v té době značné a představovaly pro společnost CGD významnou individuální expozici bance v potížích.
(103)
Za třetí, půjčky byly poskytnuty v říjnu a listopadu 2008 krátce po pádu společnosti Lehman Brothers, v době, kdy byly mezibankovní trhy do značné míry nedostupné i pro nejsilnější mezinárodní finanční instituce, natož pro banky potýkající se se závažnými problémy s likviditou.
(104)
Za čtvrté, pokud jde o čtvrtou půjčku, Komise podotýká, že podle § 2 odst. 7 zákona o zestátnění společnost CGD nejenže spravovala společnost BPN v zájmu státu, nýbrž v souladu s § 2 odst. 9 zákona o zestátnění získala rovněž státní záruku s ohledem na veškeré úvěry a likviditu, které případně poskytne společnosti BPN v rámci zestátnění a „v zastoupení státu“.
(105)
Vzhledem k celkové finanční a hospodářské situaci, a zejména obecně známým potížím společnosti BPN, je vysoce nepravděpodobné, že by společnosti BPN poskytla dotyčnou likviditu jiná instituce, což vysvětluje, proč portugalské orgány pokládaly opatření společnosti CGD v oblasti likvidity za opatření „zvláštní“ povahy (viz 25. bod odůvodnění).
(106)
Na základě každé z těchto úvah vyvozuje Komise závěr, že rozhodnutí společnosti CGD o poskytnutí příslušných půjček společnosti BPN před jejím zestátněním nepředstavovalo běžné obchodní rozhodnutí. Rozhodnutí o poskytnutí půjček musí být považováno za rozhodnutí, které lze přímo přičíst státu. Půjčky proto představují státní prostředky.
(107)
Jelikož půjčky společnosti BPN umožnily získat likviditu, kterou by jinak nebyla schopna získat na trhu, poskytly této společnosti likviditu, kterou potřebovala k tomu, aby mohla nadále fungovat a soutěžit mimo jiné o úvěry a vklady na bankovních trzích, na nichž působí.
(108)
Komise se proto domnívá, že společnost BPN získala hospodářskou výhodu.
(109)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují pouze společnost BPN.
(110)
Navzdory tvrzení Portugalska, že společnosti BPN patřilo před zestátněním až deváté místo v portugalském bankovním sektoru, půjčky poskytnuté společností CGD narušily nebo mohly narušit hospodářskou soutěž tím, že společnosti BPN zajistily výhodnější postavení v porovnání s ostatními konkurenčními bankami a umožnily jí získat likviditu, kterou by jinak nezískala na trhu.
(111)
Vzhledem k tomu, že v době poskytnutí půjček působila společnost BPN na celostátní, evropské i mezinárodní úrovni, včetně například prostřednictvím svých francouzských dceřiných společností, mohla opatření ovlivnit rovněž obchod mezi členskými státy.
(112)
Komise se proto domnívá, že čtyři půjčky v celkové výši 315 milionů EUR, které společnost CGD poskytla společnosti BPN v říjnu a listopadu 2008, představují státní podporu.
6.1.1.2. Opatření provedená po zestátnění, jež výslovně nesouvisejí s prodejem společnosti BIC
(113)
V rozhodnutí ze dne 24. října 2011 již Komise uvedla, že zestátnění nepředstavuje státní podporu pro akcionáře společnosti BPN.
(114)
Po zestátnění společnosti BPN byla provedena níže uvedená opatření, která výslovně nesouvisela s prodejem společnosti BIC:
a)
státní záruka za závazky vydané společností BPN a financované společností CGD, včetně emise obchodních cenných papírů upsaných společností CGD a využívání úvěrových nástrojů peněžního trhu, které poskytla společnost CGD;
b)
převod aktiv a závazků na tři jednotky pro speciální účel ve vlastnictví státu.
(115)
Státní záruka za obchodní cenné papíry, které vydala společnost BPN (a jednotky pro speciální účel) a které upsala společnost CGD, poskytnutá společnosti BPN po zestátnění byla přímo financována členským státem. Podle § 2 odst. 9 zákona o zestátnění mají být mimoto všechny úvěrové linky nebo úvěrové linky na likviditu, které společnost CGD poskytne společnosti BPN (a jednotkám pro speciální účel) v rámci zestátnění, zaručeny portugalským státem. Je proto nesporné, že veškeré finanční prostředky, které společnost CGD poskytla po zestátnění společnosti BPN (nebo jednotkám pro speciální účel), zahrnují státní prostředky.
(116)
Mimoto je třeba zdůraznit, že po zestátnění byla společnost CGD jediným subjektem, který společnosti BPN nebo jednotkám pro speciální účel poskytl financování, a že se její expozice v průběhu času zvyšovala s tím, jak nabývaly splatnosti další závazky, jež nebyly původními věřiteli prodlouženy ani nahrazeny půjčkami jiných institucí. Neexistence alternativních zdrojů financování pro společnost BPN nepřekvapuje, jelikož její finanční potíže a její nejistá budoucnost byly obecně známé.
(117)
Státní záruky umožnily společnosti BPN získat finanční podporu v situaci, kdy na trhu neměla žádné jiné alternativy.
(118)
Tyto záruky umožnily společnosti BPN pokračovat v činnosti na trhu, soutěžit v rámci svého podnikání (nejen v rámci zachování stávající činnosti, nýbrž případně rovněž v rámci nových oblastí podnikání) a taktéž dostát závazkům vůči zákazníkům a ostatním účastníkům trhu.
(119)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že státní záruky poskytly společnosti BPN hospodářskou výhodu.
(120)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují konkrétní subjekt - společnost BPN. V případě části úvěrové linky na likviditu pokračující po prodeji zvýhodňují rovněž subjekt vzniklý spojením.
(121)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(122)
Státní záruky ve prospěch společnosti BPN této společnosti umožnily získat vyšší částku finančních prostředků, které by nebyly dostupné na trhu, a poskytly společnosti BPN selektivní výhodu. Umožnily společnosti BPN setrvat na trhu a vykonávat činnosti bez další kontaminace vyplývající z její předchozí situace. Tyto záruky představují státní podporu.
(123)
Vynětí určitých aktiv ze společnosti BPN a jejich převedení na jednotky pro speciální účel, které jsou zcela ve vlastnictví členského státu, znamená, že členský stát za ně nese plnou finanční odpovědnost a přijímá veškerá rizika spojená s aktivy v jednotkách pro speciální účel, přičemž přinejmenším některá z nich mohou být nedobytná. Opatření proto zahrnuje státní prostředky.
(124)
Komise se domnívá, že převod aktiv na jednotky pro speciální účel před prodejem za účetní hodnotu ve výši 3,9 miliardy EUR (se znehodnocením odhadovaným na 1,8 miliardy EUR) představuje pro společnost BPN výhodu, jelikož neexistovala transparentnost ex ante, aktiva nebyla oceněna tržní cenou a stát nezískal v rámci převodu žádné protiplnění.
(125)
Komise usuzuje, že převod aktiv za účetní hodnotu, a nikoli za tržní cenu poskytl společnosti BPN hospodářskou výhodu v porovnání s jejími konkurenty.
(126)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují konkrétní subjekt -společnost BPN.
(127)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může narušit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
6.1.1.3. Opatření provedená po zestátnění, která souvisí s prodejem společnosti BIC
(128)
Kromě opatření, která byla provedena ve prospěch společnosti BPN po zestátnění a která nesouvisela s prodejem společnosti BIC, byla provedena i dodatečná opatření v souvislosti s tímto prodejem. Tato opatření zahrnují:
a)
rekapitalizaci společnosti BPN s ohledem na prodej;
b)
převod dodatečných aktiv a závazků společnosti BPN v souvislosti s prodejem;
c)
právo společnosti BIC převést po prodeji nesplácené půjčky na stát;
d)
převedení nákladů spojených s rizikem soudních sporů na stát s ohledem na prodej a
e)
poskytnutí úvěrové linky na likviditu subjektu vzniklému spojením po prodeji a zachování úvěrové linky pro obchodní cenné papíry se státní zárukou ve výši [150-500] milionů EUR po prodeji ze strany společnosti CGD.
(129)
K rekapitalizaci společnosti BPN ve výši 600 milionů EUR došlo dne 15. února 2012. Toto opatření bylo provedeno přímo státem a ze státních prostředků s ohledem na prodej společnosti BIC.
(130)
Rekapitalizace společnosti BPN ve výši 600 milionů EUR ze dne 15. února 2012 měla zajistit vlastní kapitál společnosti BPN v okamžiku prodeje ve výši [200-400] milionů EUR. Posledně uvedená částka odpovídala v době nabídky společnosti BIC ze dne 20. července 2011 odhadovanému kmenovému kapitálu tier 1 ve výši [10-18] %. To značně překračuje minimální úroveň stanovenou právními předpisy (kmenový kapitál tier 1 ve výši 9 % na konci roku 2011 a ve výši 10 % na konci roku 2012) (41).
(131)
Komise se domnívá, že kapitálový vklad poskytuje společnosti BPN a ekonomické činnosti po prodeji hospodářskou výhodu. Tato výhoda vyplývá ze zajištění toho, že po rekapitalizaci má společnost BPN k dispozici kapitál potřebný k dodržení a překročení požadavků stanovených v právních předpisech a že tento kapitál bude dostupný rovněž subjektu vzniklému spojením. Tento kapitál umožní společnosti BPN, jakož i subjektu vzniklému spojením působit na trzích a poskytovat nové úvěry v ekonomické situaci, kdy ostatní soutěžitelé musí snižovat finanční páku.
(132)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují pouze konkrétní subjekt - společnost BPN a subjekt vzniklý spojením, který bude po uskutečnění prodeje pokračovat v ekonomické činnosti.
(133)
Portugalsko tvrdí, že společnost BPN po zestátnění nadále snižovala svůj podíl na trhu a že subjekt vzniklý spojením bude mít podíl na trhu nižší než 1 %, pokud jde o úvěry poskytnuté zákazníkům, prostředky zákazníků nebo bankovní produkty, a méně než 2 % na kterémkoli relevantním trhu. Opatření nicméně narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž, jelikož společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením zajišťují po prodeji společnosti BIC výhodnější postavení v porovnání s ostatními konkurenčními bankami. Nadbytečný kapitál subjektu vzniklého spojením chrání ekonomickou činnost před investičními riziky, jimž čelí ostatní soutěžitelé. Zvyšuje rovněž pravděpodobnost toho, že oba příjemci budou mít k dispozici dodatečnou likviditu, která by mohla usnadnit budoucí rozšiřování společnosti BPN a subjektu vzniklého spojením v ekonomické situaci, kdy ostatní soutěžitelé působící v Portugalsku musí snižovat finanční páku.
(134)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(135)
Rekapitalizace společnosti BPN ve výši 600 milionů EUR, k níž došlo dne 15. února 2012, představuje státní podporu.
(136)
Opatření provedená v souvislosti s prodejem společnosti BPN zahrnují právo společnosti BIC požádat před uzavřením o převod jiných aktiv a závazků společnosti BPN, například půjček úvěrovým institucím nebo fyzických a finančních aktiv. Zahrnují rovněž právo společnosti BIC převést vklady s cenou ve výši […] základních bodů nad příslušnou referenční sazbu, nebo obdržet od státu rozdíl v protiplnění u těchto vkladů.
(137)
Vynětí určitých půjček a závazků (včetně vkladů) vybraných společností BIC ze společnosti BPN je přímo financováno členským státem. Veškeré položky vyňaté ze společnosti BPN budou buď převedeny za účetní hodnotu na jednotky pro speciální účel, které jsou zcela ve vlastnictví členského státu, nebo stát za ně ponese každopádně finanční odpovědnost. Členský stát tudíž ponese finanční zátěž spojenou se správou a likvidací těchto aktiv a závazků. Členský stát by musel financovat rovněž rozdíl mezi platnou úrokovou sazbou u vkladů a cenovým prahem ve výši […] základních bodů nad referenční sazbou.
(138)
Komise se domnívá, že převod dalších aktiv a závazků na jednotky pro speciální účel před prodejem znamená pro společnost BPN a subjekt vzniklý spojením výhodu, jelikož neexistovala transparentnost ex ante, aktiva nebyla oceněna tržní cenou a stát nezískal v rámci převodu žádné protiplnění.
(139)
Komise se domnívá, že převod aktiv za účetní, a nikoli tržní hodnotu poskytuje společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením hospodářskou výhodu v porovnání s jejich konkurenty. Podle podmínky stanovené v rámcové smlouvě mohla společnost BIC vybrat libovolně aktiva, která mají být odstraněna, a tato aktiva nebyla oceněna tržní hodnotou a stát za ně ani nezískal žádnou úhradu. Naopak, jelikož tato možnost snižuje rizikově vážená aktiva společnosti BPN, vedla by k zvýšení kapitálového poměru banky, a tudíž její schopnosti poskytovat nové úvěry a působit na trhu. Po prodeji by byla tato výhoda převedena na subjekt vzniklý spojením.
(140)
Protiplnění poskytnuté státem za rozdíl mezi platnou úrokovou sazbou u vkladů a cenovým prahem ve výši […] základních bodů nad referenční sazbou zbavuje společnost BPN nákladů, které by běžně musela hradit, a tudíž jí poskytuje výhodu.
(141)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují pouze konkrétní subjekt - společnost BPN - a ekonomickou činnost, která bude nadále vykonávána po prodeji.
(142)
Opatření narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž, jelikož společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením zajišťují po prodeji výhodnější postavení v porovnání s ostatními konkurenčními bankami tím, že na rozdíl od ostatních soutěžitelů nevyžadují snižování finanční páky a že společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením umožňují poskytovat ekonomice více úvěrů.
(143)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(144)
Převod dalších aktiv a závazků (včetně vkladů) z rozvahy společnosti BPN na jednotky pro speciální účel před prodejem představuje státní podporu.
(145)
Společnost BIC má právo prodat zpět do […] měsíců půjčky, jež nejsou spláceny po dobu nejméně […] dnů (nejvýše […] % nominální hodnoty celého úvěrového portfolia vybraného společností BIC po vyrovnání se stávajícími vklady), s částkou překračující úroveň rezerv ([…] milionů EUR).
(146)
Právo společnosti BIC vyjmout po prodeji z rozvahy další aktiva a závazky je přímo financováno členským státem. Veškeré položky vyňaté ze společnosti BPN budou buď převedeny za účetní hodnotu na jednotky pro speciální účel, které jsou zcela ve vlastnictví členského státu, nebo za ně bude členský stát každopádně nést finanční odpovědnost. Členský stát proto ponese finanční zátěž spojenou se správou a likvidací těchto aktiv.
(147)
Komise se domnívá, že možnost odstranit po prodeji nesplácené půjčky umožňuje společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením rozšířit činnost a poskytovat více úvěrů v ekonomické situaci, kdy ostatní soutěžitelé působící v Portugalsku musí snižovat finanční páku. Pokud by byla zachována stejná výše vlastního kapitálu, kapitálový poměr banky by se odstraněním nesplácených půjček a snížením rizikově vážených aktiv zvýšil. Zvýšila by se proto i její schopnost poskytovat nové úvěry a působit na trhu.
(148)
Subjekt vzniklý spojením bude mít výhodu oproti svým konkurentům, kteří se u méně kvalitních aktiv potýkají se znehodnocením, jež musí absorbovat, což omezuje dostupný kapitál pro nové úvěry. Subjektu vzniklému spojením se naopak v důsledku znehodnocení a klesající hodnoty jeho úvěrového portfolia kapitálová základna nesníží.
(149)
Možnost společnosti BIC vrátit nesplácené půjčky státu nejpozději do […] ode dne prodeje by mimoto mohla změnit rizikově vážená aktiva banky a vést k vyššímu kmenovému kapitálu tier 1, než je úroveň ve výši [10-18] %, která se předpokládala v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011. Komise bere na vědomí závazek Portugalska v tomto ohledu, že pokud se společnost BIC nebo subjekt vzniklý spojením po prodeji rozhodne vrátit půjčky státu či jakémukoli subjektu ovládanému státem, vrátí státu rovněž kapitál spojený s těmito půjčkami, a to ve výši [10-18] % rizikově vážených aktiv půjček, a mimoto převede nesplácené půjčky a vrátí státu kapitál spojený s těmito půjčkami až po úplném vyčerpání rezerv dostupných ke dni prodeje v účetnictví společnosti BPN.
(150)
Dotyčné opatření je selektivní, jelikož zvýhodňuje pouze konkrétní subjekt - společnost BPN - a ekonomickou činnost, která bude pokračovat po uskutečnění prodeje.
(151)
Opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž, jelikož společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením zajišťuje po prodeji výhodnější postavení oproti ostatním konkurenčním bankám tím, že na rozdíl od ostatních soutěžitelů nevyžaduje snížení finanční páky, a tudíž společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením umožňuje poskytovat ekonomice více úvěrů.
(152)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(153)
V případě neexistence závazku k vrácení kapitálu spojeného s půjčkami by opatření mohlo společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením umožnit po prodeji změnu rizikově vážených aktiv banky se zpětným účinkem. To by mělo za následek vyšší poměrnou kapitalizaci banky. Opatření proto banku zvýhodňuje a narušuje hospodářskou soutěž s ostatními soutěžiteli. Opatření představuje státní podporu.
(154)
Převedení rizik soudních sporů společnosti BPN na stát představuje závazek, který přebírá stát.
(155)
Převzetím závazku od společnosti BPN poskytuje stát společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením výhodu v porovnání s jejich konkurenty, kteří musí příslušné závazky vykazovat ve své rozvaze.
(156)
Dotyčné opatření je selektivní, jelikož zvýhodňuje pouze konkrétní subjekt (společnost BPN a subjekt vzniklý spojením po prodeji společnosti BIC).
(157)
Opatření zajišťuje u společnosti BPN a subjektu vzniklého spojením snížení kapitálových požadavků v době, kdy na trhu neexistují žádné alternativy a kdy ostatní soutěžitelé musí takovéto závazky vykazovat ve své rozvaze.
(158)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(159)
Opatření zajišťuje snížení kapitálových požadavků a představuje státní podporu.
(160)
Poskytnutí úvěrové linky na likviditu ve výši [150-350] milionů EUR subjektu vzniklému spojením po prodeji a zachování úvěrové linky pro obchodní cenné papíry ve výši [150-500] milionů EUR ve prospěch společnosti BPN po prodeji ze strany společnosti CGD je nutno považovat za přičitatelné státu vzhledem k zvláštním okolnostem jejich poskytnutí.
(161)
Za prvé, společnost CGD je zcela ve vlastnictví státu, který jmenuje členy jejího představenstva. Jak je uvedeno v 100. bodě odůvodnění, společnost CGD byla na základě zákona pověřena správou společností BPN a podle § 2 odst. 9 zákona o zestátnění získala rovněž státní záruku s ohledem na veškeré úvěry a likviditu, které společnosti BPN poskytne v rámci zestátnění a „v zastoupení státu“. Tato záruka se vztahuje i nadále na úvěrovou linku ve výši [150-500] milionů EUR.
(162)
Za druhé, rozhodnutí o poskytnutí likvidity a úvěrové linky nebyla přijata nezávisle společností CGD, nýbrž byla součástí podmínek prodeje, které byly dohodnuty mezi společností BIC a portugalskými orgány.
(163)
Poskytnutí úvěrové linky na likviditu ve výši [200-400] milionů EUR subjektu vzniklému spojením a zachování úvěrové linky pro obchodní cenné papíry ve výši [150-500] milionů EUR po prodeji ze strany společnosti CGD proto lze přímo přičíst členskému státu.
(164)
Opatření poskytují společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením snadný a levný přístup k likviditě.
(165)
Co se týká úvěrové linky ve výši [200-400] milionů EUR, kterou společnosti BIC poskytne společnost CGD, Komise podotýká, že tato úvěrová linka s ohledem na finanční situaci subjektu vzniklého spojením poskytne rezervu pro případ odlivu vkladů po prodeji. Žádnému jinému subjektu kromě subjektu vzniklého spojením společnost CGD takovouto úvěrovou linku neposkytla. Tato úvěrová linka proto poskytuje subjektu vzniklému spojením hospodářskou výhodu.
(166)
Zachování úvěrové linky se státní zárukou ve výši [150-500] milionů EUR do […] pro probíhající program obchodních cenných papírů poskytuje společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením v porovnání s jejich konkurenty výhodu, pokud jde o přístup k likviditě.
(167)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují pouze konkrétní subjekt (společnost BPN a subjekt vzniklý spojením po prodeji společnosti BIC).
(168)
Výhoda poskytnutá společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením po prodeji narušuje hospodářskou soutěž, o to více s ohledem na stávající vysoké náklady půjčování na finančních trzích.
(169)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(170)
Poskytnutí úvěrové linky na likviditu ve výši [200-400] milionů EUR subjektu vzniklému spojením po prodeji a zachování úvěrové linky pro obchodní cenné papíry ve výši [150-500] milionů EUR ve prospěch společnosti BPN ze strany společnosti CGD představuje státní podporu.
6.1.1.4 Možná podpora poskytnutá kupujícímu
(171)
V bodě 49 sdělení o bankovnictví je uvedeno, že aby se zajistilo, že nebude poskytnuta podpora kupci finanční instituce prodávané státem, je důležité, aby se dodržely určité podmínky prodeje, a zejména aby byl proces prodeje otevřený, transparentní, nediskriminační a bezpodmínečný, prodej se uskutečnil za tržních podmínek a stát stanovil co nejvyšší prodejní cenu dotčeného jmění a závazků.
(172)
Co se týká prvního požadavku, ačkoli byl postup prodeje zahájen jako otevřené a bezpodmínečné nabídkové řízení, závazná nabídka, kterou předložila společnost BIC, nebyla konečná, co se týká řady podstatných aspektů navrhované transakce, včetně konečného rozsahu aktiv a závazků společnosti BPN, která má společnost BIC získat, a přesného počtu převzatých poboček a pracovníků. Všechny tyto aspekty byly projednávány během následných dvoustranných jednání mezi portugalskými orgány a společností BIC a vyvrcholily podpisem rámcové smlouvy dne 9. prosince 2011. Ani rámcová smlouva není konečná, pokud jde o přesný rozsah banky, který má být získán. Rámcová smlouva zejména nestanoví aktiva a závazky, které společnost BIC převezme, navzdory jednoznačnému upřesnění, že společnost BPN bude mít v okamžiku prodeje vlastní kapitál ve výši [200-400] milionů EUR. Jinými slovy, nabídka společnosti BIC ze dne 20. července 2011 ani rámcová smlouva nestanoví jednoznačně, co společnost BIC kupuje, stanoví však přesnou cenu.
(173)
V této souvislosti je důležité uvést, že se rámcová smlouva neměla odchylovat od podmínek závazné nabídky společnosti BIC ze dne 20. července 2011 tím, že poskytne společnosti BIC a/nebo subjektu vzniklému spojením další výhody. Vzhledem k velmi neurčitým podmínkám závazné nabídky ze dne 20. července 2001 však mohla společnost BIC ve skutečnosti velmi snadno získat od státu další ústupky, například omezením rozsahu aktiv a závazků, které skutečně převezme. Takovéto dodatečné ústupky by vedly k vyššímu poměru kmenového kapitálu tier 1, než bylo uvedeno v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011, aniž by to odporovalo podmínkám prodeje.
(174)
Komise proto vítá závazek Portugalska, že omezí úroveň kapitalizace společnosti BPN ke dni prodeje na kmenový kapitál tier 1 ve výši [10-18] %, jak se předpokládalo v nabídce společnosti BIC. Další závazek Portugalska, že společnost BIC vrátí kapitál spojený s nesplácenými půjčkami, které vrátí státu nebo jednotce ve vlastnictví státu po prodeji, zajišťuje, aby se po prodeji úroveň kmenového kapitálu tier 1 nepřiměřeně nezvýšila.
(175)
Jak je prokázáno v bodě 6.1.1.3, všechna opatření spojená s prodejem společnosti BIC zahrnují státní prostředky.
(176)
Vzhledem ke skutečnosti, že v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011 ani v rámcové smlouvě nebyla stanovena výše kmenového kapitálu tier 1 společnosti BPN (oba dokumenty uvádějí pouze absolutní výši kapitálu ve společnosti BPN k okamžiku prodeje bez přihlédnutí k rizikově váženým aktivům banky nebo k právu společnosti BIC vybrat aktiva a závazky, které mají být před prodejem převedeny na jednotky pro speciální účel), Komise podotýká, že je možné, že společnost BPN bude mít nakonec poměr kmenového kapitálu tier 1, který je vyšší, než bylo uvedeno v nabídce. Podle informací, které předložily portugalské orgány, představuje úroveň kapitálu uvedená v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011 kmenový kapitál tier 1 ve výši [10-18] %.
(177)
Komise však podotýká, že se Portugalsko zavázalo omezit úroveň kapitalizace společnosti BPN ke dni prodeje na kmenový kapitál tier 1 ve výši [10-18] %, jak je uvedeno v nabídce společnosti BIC. To státu umožní stanovit co nejvyšší prodejní cenu dotčeného jmění a závazků. Tento závazek je nezbytný, aby bylo zajištěno, že společnosti BIC nebude poskytnuta výhoda.
(178)
Uplatněním práva na převod dalších nesplácených půjček na stát po prodeji by společnost BIC mohla mimoto dále omezit rozsah banky, a tudíž zvýšit poměr kmenového kapitálu tier 1 u subjektu vzniklého spojením na vyšší úroveň, než bylo uvedeno v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011. To by mohlo společnosti BIC poskytnout dodatečnou výhodu. Dodatečný závazek Portugalska, že společnost BIC vrátí kapitál spojený s nesplácenými půjčkami, které po prodeji vrátí státu nebo jednotce ve vlastnictví státu, zajišťuje, že se výše kmenového kapitálu tier 1 po prodeji dále nezvýší. Tento dodatečný závazek je nezbytný, aby společnost BIC nebyla zvýhodněna.
(179)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují konkrétní subjekt, společnost BIC, a nepřímo rovněž subjekt vzniklý spojením.
(180)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(181)
Vzhledem k závazkům, které poskytlo Portugalsko, může Komise vyvodit závěr, že konečné výsledky postupu, včetně prvků sjednaných se společností BIC v rámcové smlouvě, by výsledek nabídkového řízení nezměnily a postup prodeje společnost BIC nezvýhodní.
6.1.2 Vyčíslení podpory
(182)
Společnost BPN a subjekt vzniklý spojením, který bude pokračovat v ekonomických činnostech společnosti BPN, měly prospěch z řady opatření státní podpory, která jsou shrnuta níže:
Tabulka č. 1
Opatření podpory ve prospěch společnosti BPN a subjektu vzniklého spojením
Popis
Částka v milionech EUR
a)
Půjčky poskytnuté společností CGD před zestátněním
315
b)
Převod aktiv v hodnotě 3,9 miliardy EUR na jednotky pro speciální účel před nabídkovým řízením
Od 1 800 do 4 000
c)
Navýšení kapitálu státem dne 15. února 2012
600
d)
Úvěrové linky poskytnuté BPN společností CGD (ke dni 31. prosince 2011)
[150-500]
z toho úvěrové linky, na něž se vztahuje výslovná státní záruka
[200-400]
e) Úvěrové linky požadované společností BIC pro subjekt vzniklý spojením
z toho zachování stávajícího programu obchodních cenných papírů
400
z toho nová úvěrová linka
300
(183)
Za prvé je třeba uvést, že ne všechna tato opatření podpory se považují za kumulativní, jelikož podle portugalských orgánů nahradila některá opatření jiná (např. prvotní půjčky poskytnuté společností CGD před zestátněním byly nahrazeny obchodními cennými papíry, které společnost BPN vydala po zestátnění).
(184)
Opatření b) a c) zahrnují kapitálové vklady, nebo jsou rovnocenné kapitálovým vkladům. Činí nejméně 3 miliardy EUR, tj. přibližně 50 % bilanční sumy společnosti BPN před zestátněním. Celková výše státních záruk za program emise obchodních cenných papírů, které Portugalsko poskytlo společnosti BPN od zestátnění, činí 5 miliard EUR, přičemž ke dni 31. prosince 2011 byla využita částka ve výši 4,5 miliardy EUR.
(185)
Společnost BIC je mimoto oprávněna převést vklady s cenou nad […] základních bodů, nebo získat od státu protiplnění za tento rozdíl, a to s náklady, které Portugalsko odhadlo na přibližně […] EUR. Převod nákladů spojených se soudními spory na stát a převod dalších aktiv a závazků v rámci prodeje, včetně nesplácených půjček, z rozvahy společnosti BPN na jednotky pro speciální účel zahrnuje další podporu, kterou Portugalsko považovalo za nevyčíslitelnou.
6.2 Slučitelnost jednotlivých opatření podpory: použití čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU
(186)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské Unie je Komise zmocněna prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem podpory, které mají „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(187)
Komise uznává, že světová finanční krize může vyvolat vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu a že k nápravě této poruchy mohou být vhodná opatření na podporu bank. Tato analýza byla potvrzena ve sdělení o bankovnictví, sdělení o rekapitalizaci (42), sdělení o znehodnocených aktivech (43) a sdělení o restrukturalizaci (44). Komise i nadále zastává názor, že vzhledem k opětovnému napětí na finančních trzích lze státní podpory schvalovat podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy. Komise tento názor potvrdila přijetím sdělení z roku 2011 o prodloužení použití pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí po dni 31. prosince 2011 (45).
(188)
Portugalsko bylo finanční a hospodářskou krizí postiženo obzvláště silně. Její dopady byly potvrzeny v různých rozhodnutích Komise (46) schvalujících opatření, která přijaly portugalské orgány v boji proti finanční krizi. V úvahu je nutno vzít rovněž problematickou hospodářskou a finanční situaci, která dne 7. dubna 2011 vedla k podání oficiální žádosti Portugalska o mezinárodní pomoc, jež měla za následek podepsání memoranda o porozumění dne 17. května 2011.
(189)
Komise má za to, že by neřízený úpadek společnosti BPN měl pro portugalské hospodářství vážné důsledky. Opatření proto lze posoudit podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
6.3 Slučitelnost podle sdělení o restrukturalizaci
(190)
Pravidla státní podpory vztahující se na restrukturalizaci finančních institucí v souvislosti se současnou krizí jsou stanovena ve sdělení o restrukturalizaci. Podle sdělení o restrukturalizaci musí restrukturalizace finanční instituce v souvislosti se současnou finanční krizí splňovat tyto podmínky, aby byla slučitelná s čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy:
a)
musí vést k obnovení životaschopnosti banky;
b)
musí zahrnovat dostatečný vlastní příspěvek příjemce (sdílení nákladů);
c)
musí obsahovat dostatečná opatření k omezení narušení hospodářské soutěže.
6.3.1 Životaschopnost
(191)
V bodech 9 a 10 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že by členský stát měl předložit komplexní a podrobný plán restrukturalizace, který by měl obsahovat úplné informace o obchodním modelu. Plán by měl uvádět rovněž příčiny obtíží finanční instituce a alternativy navrhovaného plánu restrukturalizace.
(192)
Plán restrukturalizace by měl prokázat, že strategie banky je založena na ucelené koncepci a že banka obnoví svou dlouhodobou životaschopnost bez státní podpory.
(193)
Bod 17 sdělení o restrukturalizaci potvrzuje, že prodej finanční instituce (její části) třetí straně může přispět k obnovení její dlouhodobé životaschopnosti. V daném případě Komise podotýká, že se portugalské orgány rozhodly prodat společnost BPN prostřednictvím nabídkového řízení. V důsledku toho bude bankovní činnost po určitých úpravách prodána společnosti BIC a vybraná aktiva budou převedena na jednotky pro speciální účel za účelem jejich postupné likvidace. Komise proto musí posoudit, zda bude bankovní činnost společnosti BPN, která bude součástí činnosti kupujícího (subjektu vzniklého spojením), životaschopná.
(194)
V rozhodnutí ze dne 24. října 2011 Komise uvedla, že neobdržela obchodní plán, který by prokazoval životaschopnost společnosti BPN jako integrovaného subjektu s BIC, a nemohla tudíž v tomto ohledu dospět k žádnému závěru. Portugalsko předložilo podrobný obchodní plán pro společnost BPN, která je integrovaná se společností BIC, ve formě plánu restrukturalizace z ledna 2012 (včetně doplňujících informací o činnosti a životaschopnosti poskytnutých dne 3. února 2012).
(195)
Podle plánu restrukturalizace z ledna 2012 má část společnosti BPN, která je prodána společnosti BIC, podstatně menší bilanční sumu ve výši přibližně […] miliard EUR ve srovnání s bilanční sumou společnosti BPN v okamžiku zestátnění.
(196)
Spolu s aktivy společnosti BIC bude mít subjekt vzniklý spojením celková aktiva ve výši přibližně […] miliard EUR.
(197)
Rozvaha společnosti BPN v okamžiku prodeje společnosti BIC obsahuje pouze životaschopnější činnosti a nejlepší aktiva banky. Zejména bylo vyčištěno úvěrové portfolio převedené na společnost BIC a většina nelikvidních aktiv byla převedena na jednotky pro speciální účel.
(198)
Závazky společnosti BPN sestávají především z retailových vkladů v celkové výši 1 669 miliardy EUR a podřízeného dluhu v celkové výši 246 milionů EUR.
Tabulka č. 2
Společnost BPN po prodeji a po kapitálovém vkladu (pro forma) (47)
V milionech EUR
Hotovost, centrální banky a úvěrové instituce
[…]
Čisté úvěry poskytnuté zákazníkům
[…]
Ostatní aktiva
[…]
AKTIVA CELKEM
[…]
Vklady
[…]
Ostatní závazky
[…]
Podřízený dluh
[…]
ZÁVAZKY CELKEM
[…]
Vlastní kapitál
[…]
CELKOVÉ ZÁVAZKY A KAPITÁL
[…]
(199)
Společnost BIC bude pokračovat v restrukturalizačních opatřeních, která již zahájili dočasní správci, a bude odstraňovat konkrétní příčiny potíží společnosti BPN.
(200)
Jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění, vedení bylo zcela vyměněno. S přihlédnutím k zvláštním okolnostem, které vedly k zestátnění společnosti BPN, a zejména k údajným četným případům podvodů, jichž se dopustilo bývalé vedení banky, zahájilo nové vedení řadu soudních řízení (48), aby hájilo zájmy banky. Postupy banky v oblasti posuzování rizik byly zcela přepracovány za účelem zavedení osvědčených postupů.
(201)
Noví správci společnosti BPN se soustředili rovněž na optimalizaci struktury nákladů a přijali řadu iniciativ k snížení provozních nákladů. V období od prosince 2008 do prosince 2010 se provozní náklady snížily přibližně o […] milionů EUR a personální náklady klesly zhruba o […] milionů EUR.
(202)
Podle plánu restrukturalizace z ledna 2012 je strategií společnosti BIC soustředit se na hlavní činnost v oblasti retailového bankovnictví a využít síť společnosti BPN k tomu, aby se společnost stala referenční bankou pro podporu obchodu a finančních transakcí mezi Portugalskem a Angolou.
(203)
Tento plán vychází z přiměřených základních makroekonomických předpokladů, které přihlížejí k současné situaci na trzích v Portugalsku a předpokládané recesi hospodářství až do roku 2014.
(204)
Finanční výhledy ukazují, že na konci období restrukturalizace (31. prosince 2016) má být podle předpokladů subjekt vzniklý spojením schopen hradit své náklady a dosáhnout návratnosti vlastního kapitálu ve výši přibližně [1-10] %, a to i v případě zátěžového scénáře.
(205)
Předpokládaná počáteční kapitálová základna s poměrem kmenového kapitálu tier 1 ve výši přibližně [10-18] % bude díky kapitálovému vkladu státu značně překračovat minimální kapitálové požadavky.
(206)
V důsledku významného navýšení kapitálu státem má být předpokládaný kapitálový poměr banky během období restrukturalizace a na jeho konci podle očekávání vyšší než minimální požadavky, a tudíž zaručovat solventnost banky. Podle obchodního plánu, který poskytlo Portugalsko a který je zohledněn v plánu restrukturalizace z ledna 2012, má v případě základního scénáře kmenový kapitál tier 1 na konci období restrukturalizace (31. prosince 2016) představovat [8-12] %, což je mírně nad minimálními požadavky stanovenými v právních předpisech ve výši 10 %, jichž má být podle BdP dosaženo do prosince 2012 (49), a podle zátěžového scénáře těsně pod těmito požadavky ([7-11] %), jak je uvedeno v grafu č. 1 připojeném k 207. bodu odůvodnění.
(207)
Tento vývoj má být zapříčiněn zejména nutností provést obchodní plán stanovený v plánu restrukturalizace z ledna 2012, a to poskytování většího objemu úvěrů ekonomice, a dopadem záporných hospodářských výsledků v prvních letech provádění plánu restrukturalizace. Záporné hospodářské výsledky budou způsobeny především stále vysokými náklady banky v porovnání s objemem jejího obchodu a také náklady na restrukturalizaci, kterou provede společnost BIC.
Graf č. 1
Výhledy pro subjekt vzniklý spojením společností BPN a BIC podle základního scénáře, 2012-2016
[…]
(208)
Co se týká likvidity, obchodní plán se spoléhá především na vklady s odhadovaným růstem vkladů ve výši přibližně [1-10] % ročně. Komise se domnívá, že stabilní financování subjektu vzniklého spojením prostřednictvím vkladů je důležitým prvkem plánu restrukturalizace. Vzhledem k malé velikosti subjektu vzniklého spojením a jeho růstovému potenciálu jsou odhady vývoje vkladů věrohodné.
(209)
Komise se současně domnívá, že aby byla zajištěna životaschopnost subjektu vzniklého spojením, neměly by existovat žádné pobídky k nahrazování vkladů velkoobchodním komerčním financováním. V tomto ohledu je důležité, aby se protiplnění za úvěrovou linku na likviditu, kterou požadovala společnost BIC jako náhradu za možný odliv vkladů, zvýšilo nejméně na sazbu Euribor +[…] základních bodů. Závazek Portugalska v tomto ohledu je nezbytný, aby byla zajištěna slučitelnost podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem, s přihlédnutím ke skutečnosti, že […] má značný objem vkladů, za něž je v současnosti poskytována odměna přesahující sazbu Euribor +[…] základních bodů, což je úroveň, při níž se společnost BIC může rozhodnout, že si tyto vklady neponechá. Pokud by protiplnění za novou úvěrovou linku nebylo stanoveno na úrovni, která společnosti BIC poskytuje pobídku k zachování výše vkladů v souladu s úrovní, jež se předpokládá v plánu restrukturalizace z ledna 2012, mohlo by to společnost BIC přimět k nahrazování vkladů levnějším financováním poskytovaným společností CGD. Toto nahrazení by mohlo zlepšit krátkodobou ziskovost subjektu vzniklého spojením, současně by však narušilo jeho vyhlídky na dosažení životaschopnosti.
(210)
V této souvislosti je rovněž důležité uvést, že i se sazbou Euribor +[…] základních bodů je úvěrová linka poskytována za příznivějších podmínek, než by společnost BIC pravděpodobně získala na trhu. Jelikož Komisi nebylo poskytnuto žádné srovnatelné základní kritérium pro obdobné transakce, k nimž dochází na trhu, Komise podotýká, že není pravděpodobné, že by na trhu byla k dispozici úvěrová linka s takovouto dobou trvání a výší, a to ani při vyšších úrokových sazbách. Komise mimoto považuje za vhodné, že protiplnění u půjček poskytnutých společností CGD […] je stanoveno ve výši […]měsíční sazby Euribor +[…] základních bodů.
(211)
Na základě výše uvedených skutečností byly pochybnosti Komise ohledně životaschopnosti společnosti BPN rozptýleny.
6.3.2 Podpora omezená na minimum a sdílení zátěže
(212)
Ve sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že je nezbytný odpovídající příspěvek příjemce, aby byla podpora omezena na minimum a aby se omezilo narušení hospodářské soutěže a morální hazard. Za tímto účelem: a) je nutno omezit restrukturalizační náklady i výši podpory a b) je nezbytný významný vlastní příspěvek.
(213)
Zásady týkající se vlastního příspěvku přijímající banky ve fázi restrukturalizace jsou stanoveny v oddíle 3 sdělení o restrukturalizaci. Ve sdělení se vyžaduje: a) aby byla pomoc na restrukturalizaci omezena na minimum a pokrývala náklady nezbytné k obnovení životaschopnosti; b) aby přijímající banka použila k financování restrukturalizace v možném rozsahu vlastní zdroje, například prostřednictvím prodeje aktiv, a c) aby náklady spojené s restrukturalizací nesli přiměřeně i ti, kteří do banky investovali, a to převzetím ztrát dostupným kapitálem a zaplacením přiměřené náhrady za státní intervence. Cíl sdílení zátěže je dvojí: omezit narušení hospodářské soutěže a morální hazard (50).
(214)
Plán restrukturalizace by měl jednoznačně uvádět, že podpora byla omezena na nezbytné minimum. Náklady spojené s restrukturalizací by neměl nést pouze stát, ale v maximální možné míře i ti, kteří do banky investovali. Jinými slovy, banka a držitelé jejího kapitálu by se na restrukturalizaci měli podílet v maximální možné míře svými vlastními zdroji. Pomoc na restrukturalizaci by měla být omezena na pokrytí nákladů nezbytných k obnovení životaschopnosti. Podniku by proto neměly být poskytnuty veřejné zdroje, které by mohly být použity k financování činností, jež narušují trh a nesouvisejí s procesem restrukturalizace, jako je nabytí podílů v jiných podnicích (51).
(215)
Co se týká omezení podpory na minimum, sdělení o restrukturalizaci v bodě 23 uvádí, že by pomoc na restrukturalizaci měla být omezena na pokrytí nákladů nezbytných k obnovení životaschopnosti.
(216)
Za tímto účelem musí Komise posoudit za prvé tvrzení portugalských orgánů, že náklady spojené s prodejem BPN společnosti BIC jsou nižší než náklady, které by Portugalsku vznikly v případě likvidace společnosti BPN, a za druhé, zda byla podpora poskytnutá na restrukturalizaci společnosti BPN omezena na nezbytné minimum.
(217)
V rozhodnutí ze dne 24. října 2011 zpochybnila Komise řadu aspektů kvantitativního srovnání obou scénářů, jak je poskytlo Portugalsko v té době.
(218)
V plánu restrukturalizace z ledna 2012 poskytlo Portugalsko aktualizované srovnání obou scénářů a pozměnilo své počáteční předpoklady s cílem odstranit hlavní obavy, které Komise uvedla v rozhodnutí ze dne 24. října 2011 a které souvisely s náklady v případě řízené likvidace. Portugalsko se zejména zabývalo srážkou u půjček a zacházením s držiteli podřízených dluhopisů.
(219)
Portugalsko předložilo zejména doplňující informace a alternativní kritérium s ohledem na jeho předpoklady týkající se srážky z účetní hodnoty ve výši 30-50 % při prodeji půjček. Portugalsko poskytlo rovněž konečné údaje o půjčkách, které nakonec společnost BIC převzala a jejichž výše nebyla v době prvního srovnání dne 17. února 2012 známa. Portugalsko vyňalo ze scénáře týkajícího se řízené likvidace rovněž náklady spojené s vyplacením držitelů některých podřízených dluhopisů, jak je upřesněno v 221. bodě odůvodnění.
(220)
Komise se domnívá, že s přihlédnutím k současné ekonomické situaci a k významnému snižování finančních pák v bankovním sektoru je použití srážky při prodeji úvěrového portfolia oprávněné. Pokud by byly půjčky drženy až do doby jejich splatnosti, musel by stát do té doby hradit náklady financování a nést úvěrové riziko. Komise proto může uznat dolní mez odhadu srážky, který poskytlo Portugalsko, tj. srážku ve výši [20-50] %.
(221)
Co se týká držitelů podřízených dluhopisů, Komise má za to, že celková částka ve výši 245 milionů EUR je složena z různých emisí. Může být možné […]. Portugalsko uvedlo, že po právním posouzení podmínek každé emise, […].
(222)
Tabulka č. 3 podává přehled odhadu přílivu a odlivu prostředků s přihlédnutím k revidovaným předpokladům uvedeným v 219. až 221. bodě odůvodnění. Tento odhad bere v úvahu pouze mezní náklady spojené s oběma scénáři (a nikoli již vzniklé náklady) a je založen na údajích z rozvahy společnosti BPN v době jejího prodeje společnosti BIC (52).
Tabulka č. 3
Srovnání scénáře v podobě prodeje společnosti BIC a scénáře v podobě řízené likvidace (údaje v milionech EUR)
Prodej společnosti BIC
Likvidace
ODLIV PROSTŘEDKŮ
1
Splacení financování úvěrovým institucím
[…] (53)
2
Výplata vkladů zákazníků
[…]
3
Navýšení kapitálu
[…]
4
Vyplacení držitelů podřízených dluhopisů kromě věčných dluhopisů TBC
[…]
Odliv prostředků celkem
[…]
[…]
Prodej společnosti BIC
Likvidace
PŘÍLIV PROSTŘEDKŮ
5
Prodej úvěrů zákazníků (2 114 miliardy EUR po očištění o srážku ve výši 30 %)
[…]
6
Splacení hotovosti a půjček poskytnutých úvěrovým institucím
[…] (54)
7
Kupní cena společnosti BPN
[…]
8
Prémie za prodej vkladů - 2 % zůstatku vkladů
[…]
Příliv prostředků celkem
[…]
ODHADOVANÝ ROZDÍL
[…]
[…]
(223)
Celkově by možnost řízené likvidace, kdy by stát vyplatil všechny vklady (kromě vkladů podřízených věřitelů držících věčné dluhopisy) a uhradil by celou expozici úvěrovým institucím, byla nákladnější než prodej společnosti BIC.
(224)
Komise uznává nejistotu spojenou s řadou předpokladů, konkrétně s možností získat zpět úvěry převedené na společnost BIC. V úvahu je nutno vzít rovněž skutečnost, že by řízená likvidace mohla mít negativní vedlejší účinky na důvěru v celý bankovní sektor a rating členského státu.
(225)
Na základě dostupných informací vyvozuje Komise závěr, že možnost restrukturalizace banky, tj. její prodej společnosti BIC, pomohl omezit podporu na nezbytné minimum.
(226)
Společnost BPN obdržela před zestátněním a posléze značnou částku podpory, jak je uvedeno v 182. až 185. bodě odůvodnění. Podpora byla nezbytná k udržení banky po dobu potřebnou k provedení zvolené restrukturalizace, tj. prodeje životaschopných částí společnosti BIC a postupné likvidace špatných aktiv. V důsledku procesu restrukturalizace společnost BPN jako nezávislá banka zanikne. Činnost v oblasti retailového bankovnictví, kterou převezme společnost BIC, má bilanční sumu o 35 % nižší, než byla bilanční suma společnosti BPN před zestátněním. Za převládajících podmínek na trhu jsou tato opatření (a zejména převedení aktiv nesouvisejících s retailovým bankovnictvím na jednotky pro speciální účel) neoddělitelně spojena se životaschopností banky, která zůstane na trhu. Podniky a činnosti nesouvisející s retailovým bankovnictvím byly převedeny na jednotky pro speciální účel a budou postupně zlikvidovány. Komise uznává, že značné prodlevy při provádění restrukturalizace společnosti BPN souvisí s mimořádnými okolnostmi, jež postihly portugalské hospodářství a dne 17. května 2011 vedly k podepsání memoranda o porozumění.
(227)
Jak Komise uvedla ve svém rozhodnutí ze dne 24. října 2011, kromě opatření provedených ve prospěch společnosti BPN před jejím prodejem požaduje společnost BIC další opatření, jež jsou uvedena v 56. bodě odůvodnění.
(228)
Ve svém rozhodnutí ze dne 24. října 2011 nadnesla Komise otázku, zda kapitálový vklad, který požadovala společnost BIC, představoval minimální částku nezbytnou k zajištění životaschopnosti. S přihlédnutím k úpravám rozvahy, které požadovala společnost BIC ve své nabídce ze dne 20. července 2011, a k finančním výkazům společnosti BPN z června 2011 Portugalsko odhadlo, že kapitál ve výši [200-400] milionů EUR znamená poměr kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] %.
(229)
Portugalsko tvrdí, že výše kapitálu je výsledkem nabídkového řízení, kdy se přihlíželo rovněž k ceně, kterou společnost BIC zaplatí státu (40 milionů EUR). To je odůvodněno náklady na přeorientování banky na její hlavní činnost a nutností zachovat dostatečnou rezervu dodatečného kapitálu. Portugalsko se domnívá, že tato rezerva je přiměřená k zachování dostatečné výše vlastního kapitálu, zejména v prvních letech integrace, přičemž se bere v úvahu rovněž špatná pověst společnosti BPN a složitá ekonomická situace v Portugalsku.
(230)
Je třeba uvést, že podle plánu restrukturalizace z ledna 2012 se odhaduje, že kapitálový poměr dosáhne na konci čtvrtého roku po prodeji [8-12] % a podle zátěžového scénáře [7-11] % (což je o něco méně než minimum požadované portugalskými právními předpisy ve výši 10 %).
(231)
Komise může proto vyvodit závěr, že úroveň kapitálu odpovídající poměru kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] % je výsledkem nabídkového řízení a je nezbytná k zajištění životaschopnosti banky podle plánu restrukturalizace z ledna 2012.
(232)
Komise hodnotí kladně rovněž skutečnost, že rámcová smlouva se společností BIC obsahuje závazek, že společnost BIC nebude po dobu pěti let akcionářům vyplácet dividendy ani jiné rovnocenné dávky ve vztahu k BPN. Cílem tohoto závazku je zajistit, aby kapitál vložený do společnosti BPN neopustil ihned banku ve formě prostředků vyplacených akcionářům.
(233)
Konečná aktiva, která nakonec společnost BIC převezme, se však liší od nabídky společnosti BIC ze dne 20. července 2011 a společnost BIC si vyhrazuje rovněž právo vrátit nesplácené půjčky. Komise se proto domnívá, že aby byla podpora omezena na minimum, mělo by být případné snížení rizikově vážených aktiv vyplývající z vrácení půjček státu doprovázeno odpovídajícím snížením kapitálu ve výši [10-18] % snížení rizikově vážených aktiv. Snížení kapitálu by mohlo mít podobu srážky z účetní hodnoty půjček vracených státu.
(234)
Komise podotýká, že společnost BIC navrhla, že by v případě vrácení nesplácených půjček mohl subjekt vzniklý spojením zachovat poměr kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] % poskytováním nových úvěrů ekonomice. Komise se domnívá, že by takovéto opatření neomezilo podporu na minimum, a to z níže uvedených důvodů. Za prvé, poměr vlastního kapitálu společnosti BIC před prodejem bude nižší než [10-18] % ke dni prodeje. Jakmile se proto společnost BPN spojí se společností BIC, výše kmenového kapitálu tier 1 v subjektu vzniklém spojením se bezprostředně sníží (jak se odráží v plánu restrukturalizace z ledna 2012). Pokud by měl subjekt vzniklý spojením po sloučení zachovat poměr kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] %, jeho kapitalizace by byla vyšší, než jak předpokládala samotná společnost BIC. Za druhé, plán restrukturalizace z ledna 2012 již zohledňuje nové úvěry pro ekonomiku a za tímto účelem se považuje (velmi vysoká) úroveň kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] % ve společnosti BPN v okamžiku prodeje za dostatečnou. Není proto nutné vyhradit na poskytování nových úvěrů ještě více kapitálu, než se předpokládá v plánu restrukturalizace z ledna 2012. V tomto ohledu hodnotí Komise kladně závazek Portugalska, že poměr kmenového kapitálu tier 1 ve společnosti BPN ke dni prodeje společnosti BIC nebude vyšší než [10-18] % a že v případě převedení nesplácených půjček na stát nebo jakýkoli subjekt ovládaný státem po prodeji převede společnost BIC nebo subjekt vzniklý spojením na stát nebo subjekt ovládaný státem kapitál spojený s těmito půjčkami, a to ve výši [10-18] % rizikově vážených aktiv půjček.
(235)
Ve sdělení o restrukturalizaci se mimoto uvádí, že k omezení podpory na nezbytné minimum je nezbytný zákaz akvizic. V bodě 23 sdělení o restrukturalizaci je výslovně uvedeno, že „podniku by neměly být poskytnuty veřejné zdroje, které by mohly být použity k financování činností, jež narušují trh a nesouvisejí s procesem restrukturalizace. Prostřednictvím státní podpory by se například nemělo financovat nabývání podílů v jiných podnicích nebo nové investice, pokud to pro obnovení životaschopnosti podniku nemá zásadní význam“.
(236)
Komise podotýká, že již v plánu restrukturalizace z ledna 2012 bylo uvedeno, že se subjekt vzniklý spojením stane životaschopným subjektem, který by měl dosáhnout přijatelné návratnosti vlastního kapitálu, a dokonce se očekává, že bude ziskový. Toto obnovení životaschopnosti nezávisí na akvizicích. Komise se naopak domnívá, že zákaz akvizic zajistí, aby kapitál, který se považuje za nezbytný pro restrukturalizaci, zůstal v bance, a tudíž přispěl k obnovení její životaschopnosti. Komise v této souvislosti usuzuje, že závazek Portugalska týkající se vymáhání zákazu akvizic je nezbytný k zajištění slučitelnosti podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem.
(237)
Co se týká vlastního příspěvku, sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby náklady spojené s restrukturalizací nenesl pouze stát, nýbrž rovněž i minulí investoři banky a bývalí akcionáři. Tento požadavek zajišťuje, aby zachráněné banky nesly přiměřenou odpovědnost za důsledky svého jednání v minulosti, a vytváří odpovídající pobídky s ohledem na jejich budoucí chování.
(238)
V daném případě hodnotí Komise kladně skutečnost, že akcionáři přišli o své podíly v bance bez jakékoli náhrady. Podíleli se proto přiměřeně na sdílení zátěže u banky, jejíž hodnota byla podle odhadu dvou nezávislých subjektů jmenovaných Portugalskem záporná. Komise hodnotí kladně rovněž skutečnost, že se změnilo představenstvo společnosti BPN a v rámci zestátnění bylo nahrazeno.
(239)
Komise však podotýká, že v privatizované bance zůstanou držitelé podřízených dluhopisů v hodnotě 245 milionů EUR, kterým mohou být i nadále vypláceny kupóny.
(240)
Jak je uvedeno v bodě 26 sdělení o restrukturalizaci, „pokud jejich činnosti nevytváří dostatečné zisky, neměly by banky k výplatě odměn za kapitál (vlastní kapitál a podřízený závazek) používat státní podporu“.
(241)
Co se týká období restrukturalizace společnosti BPN, tato společnost nedodržovala politiku Komise týkající se hybridních nástrojů, jak je stanovena v bodě 26 sdělení o restrukturalizaci. Komise v tomto sdělení objasnila, že v kontextu restrukturalizace není volné uvážení při rozhodování o kompenzaci ztrát, tzv. diskreční kompenzace ztrát (například uvolněním rezerv či snížením vlastního kapitálu), ze strany přijímajících bank v zájmu zajištění výplaty dividend a kupónů za nesplacený podřízený dluh v zásadě slučitelné s cílem sdílení nákladů. Komise podotýká, že vyplácení kupónů nedodrželo tuto zásadu a mělo by být vyrovnáno důkladnější restrukturalizací (55).
(242)
Komise se domnívá, že rozsáhlá restrukturalizace banky může být k vyrovnání nedostatečného sdílení zátěže dostatečná.
(243)
Jelikož je však banka nyní prodávána, je zákaz týkající se vyplácení kupónů do 31. prosince 2016 nezbytný k zajištění minimální úrovně sdílení zátěže ze strany držitelů kapitálu banky.
(244)
V tomto ohledu bere Komise na vědomí závazek Portugalska, že s cílem přispět k restrukturalizaci společnosti BPN neuplatní společnost BIC, subjekt vzniklý spojením ani Portugalsko do 31. prosince 2016 práva na koupi ve vztahu k podřízenému dluhu, který společnost BPN vydala přede dnem prodeje.
(245)
Komise podotýká, že protiplnění za každé z opatření podpory, která jsou uvedena v 182. až 185. bodě odůvodnění, a zejména za záruky, kapitálový vklad a převod aktiv na jednotky pro speciální účel, není v souladu s příslušnými sděleními Komise.
(246)
Za státní záruky byla stanovena cena ve výši 20 základních bodů, což je podstatně méně, než je úroveň vyplývající z použití pravidel Komise pro protiplnění za státní záruky za závazky vydané finančními institucemi.
(247)
U kapitálového vkladu do společnosti BPN ve výši 600 milionů EUR, k němuž došlo v únoru 2012, jednoznačně neexistuje protiplnění, které by bylo v souladu se sdělením o rekapitalizaci. Portugalské orgány ve skutečnosti za vložený kapitál žádné protiplnění neočekávají. Kapitál byl vložen s cílem umožnit prodej banky za zápornou cenu.
(248)
Pokud jde o převod aktiv na jednotky pro speciální účel za účetní hodnotu, ačkoli Komise teoreticky uznává, že převod aktiv na tři jednotky pro speciální účel má ochránit životaschopnost společnosti BPN a umožnit její prodej, převod za účetní hodnotu představuje státní podporu, která není v souladu s hlavními požadavky sdělení o znehodnocených aktivech. Převod se zejména uskutečnil za účetní hodnotu, která byla značně vyšší než reálná ekonomická hodnota, a nepředpokládá se žádné protiplnění pro stát. Ve sdělení o znehodnocených aktivech se uznává, že případný nesoulad s jeho hlavními kritérii, včetně kritérií týkajících se stanovení ceny, může vyrovnat důkladná restrukturalizace. Existence důkladné restrukturalizace společnosti BPN je tudíž prvkem, který by mohl Komisi dovolit konstatovat, že opatření je se sdělením o znehodnocených aktivech slučitelné. Převod aktiv na jednotky pro speciální účel by se proto mohl posoudit společně se zbytkem opatření ve prospěch společnosti BPN a jako součást rozsáhlé restrukturalizace.
(249)
V bodě 25 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že každá odchylka od přiměřeného sdílení nákladů ex ante, k jejímuž udělení mohlo výjimečně dojít v záchranné fázi z důvodů finanční stability, by měla být kompenzována v pozdější fázi restrukturalizace, například formou ustanovení o zpětném získání (tzv. claw-back clauses) a/nebo prostřednictvím rozsáhlejší restrukturalizace, jež bude zahrnovat dodatečná opatření omezující narušení hospodářské soutěže.
(250)
Komise se domnívá, že restrukturalizace společnosti BPN je dostatečně rozsáhlá. Za prvé podotýká, že banka je malá. V důsledku restrukturalizace společnost BPN zanikne jako nezávislá banka. Činnost v oblasti retailového bankovnictví, kterou převezme společnost BIC, má bilanční sumu o 35 % nižší, než byla bilanční suma společnosti BPN před jejím zestátněním. Činnosti nesouvisející s retailovým bankovnictvím byly natrvalo ukončeny.
(251)
Komise proto může vyvodit závěr, že vzhledem k rozsáhlé restrukturalizaci společnosti BPN je sdílení zátěže přiměřené.
6.3.3 Opatření k omezení narušení hospodářské soutěže
(252)
Pokud jde o opatření k omezení narušení hospodářské soutěže, ve sdělení o restrukturalizaci je stanoveno, že povaha a forma takových opatření bude záležet na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a rovněž na vlastnostech trhu či trhů, na kterých bude banka přijímající podporu působit.
(253)
Ačkoli je výše podpory, kterou obdržela společnost BPN, značná, je nutno vzít v úvahu omezenou velikost této společnosti. Jak je uvedeno v bodě 32 sdělení o restrukturalizaci, Komise bude analyzovat pravděpodobné dopady podpory na trhy, na kterých přijímající banka po restrukturalizaci působí. V prvé řadě bude po obnovení životaschopnosti banky přezkoumána její velikost a relativní význam na příslušném trhu či trzích.
(254)
Komise v této souvislosti podotýká, že společnost BPN již nebude stejným hospodářským subjektem jako před zásahem státu (56). Společnost byla zestátněna a prošla důkladnou restrukturalizací. Na trhu bude proto soutěžit mnohem menší banka.
(255)
Podle velikosti bilanční sumy na konci roku 2008 byla společnost BPN sedmou největší finanční institucí v Portugalsku. Od zestátnění se její velikost zmenšila, zejména v důsledku odlivu vkladů. V polovině roku 2011 zaujímala 12. místo s podílem na trhu u vkladů i úvěrů nižším než 1 %. Vklady a úvěry se v období 2008-2011snížily téměř o polovinu.
(256)
Ve svých připomínkách k rozhodnutí ze dne 24. října 2011 Portugalsko za prvé uvedlo, že již před zestátněním měla společnost BPN podíl na trhu ve výši přibližně [1-2] %. Za druhé, po zestátnění byla společnost BPN významně restrukturalizována a její velikost se dále zmenšovala. Za třetí, i po integraci se společností BIC bude mít nový integrovaný subjekt podíl na trhu v Portugalsku nižší než [ 1] %, jelikož podíl společnosti BPN na trhu v současnosti činí přibližně [ 1] % u úvěrů pro zákazníky i u vkladů a podíl společnosti BIC na trhu je v řádu [ 1] % u úvěrů a [ 1] % u vkladů.
(257)
Komise rovněž podotýká, že prodej bankovní činnosti prostřednictvím nabídkového řízení soutěžitelům umožnil získat značku a podnikání společnosti BPN, což omezuje narušení hospodářské soutěže.
(258)
Komise nahlíží příznivě rovněž na dividendovou politiku, jak je popsána v písmeně m) 56. bodu odůvodnění.
(259)
V bodě 44 sdělení o restrukturalizaci je rovněž stanoveno, že by banky neměly uvádět státní podporu jako konkurenční výhodu při uvádění svých finančních nabídek na trh. Komise hodnotí kladně závazek Portugalska, že společnost BIC nebude ve svých marketingových kampaních a sděleních pro investory odkazovat na využití státní podpory.
(260)
Ve svém rozhodnutí ze dne 24. října 2011 vyslovila Komise pochybnosti, pokud jde o to, zda byla plánovaná opatření dostatečná, vezme-li se v úvahu značná výše podpory a skutečnost, že ve prospěch společnosti BPN byla provedena opatření týkající se rekapitalizace, záruk a záchrany znehodnocených aktiv, za něž nebylo poskytnuto žádné protiplnění v souladu s požadavky příslušných sdělení.
(261)
Komise zejména podotýká, že banka bude působit na trhu s počátečním poměrem kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] %, což zdaleka přesahuje minimální úroveň ve výši 9 % požadovanou na konci roku 2011 a 10 % na konci roku 2012.
(262)
Společnost BIC mimoto požadovala právo prodat zpět do […] měsíců půjčky, které nejsou spláceny nejméně […] dnů (do výše […] % celkové nominální hodnoty úvěrového portfolia). Požadovala rovněž zachování podpory likvidity poskytované společností CGD ve dvou formách. První z nich je zachování úvěrové linky pro program obchodních cenných papírů ve výši [150-500] milionů EUR se státní zárukou po dobu tří let a závazek společnosti CGD zachovat podmínky úvěrové linky do […]. Druhou je nová úvěrová linka ve výši [150-350] milionů EUR, kterou má společnost CGD poskytnout jako náhradu za pokles vkladů pod 1,8 miliardy EUR, s protiplněním ve výši sazby Euribor +[…] základních bodů.
(263)
To by mělo zajistit, aby subjekt vzniklý spojením nevyužil státní podporu k růstu na úkor konkurentů a aby bylo náležitě omezeno narušení hospodářské soutěže způsobené podporou.
(264)
Vzhledem k napjaté situaci na trhu a přísným podmínkám, které Portugalsko uložilo bankovnímu sektoru v důsledku událostí, jež vedly k podpisu memoranda o porozumění, se Komise domnívá, že tyto úvěrové linky na likviditu by významně ovlivnily rozsah, v jakém bude moci subjekt vzniklý spojením soutěžit na trhu s ostatními účastníky, kteří státní podporu neobdrželi.
(265)
Státní podporu lze proto prohlásit za slučitelnou pouze tehdy, pokud jsou zavedena dostatečná opatření, která zajišťují, aby státní podpora nebyla využita na úkor konkurentů, z nichž někteří podobnou veřejnou podporu neobdrželi. Pro banky, které obdržely veřejnou podporu, a banky, které takovouto podporu neobdržely, by měly i nadále platit rovné podmínky. Státní podpora by neměla oslabit pobídky těch subjektů, které neobdržely podporu, k soutěži, investicím a inovacím, ani vytvářet překážky vstupu, jež by mohly narušovat přeshraniční činnost.
(266)
Je nutné zajistit, aby subjekt vzniklý spojením nevyužíval konkurenční výhodu vyplývající z přesunu rizika likvidity na stát a z poskytnutí kapitálu.
(267)
Komise se za prvé domnívá, že v zájmu omezení narušení hospodářské soutěže vyplývajícího ze skutečnosti, že banka bude mít kapitál přesahující minimální požadavek (viz 261. bod odůvodnění), by mělo být snížení rizikově vážených aktiv v souvislosti s vrácením půjček státu doprovázeno odpovídajícím snížením kapitálu. Závazek Portugalska ohledně maximální výše kapitálu ve společnosti BPN je proto nezbytný, aby byla zajištěna slučitelnost podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem.
(268)
Komise se za druhé domnívá, že by doba trvání úvěrové linky ve výši [150-500] milionů EUR spojené s programem obchodních cenných papírů společnosti BPN měla být omezena na dobu […] let. Protiplnění za druhou úvěrovou linku na likviditu by se navíc mělo přiblížit tržním podmínkám a být stanoveno se sazbou Euribor +[…] základních bodů. Portugalsko by si současně mělo do dne 31. prosince 2016 před poskytnutím úvěrových linek nebo záruk ze strany společnosti CGD nebo státu vyžádat předběžný souhlas Komise, aby bylo zajištěno, že se tato omezení nebudou obcházet. V této souvislosti bere Komise na vědomí závazky Portugalska ohledně úvěrových linek na likviditu; tyto závazky jsou nezbytné k zajištění slučitelnosti podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem.
(269)
Sdělení o restrukturalizaci za třetí spojuje s narušením hospodářské soutěže také zákaz akvizic. V bodech 39 a 40 sdělení je objasněno, že „státní podpora nesmí být použita na úkor soutěžitelů, kteří podobnou veřejnou podporu nedostávají“, a že „banky by neměly použít státní podporu na akvizice konkurenčních podniků“. Komise vítá závazek Portugalska uvedený v 236. bodě odůvodnění, že bude do dne 31. prosince 2016 vymáhat zákaz akvizic.
(270)
Nárok společnosti BIC vrátit státu nesplácené půjčky by měl skončit ke dni […], a nikoli […] měsíců ode dne prodeje. Komise má za to, že společnost BIC měla možnost přezkoumat půjčky společnosti BPN v době od zahájení nabídkového řízení, a zejména po podepsání rámcové smlouvy dne 9. prosince 2011. Mimoto již bylo úvěrové portfolio dvakrát vyčištěno: převodem nejhorších půjček na jednotky pro speciální účel v prosinci 2010 a následně tím, že společnost BIC jako kupující požadovala právo vrátit státu dodatečné částky půjček, aby bylo dosaženo poměru úvěrů k vkladům ve výši [110-150] %.
(271)
Komise podotýká, že další možnost vrácení poskytuje společnosti BIC ochranu před rizikem zhoršení ekonomické situace. Jakékoli následné „nesplácení“ by se vší pravděpodobností odráželo zhoršení ekonomické situace, a ovlivnilo tudíž nepříznivě celý bankovní sektor. Nárok společnosti BIC vrátit nesplácené půjčky státu narušuje hospodářskou soutěž, jelikož ostatní banky tuto možnost mít nebudou. Lhůta pro vrácení by proto měla být zkrácena maximálně do […]. V této souvislosti Komise vítá závazek Portugalska, že lhůtu stanovenou na […] dodrží.
6.3.4 Závěr
(272)
Budou-li náležitě provedeny veškeré závazky popsané v oddíle 5.2, poskytuje plán restrukturalizace z ledna 2012 dostatečné důkazy, že je obnovena dlouhodobá životaschopnost subjektu vzniklého spojením, že je dosaženo dostatečného sdílení zátěže a že byla přijata přiměřená opatření k omezení neoprávněného narušení hospodářské soutěže. Komise proto může prohlásit, že plán restrukturalizace z ledna 2012 je v souladu se sdělením o restrukturalizaci.
6.3.5 Monitorování
(273)
V bodě 46 sdělení o restrukturalizaci se uvádí, že aby bylo možno ověřit, že je plán restrukturalizace řádně prováděn, jsou zapotřebí pravidelné podrobné zprávy podávané členským státem. Portugalsko by proto mělo předkládat Komisi takovéto zprávy co šest měsíců počínaje datem tohoto rozhodnutí.
7. Závěr
(274)
Komise lituje, že Portugalsko poskytlo protiprávně státní podporu uvedenou v oddíle 6.1.2 „Vyčíslení státní podpory“ v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy. Tuto podporu spolu s ostatními opatřeními podpory posuzovanými v tomto rozhodnutí však lze považovat za slučitelnou, budou-li dodrženy závazky popsané v oddíle 5.2,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Níže uvedená opatření, která provedlo Portugalsko, představují státní podporu:
a)
půjčky poskytnuté společností CGD před zestátněním;
b)
půjčky a úvěrové linky na likviditu poskytnuté společností CGD společnosti BPN po zestátnění a před uskutečněním prodeje, a to s výslovnou státní zárukou, či bez takovéto záruky;
c)
převod aktiv ze společnosti BPN na jednotky pro speciální účel za účetní hodnotu před uskutečněním prodeje a posléze;
d)
navýšení kapitálu státem dne 15. února 2012;
e)
úvěrové linky na likviditu, které má společnost CGD poskytnout subjektu vzniklému spojením, jak požaduje společnost BIC;
f)
právo společnosti BIC převést vklady s cenou nad […] základních bodů na stát, nebo získat od státu protiplnění za tento rozdíl a
g)
převod nákladů spojených se soudními spory na stát.
2. Opatření podpory stanovená v odstavci 1 jsou ve světle závazků uvedených v oddíle 5.2 slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Portugalsko Komisi informace o opatřeních přijatých k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Portugalsko mimoto předkládá podrobné zprávy o opatřeních přijatých k dosažení souladu s tímto rozhodnutím, a to počínaje uplynutím šesti měsíců od data tohoto rozhodnutí.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Portugalské republice.
V Bruselu dne 27. března 2012.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2012 m. kovo 27 d.
dėl priemonių SA. 26909 (2011/C) kurias įgyvendino Portugalija restruktūrizuodama „Banco Português de Negócios“ (BPN)
(pranešta dokumentu Nr. C(2012) 2043)
(Tekstas autentiškas tik portugalų kalba)
(Tekstas svarbus EEE)
(2012/660/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,
paprašiusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas (1) pagal Sutarties 108 straipsnio 2 dalį ir atsižvelgdama į jų pastabas,
kadangi:
1. Procedūra
(1)
2008 m. lapkričio 2 d. Portugalijos vyriausybė patvirtino įstatymo, kuriuo nacionalizuojamos „Banco Português de Negócios, S.A.“ (toliau - BPN arba bankas) akcinio kapitalo akcijos, projektą. Įstatymas paskelbtas 2008 m. lapkričio 11 d., jam suteiktas numeris 62-A/2008 (toliau - nacionalizavimo įstatymas). BPN nacionalizuotas lapkričio 12 d. nuline kaina.
(2)
2008 m. lapkričio 5 d. Portugalijos valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad Portugalijos vyriausybė priėmė įstatymo projektą. 2008 m. lapkričio 11 ir 13 d. jos pranešė Komisijai, kad nacionalizavimo įstatymas paskelbtas.
(3)
Komisija nedelsdama paprašė papildomos informacijos apie visas valstybės pagalbos priemones, teiktinas BPN pagal nacionalizavimo procedūrą, ir pareikalavo pateikti BPN restruktūrizavimo planą.
(4)
Portugalija iš anksto nebuvo pranešusi apie jokias BPN skirtas valstybės pagalbos priemones. Ji informavo Komisiją apie tas priemones tik gerokai vėliau, pakartotinai jos to paprašius.
(5)
Atsižvelgdama į tai, 2008 m. lapkričio 14 d. Komisija pareikalavo informacijos apie konkrečias BPN skirtas valstybės pagalbos priemones ir restruktūrizavimo plano. Paskui 2009 m. sausio 5 d., balandžio 23 ir 29 d. Komisija siuntė priminimus.
(6)
Portugalijos valdžios institucijos į prašymus pateikti informaciją atsakė 2009 m. sausio 8 d., balandžio 28 d. ir birželio 23 d., bet nepateikė informacijos apie BPN skirtas konkrečias valstybės pagalbos priemones ar restruktūrizavimo plano. 2009 m. birželio 23 d. rašte Portugalijos valdžios institucijos minėjo, kad svarsto galimybę išskirstyti BPN turtą ir parduoti banką.
(7)
Komisija 2009 m. liepos 17 d., rugsėjo 4 ir 14 d., lapkričio 30 d., 2010 m. vasario 5 d. ir kovo 16 d. pakartotinai pateikė informacijos prašymus.
(8)
2009 m. rugpjūčio 14 d. Portugalijos valdžios institucijos atsakė, kad BPN turėjo išleisti iki 2 mlrd. EUR vertės komercinių vertybinių popierių, kuriuos turėjo pasirašyti „Caixa Geral de Depósitos“ (toliau - CGD) išleidus valstybės garantiją. Jų nuomone, garantija buvo tiesiogiai susijusi su nacionalizavimo įstatymu ir todėl negalėjo būti laikoma valstybės pagalba. 2009 m. spalio 12 d. Portugalijos valdžios institucijos persiuntė papildomą informaciją apie CGD ir valstybės įsikišimą. 2009 m. lapkričio 21 d.2010 m. vasario 17 ir 18 d. ir kovo 31 d. jos pateikė papildomą informaciją.
(9)
Po 2010 m. birželio 16 d. vykusio susitikimo su Portugalijos valdžios institucijomis 2010 m. rugpjūčio 12 d. Komisija vėl paprašė Portugalijos valdžios institucijų, inter alia, nedelsiant pateikti BPN restruktūrizavimo planą. Planas nebuvo pateiktas, ir 2010 m. rugpjūčio 31 d. Komisija persiuntė oficialų priminimą pagal 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio (dabartinio Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio) taikymo taisykles, 5 straipsnio 2 dalį (2).
(10)
2010 m. rugsėjo 14 d. Portugalijos valdžios institucijos persiuntė dokumentą „Memorando: a nacionalização, a reestruturação e a reprivatização projectada do Banco Português de Negócios, SA“ (toliau - 2010 m. rugsėjo 14 d. memorandumas), kuriame trumpai aprašytas BPN restruktūrizavimo planas ir svarbiausi privatizacijos proceso aspektai.
(11)
Nustačiusi, kad 2010 m. rugsėjo 14 d. memorandume vis dar trūksta tam tikros informacijos, 2010 m. rugsėjo 29 d. Komisija išsiuntė raštą, kuriame Portugalijos valdžios institucijų prašė papildomos informacijos; 2010 m. lapkričio 15 d. elektroniniu paštu Portugalijos valdžios institucijos paprašė pratęsti atsakymo terminą, ir 2010 m. lapkričio 18 d. raštu Komisija patenkino šį prašymą. Portugalijos valdžios institucijos papildomus paaiškinimus pateikė 2010 m. lapkričio 26 d. raštu ir 2011 m. sausio 25 d. elektroniniu paštu.
(12)
2011 m. vasario 16 d. Komisija paprašė paaiškinti kai kuriuos dalykus ir pateikti papildomus duomenis. Portugalijos valdžios institucijos atsakė 2011 m. kovo 16 d.
(13)
Prieš 2011 m. gegužės 17 d. pasirašant susitarimo memorandumą (toliau - susitarimo memorandumas) (3) vyko Portugalijos susitikimai su Tarptautiniu valiutos fondu, Europos Centriniu Banku ir Europos Komisija, o Komisija 2011 m. balandžio 27 d. taip pat surengė susitikimą su BPN vadovybe. Susitarimo memorandume numatyta iki 2011 m. liepos mėn. pabaigos parduoti BPN. Todėl Komisija 2011 m. gegužės 20 d. išsiuntė prašymą pateikti informaciją apie banko restruktūrizavimą ir planuojamą pardavimo procesą. Kadangi Portugalijos valdžios institucijos neatsakė, 2011 m. liepos 8 d. buvo išsiųstas priminimas, kartu pareikalauta pateikti papildomą informaciją, nes žiniasklaidoje pasirodė pranešimų, kad suteikiant valstybės garantiją BPN buvo skirta papildomų valstybės pagalbos išteklių. Privatizavimo proceso apžvalgą Portugalijos valdžios institucijos pateikė 2011 m. rugpjūčio 5 d.
(14)
Komisija 2011 m. rugpjūčio 10 d. susitiko su Portugalijos valdžios institucijomis. Portugalijos valdžios institucijos per susitikimą ir vėliau 2011 m. rugpjūčio 28 d. pateikė Komisijai papildomą informaciją. Daugiau informacijos Komisija gavo 2011 m. rugsėjo 14 d. ir spalio 14 d.
(15)
2011 m. spalio 24 d. sprendimu (toliau - 2011 m. spalio 24 d. sprendimas) Komisija pradėjo procedūrą, kaip nustatyta Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje, bylos numeris SA.26909, dėl įtariamos BPN ir „Banco BIC Português S.A.“ (toliau - BIC) skirtos pagalbos (4).
(16)
2011 m. spalio 24 d. sprendimas paskelbtas 2011 m. gruodžio 20 d. Per nustatytą vieno mėnesio terminą trečiųjų šalių pastabų negauta.
(17)
2011 m. gruodžio 9 d. Portugalija pateikė Komisijai bendrąjį susitarimą, kurį tą pačią dieną pasirašė BIC ir Portugalijos valdžios institucijos (toliau - bendrasis susitarimas).
(18)
2012 m. sausio 20 d. Portugalija pateikė atsakymą į 2011 m. spalio 24 d. sprendime išdėstytas pastabas. Tą pačią dieną Portugalijos valdžios institucijos taip pat pateikė papildomą informaciją, įskaitant naują BPN restruktūrizavimo planą (toliau - 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo planas) ir atsakymą į papildomus klausimus, kuriuos Komisija pateikė 2011 m. gruodžio 21 d. dėl bendrojo susitarimo. Ši informacija buvo papildyta 2012 m. vasario 3 d. pateikus verslo ir gyvybingumo planą, kurį parengė BIC ir kuris toliau šiame sprendime laikomas neatsiejama 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo plano dalimi. Daugiau informacijos pateikta 2012 m. vasario 10, 17 ir 23 d. atsakant į papildomus klausimus, kuriuos Komisija Portugalijos valdžios institucijoms pateikė 2012 m. vasario 8, 14 ir 17 d.2012 m. kovo 16 d. Portugalija prisiėmė kelis įsipareigojimus Komisijai.
(19)
Vykstant procedūrai, Portugalijos valstybė, BPN ir Komisija nuolat keitėsi informacija, rengė telekonferencijas ir susitikimus.
2. Paramos gavėjų ir priemonių aprašymas
2.1. Paramos gavėjas ir jo patiriami sunkumai
(20)
BPN - tai Portugalijoje įsikūrusi finansų įstaiga, teikianti įvairias bankininkystės paslaugas. Ji buvo nacionalizuota 2008 m. lapkričio 11 d., kai ją sudarė 213 filialų (4 iš jų buvo Prancūzijoje) tinklas, maždaug 2 200 darbuotojų ir bendras turtas už 6,6 mlrd. EUR, t. y. maždaug 2 proc. viso Portugalijos mažmeninės bankininkystės sektoriaus turto.
(21)
Pasak Portugalijos valdžios institucijų (5), BPN su likvidumo problemomis susidūrė nuo 2008 m. vasaros, kai reitingų agentūra „Moody’s“2008 m. liepos 18 d. sumažino BPN reitingą nuo Baa1 iki Baa3 (6). Nors rugpjūčio mėn. pabaigoje BPN buvo teigiamas 316 mln. EUR likvidumas, iki 2008 m. spalio 22 d. jau atsirado itin didelis neigiamas 831 mln. EUR likvidumas, o jo sąskaitoje Portugalijos banke (toliau - BdP) sumos buvo gerokai mažesnės už pagal įstatymus reikalaujamą vidurkį. Tuomet 2008 m. spalio mėn. imtasi kelių iniciatyvų, kad bankas galėtų įveikti su likvidumu susijusius jam kilusius sunkumus ir išvengti mokėjimų įsipareigojimų nevykdymo, visų pirma skiriant paskolas kaip specialiąją likvidumo pagalbos priemonę bei BdP ir valstybės valdomam CGD (7) vykdant kitas operacijas.
(22)
Atsižvelgdamos į BPN nuostolių mastą, Portugalijos valdžios institucijos nusprendė, kad būtų netikslinga toliau teikti likvidumo pagalbą dėl „didelės rizikos, kuri kiltų [BdP ir CGD]“ (8). BPN akcininkai pristatė planą, bet vyriausybė, remdamasi 2008 m. spalio 30 d. BdP nuomone, nusprendė, kad šis planas neįgyvendintinas. Kadangi BPN dėl didelio vertės sumažėjimo nebeatitiko mokumo reikalavimų (9), vyriausybė pasiūlė Parlamentui nacionalizuoti BPN nuline kaina (10). Šis pasiūlymas priimtas 2008 m. lapkričio 11 d. įstatymu 62-A/2008 (toliau - nacionalizavimo įstatymas).
(23)
Portugalijos valdžios institucijų nuomone, vertė sumažėjo dėl 2008 m. birželio mėn. BdP ir išorės auditų metu nustatytų pažeidimų ir neteisėtų veiksmų, kurie vėliau 2009 m. BdP ataskaitoje aprašyti kaip „grupės aukščiausiosios vadovybės nuolatinis tyčinis nesąžiningas elgesys“ (11). Ši veikla buvo tiriama, pradėtos kelios administracinių pažeidimų procedūros („processos de contra-ordenação“) ir pateiktas skundas Respublikos generalinei prokuratūrai.
(24)
Pagal nacionalizavimo įstatymą CGD atsako už BPN valdymą, BPN valdymo padalinių narių skyrimą ir BPN valdymo tikslų nustatymą per 60 dienų nuo nacionalizavimo. Be to, nacionalizavimo įstatyme taip pat yra nuostata, kad kredito ar likvidumo pagalbos priemonės, kurias CGD „skiria BPN jį nacionalizuojant ar valstybės vardu, […] užtikrinamos valstybės garantija“ (12).
2.2. Finansinės paramos priemonės iki nacionalizavimo
(25)
Prieš savo nacionalizavimą 2008 m. lapkričio mėn. BPN jau buvo pasinaudojęs keliomis finansinės paramos priemonėmis, kurias Portugalijos valdžios institucijos apibūdino kaip „specialiąsias likvidumo paramos priemones“ (13); 2010 m. vasario 17 d. Portugalijos valdžios institucijos Komisijai pranešė, kad iki 2008 m. spalio 30 d. ir CGD, ir BdP skyrė BPN iš viso 501,6 mln. EUR vertės specialiąsias likvidumo paramos priemones, įskaitant keturias iš viso 315 mln. EUR vertės paskolas, kurias CGD skyrė BPN (14), ir 2008 m. spalio mėn. BdP skirtą 186,6 mln. EUR skubią pagalbą likvidumui padidinti (ELA) (15).
(26)
Nors BdP po nacionalizavimo atgavo savo išteklius, CGD suteiktos keturios paskolos grąžintos tik 2009 m. kovo 9 d., kai BPN išleido pirmą komercinį vertybinį popierių.
2.3. Finansinės paramos priemonės po nacionalizavimo
(27)
2009 m. kovo mėn. BPN išleido komercinį vertybinį popierių, kurį garantuotai pasirašo CGD ir kuriam numatyta 2 mlrd. EUR valstybės garantija. Apie šias valstybės garantijas Komisijai pranešta 2009 m. rugpjūčio 14 d.
(28)
2010 m. vasario 17 d. rašte Portugalijos valdžios institucijos taip pat minėjo, kad 2009 m. spalio 27 d. CGD įgaliotas pasirašyti dar 1 mlrd. EUR komercinius vertybinius popierius su valstybės garantija. Vėliau 2010 m. birželio 14 d. elektroniniu paštu Komisijai buvo pranešta, kad BPN išleistų ir CGD pasirašytų komercinių vertybinių popierių valstybės garantijų bendroji vertė padidėjo iki 4 mlrd. EUR, nes 2010 m. balandžio mėn. CGD organizavo ir pasirašė 1 mlrd. EUR sumos trečiąją BPN komercinių vertybinių popierių emisiją.
(29)
Atsižvelgiant į tai, reikėtų paminėti, kad po savo nacionalizavimo 2008 m. lapkričio mėn. iki 2011 m. birželio mėn. BPN nuolat naudojosi CGD suteikiamų pinigų rinkos kredito priemonėmis. 2009 m. vasario 28 d. sumos, kurias BPN skolingas CGD pagal šias trumpalaikes priemones, sudarė maždaug 2,2 mlrd. EUR. Portugalijos valdžios institucijų pateiktais duomenimis, šios sumos sumažėjo išleidus komercinius vertybinius popierius, kaip minėta (27) ir (28) dalyse (16).
(30)
Iki 2011 m. birželio mėn. BPN pinigų rinkos priemonių pozicija CGD atžvilgiu buvo apie 1 mlrd. EUR. Nors finansavimas vyko kasdien, pasak Portugalijos valdžios institucijų, ilgesniais laikotarpiais (17) jis buvo struktūrinio pobūdžio, ir jį pakeitė ketvirtoji - paskutinė - 2011 m. birželio mėn. komercinių vertybinių popierių emisija, išleidus dvi emisijas po 500 mln. EUR.
(31)
Remiantis 2012 m. vasario 3 d. Portugalijos valdžios institucijų pateiktais skaičiais, 2011 m. gruodžio 31 d. BPN skola CGD (be komercinių vertybinių popierių emisijų) buvo 433,7 mln. EUR, o 2012 m. sausio 31 d. - 232 mln. EUR.
1 lentelė
CGD užtikrinto BPN likvidumo apžvalga 2011 m. gruodžio 31 d.
Su tiesiogine valstybės garantija
CGD paskolos
(be tiesioginės valstybės garantijos)
Iš viso
BPN
1 400 000 000,00
433 732 654,56
1 833 732 654,56
Specialiosios paskirties įmonės (18)
3 100 000 000,00
795 111 660,00
3 895 111 660,00
Iš viso
4 500 000 000,00
1 228 844 314,56
5 728 844 314,56
Šaltinis: Portugalijos valdžios institucijos.
(32)
Reikėtų paminėti, kad pagal nacionalizavimo įstatymo 2 straipsnio 9 dalį visoms kredito ar likvidumo linijoms, kurias nacionalizuojant banką CGD siūlo BPN, Portugalijos valstybė turi suteikti garantijas.
(33)
Todėl aišku, kad visoms 1 lentelėje pateiktoms sumoms pagal nacionalizavimo įstatymo 2 straipsnio 9 dalį buvo suteikta valstybės garantija ir taikyti įvairūs iždo ir finansų valstybės sekretoriaus įsakymai. Atlyginimas už valstybės garantijas buvo 0,2 proc. per metus.
2.4. BPN restruktūrizavimas
(34)
2010 m. rugsėjo 13 d. pirminį restruktūrizavimo planą (toliau - 2010 m. restruktūrizavimo planas) Portugalijos valdžios institucijos 2010 m. rugsėjo 16 d. persiuntė Komisijai.
(35)
Tame plane Portugalijos valdžios institucijos paaiškino savo ketinimą padalyti BPN į vadinamuosius gerą ir blogą bankus ir vėliau mėginti parduoti gerą banką.
(36)
Valstybė norėjo surengti atvirą konkursą vadinamajam geram bankui „BPN S.A.“, kuris turėjo tapti vien mažmeniniu banku, parduoti. Tas procesas turėjo vykti paskelbus kvietimą teikti pasiūlymus, kurio specifikaciją („Caderno de Encargos“) Portugalijos valdžios institucijos patvirtino 2010 m. rugpjūčio 16 d. (19).
(37)
Pagal 2010 m. restruktūrizavimo planą dalis BPN turto ir įsipareigojimų neturėjo būti pakartotinai privatizuojama, ją planuota perleisti trims naujoms specialiosios paskirties įmonėms (SPĮ): „Parvalorem“, „Parups“ ir „Parparticipadas“. Iš pradžių tos SPĮ įeitų į BPN sudėtį, o pardavus banką būtų perleistos valstybei. Paskolos ir kreditai būtų perleisti „Parvalorem“, nekilnojamasis turtas ir investiciniai fondai - „Parups“, o patronuojamosios įmonės - „Parparticipadas“. Portugalijos valdžios institucijų vertinimu, SPĮ perleistino turto visa suma buvo 3 885 mln. EUR: 2 507 mln. EUR perleistina „Parvalorem“, 1 228 mln. EUR - „Parups“ ir 150 mln. EUR - „Parparticipadas“.
(38)
Paskolos būtų perleistos nominaliąja verte; fondų vienetai, vertybiniai popieriai ir nekilnojamasis turtas būtų perleisti pirkimo kaina, o BPN valdomos įmonės - balansine verte. Portugalijos valdžios institucijų vertinimu, bendroji vertė nuo 2010 m. gruodžio mėn. iš viso sumažėjo 1 798 mln. EUR: i) paskolos: 1 474 mln. EUR; ii) nekilnojamasis turtas: 16 mln. EUR; iii) fondų vienetai: 247 mln. EUR; iv) vertybiniai popieriai: 61 mln. EUR. Remiantis 2012 m. sausio 20 d. Portugalijos valdžios institucijų pateikta informacija, šis turtas buvo perleistas SPĮ 2010 m. gruodžio 23 ir 30 d. (20) Tačiau SPĮ teliko BPN dalis iki 2012 m. vasario 15 d., kai jos buvo pašalintos iš BPN ir perleistos kitai valstybės valdomai bendrovei.
(39)
Pasak Portugalijos valdžios institucijų, turtas perleistas SPĮ vadovaujantis objektyviais kriterijais, atsižvelgiant į vertės sumažėjimo mastą ir į tai, kad nacionalizavus BPN tam tikra banko veikla nebebuvo pagrindinė (vartotojų paskolos, investicinis bankas, turto valdymas, investicinių fondų valdymas, draudimas ir tarptautinis verslas). BPN turėjo naujai įsitvirtinti kaip vien mažmeninis bankas, patiriantis mažesnę riziką dėl didmeninio finansavimo netikrumo.
(40)
SPĮ finansavo turto įsigijimą per dvi finansavimo linijas už 3 895 mln. EUR sumą: CGD įsigytos 3 100 mln. EUR obligacijos su valstybės garantija ir 795 mln. EUR bendrosios vertės CGD suteiktos paskolos įkeičiant turtą. Pajamos pardavus turtą SPĮ leido BPN grąžinti 3 900 mln. EUR, kuriuos jis gavo iš CGD: 3 600 mlrd. EUR - iš pirminės 4 mlrd. EUR komercinių vertybinių popierių emisijos (t. y. BPN negrąžins 400 mln. EUR komercinių vertybinių popierių su valstybės garantija vertės) ir 300 mln. EUR - trumpalaikių pinigų rinkos paskolų.
(41)
Perleidus turtą BPN balansas sumažėjo maždaug 30 proc.
(42)
Remiantis iš Portugalijos valdžios institucijų gauta informacija, kad BPN atitiktų teisės ir reguliavimo reikalavimus (t. y. kad būtų įvykdytas reikalavimas 2011 m. pasiekti 9 proc. I lygio pagrindinio kapitalo (21)), ir atsižvelgiant į tai, kad BPN nuosavas kapitalas perleidus turtą SPĮ vis tiek būtų neigiamas, valstybė turėtų rekapitalizuoti BPN skirdama maždaug 417 mln. EUR (22).
(43)
BPN bazinė kaina (neįskaitant SPĮ perleistino turto) Portugalijos paskelbtame konkurse buvo 171,1 mln. EUR, vadovaujantis trečiųjų šalių konsultantų vertinimais: „Deloitte“ ([…] (23) mln. EUR) ir „Deutsche Bank“ ([…] mln. EUR). Tuo pačiu metu nauja BPN vadovybė CGD pradėjo banko restruktūrizavimo procesą. Nuo 2008 m. gruodžio mėn. iki 2010 m. gruodžio mėn. veiklos išlaidos sumažintos [1-10] proc.; BPN veikla apribota, kad bankas užsiimtų tik komercine mažmenine bankininkyste. Veikla buvo apribota iš dalies dėl indėlių sumažėjimo po nacionalizavimo, bet ir dėl turto perleidimo trims SPĮ. Šiomis priemonėmis 2010 m. nuostoliai sumažinti iki [50-150] mln. EUR, palyginti su [150-250] mln. EUR 2009 m. Nuo 2009 m. pradžios, siekiant pagerinti banko įvaizdį ir siūlomų produktų rinkinį, naujoji vadovybė sukūrė […] naujų produktų ir kampanijų. Naujoji vadovybė taip pat įgyvendino banko rizikos valdymo priemones ir įdiegė vidaus kontrolės sistemas.
(44)
Iki 2010 m. rugsėjo 30 d. ir lapkričio 30 d. į pirmuosius du kvietimus teikti pasiūlymus dėl privatizavimo niekas neatsiliepė.
(45)
Po nesėkmingo konkurso 2011 m. sausio mėn. Portugalija pranešė apie ketinimą, kad bankas mažiau priklausytų nuo CGD, restruktūrizuoti BPN paskiriant naują nuo CGD nepriklausomą valdybą. Taip pat siekta BPN veiklos atsigavimą paspartinti sukuriant naują banko įvaizdį ir tapatybę bei tobulinant atsigavimo planą - mažinant išlaidas ir skatinant komercinę dinamiką. Tačiau, nepaisant kelių prašymų, atnaujintas restruktūrizavimo planas Komisijai nepateiktas.
(46)
2011 m. gegužės 17 d. susitarimo memorandume vyriausybė leido pradėti naują privatizavimo procesą.
(47)
Susitarimo memorandume Portugalijos valdžios institucijos įsipareigojo „pradėti skubiai parduoti „Banco Português de Negócios“ (BPN) nenustačius minimalios kainos. Tam naujas planas pateiktas tvirtinti EK pagal konkurencijos taisykles. Tikslas - rasti pirkėją vėliausiai iki 2011 m. liepos mėn. pabaigos. Kad pardavimas vyktų sklandžiau, trys specialiosios paskirties įmonės, kurioms priklauso nepelningas ir nepagrindinis turtas, atskirtos nuo BPN, ir, derantis su galimais pirkėjais, šioms įmonėms galima perleisti daugiau turto. BPN taip pat pradeda dar vieną platesnio užmojo sąnaudų mažinimo priemonių programą, kad bankas būtų patrauklesnis investuotojams. Radus sprendimą, CGD reikalavimus su valstybės garantija BPN ir visoms su banku susijusioms specialiosios paskirties įmonėms perims valstybė pagal nustatytą grafiką“ (24).
(48)
Trečiasis bandymas privatizuoti banką pradėtas 2011 m. gegužės mėn. pradžioje nenustačius minimalios kainos, kad BPN pirkėjas atsirastų iki 2011 m. liepos 31 d., kaip susitarta memorandume.
(49)
Buvo surengtas konkursas, per kurį susisiekta su galimais suinteresuotais pirkėjais. Taip pat buvo parengta investavimo galimybių apžvalga (IGA). Remiantis IGA, suinteresuotosios šalys turėjo pateikti pasiūlymą iki 100 proc. BPN akcijų, bet galėtų taip pat prašyti, kad dar dalis turto ir įsipareigojimų būtų pašalinta iš BPN balanso. Jos taip pat galėtų reikalauti didesnio masto rekapitalizavimo scenarijų. BPN ir galimi pasiūlymų teikėjai pasirašė proceso taisyklių memorandumą, pagal kurį pasiūlymų teikėjams suteikiama galimybė naudotis duomenų saugykla, 2011 m. birželio 15 d. sukurta penkioms savaitėms.
(50)
Iki 2011 m. liepos 20 d. pateikti keturi saistantys pasiūlymai. Šiuos pasiūlymus išnagrinėjo CGD ir BPN valdybos, kurios savo nuomonę akcininkei - valstybei - pateikė iki 2011 m. liepos 25 d.
(51)
Trys iš keturių saistančių pasiūlymų atmesti. Pasak Portugalijos valdžios institucijų, du pasiūlymų teikėjai („Montepio“ ir „Aníbal Ribeiro“) neatitiko su BPN pasirašyto memorandumo reikalavimų (25). „Montepio“ nepateikė pasiūlymo įsigyti BPN akcijas, pateikė pasiūlymą tik dėl tam tikros turto ir įsipareigojimų dalies, o „Aníbal Ribeiro“ nepristatė bankui valdyti pakankamų vadovavimo ir finansavimo pajėgumų įrodymų. Trečiasis pasiūlymas, kurį pateikė NEI (26), atitiko memorandumo reikalavimus, bet neįstengė įrodyti bankui valdyti pakankamų pajėgumų ir finansavimo pajėgumų, kad galėtų patenkinti būsimus BPN kapitalo poreikius.
(52)
Vadovaudamasi vieninteliu konkurso reikalavimus atitinkančiu pasiūlymu, kurį 2011 m. liepos 20 d. pateikė BIC (toliau - 2011 m. liepos 20 d. BIC pasiūlymas), 2011 m. liepos 31 d. vyriausybė nusprendė tęsti išimtines derybas su BIC.
(53)
2007 m. spalio 9 d. BdP įgaliojo BIC vykdyti komercinę bankininkystės veiklą, ir 2008 m. gegužės mėn. BIC pradėjo veiklą Portugalijoje, visų pirma korporacinės bankininkystės ir privačiosios bankininkystės srityse. Pagrindiniai BIC akcininkai - investuotojų grupė iš Angolos ir akcininkai iš Portugalijos, kaip antai „Amorim Projectos SGPS, SA“ (turintis 25 proc. akcijų). 2010 m. gruodžio mėn. apyvarta buvo 389 mln. EUR, bendroji turto vertė - 1 mlrd. EUR, o 2011 m. kovo 31 d. jo kapitalas buvo 32 mln. EUR, 7 filialai. Remiantis Portugalijos pateikta informacija, BIC rinkos dalis rinkos segmentuose, kuriuose jis vykdo veiklą, yra mažiau nei 1 proc. (27).
(54)
Remiantis Portugalijos valdžios institucijų pateikta informacija, BIC pateikus pasiūlymą 2011 m. liepos 20 d. (28), derybos su BIC baigėsi 2011 m. gruodžio 9 d. pasirašius bendrąjį susitarimą dėl BPN pardavimo BIC (29).
(55)
2011 m. liepos 20 d. BIC pasiūlyme nustatytos tik bendrosios sąlygos ir numatyta, kad:
i.
valstybė rekapitalizuos BPN, kad bankas pasiektų I lygio pagrindinio kapitalo lygį [nuo 9 iki 18] proc. pridėjus [100-300] mln. EUR;
ii.
BIC atrinks dalį kredito paskolų, kurią reikės pašalinti, kad būtų pasiektas [110-150] proc. paskolų ir indėlių santykis;
iii.
iš BPN bus pašalintos visos nepelningos paskolos, viršijančios maždaug […] mln. EUR (BPN paskolų atidėjinių apskaičiuotasis lygis);
iv.
BIC turi teisę iš BPN balanso pašalinti dar dalį turto ir įsipareigojimų (pvz., paskolas kredito įstaigoms, finansinį turtą, nekilnojamąjį turtą, kai kuriuos atidėjinius, kitą turtą ir kitus įsipareigojimus), kurie nepatenka į įprastinės veiklos sritį;
v.
iš BPN galima pašalinti BIC atrinktus indėlius, neatitinkančius rinkos sąlygų;
vi.
CGD skirs BIC pinigų liniją iki [150-650] mln. per metus […] metams, nustačius […] mėnesių Euribor diskonto normą. Ši suma būtų didesnė, jei indėlių vertė būtų mažesnė nei […] mlrd. EUR;
vii.
liks 500-600 BPN darbuotojų (iš maždaug 1 600 darbuotojų) ir 160-170 filialų bankui priklausančiose patalpose ar patalpose, nuomojamose pagal sutartis, kuriose nustatytas įsipareigojimų įvykdymo terminas iki 12 mėnesių;
viii.
bylinėjimosi išlaidos bus perleistos valstybei;
ix.
BIC sumokės 30 mln. EUR įsigijimo kainą.
(56)
Po derybų, kurios truko apie penkis mėnesius, bendrajame susitarime numatyta, kad:
i.
valstybė rekapitalizuos banką, kad būtų pasiektas minimalus kapitalo lygis ir papildomas BIC reikalaujamas lygis: BIC reikalavo, kad galutinis kapitalo lygis būtų [200-400] mln. EUR pakoregavus balansą, kaip siūlė BIC (30);
ii.
iš BPN bus pašalinta dalis paskolų, be paskolų, kurios jau perleistos SPĮ nuo 2010 m. gruodžio 30 d. (31) Pašalinus dar dalį paskolų, būtų pasiektas [110-150] proc. paskolų ir indėlių santykis. 2011 m. liepos 20 d. BIC pasiūlyme nustatyta, kad šis santykis yra [110-150] proc.;
iii.
BIC turi teisę iš balanso pašalinti dar dalį turto ir įsipareigojimų (pvz., paskolas kredito įstaigoms, finansinį turtą, nekilnojamąjį turtą, kai kuriuos atidėjinius, kitą turtą ir kitus įsipareigojimus);
iv.
BIC turi teisę per […] mėnesius parduoti atgal paskolas, kurios yra nepelningos bent […] dienų (daugiausia iki […] viso paskolų portfelio nominaliosios vertės BIC nuožiūra panaudojus turimus indėlius) ir kurių suma viršija atidėjinių lygį ([…] mln. EUR (32)) (33);
v.
BIC turi teisę perleisti indėlius, kurių kaina bent […] baziniais punktais viršija tam tikrą orientacinę normą (34), arba gauti iš valstybės atlygio skirtumą (35);
vi.
BIC turi teisę prieš baigiant sudaryti sandorį pareikalauti, kad būtų pašalintas kitas BPN turtas ir įsipareigojimai, kaip antai paskolos kredito įstaigoms, materialusis ir finansinis turtas ir kt.;
vii.
CGD iki [ 2013 m.] skirs BIC pinigų liniją iki [150-350] mln. EUR ir bus nustatyta […] mėnesių Euribor diskonto norma (36), pridėjus […] bazinių punktų skirtumą. Šia pinigų linija būtų galima naudotis, jei BPN indėlių lygis būtų mažesnis nei […] mlrd. EUR;
viii.
[150-500] mln. EUR kredito linija CGD banke bus išlaikyta iki [ 2013 m.] pagal dabartinę komercinių vertybinių popierių programą su valstybės garantija trejiems metams, bet CGD pasižada nereikalauti grąžinti paskolos iki […];
ix.
liks maždaug pusė BPN darbuotojų (bent 750 iš maždaug 1 600 darbuotojų). Valstybė padengs visas filialų, kurių neperima BIC, uždarymo ir atleistiems darbuotojams ar darbuotojams, kurių darbo vieta keistųsi, mokėtinų kompensacijų išlaidas;
x.
su bylinėjimosi rizika susijusios išlaidos bus perleistos valstybei;
xi.
BIC sumoka 40 mln. EUR įsigijimo kainą;
xii.
įtraukta nuostata dėl kainos, kai su valstybe dalijamasi 20 proc. grynojo pelno (atskaičius mokesčius) iš per kitus penkerius metus BPN turėsimų pajamų, kurių bendra suma viršys 60 mln. EUR;
xiii.
BIC įsipareigoja penkerius metus nemokėti dividendų ar kitų sumų BPN akcininkams.
(57)
Pagal 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo planą jungtinis subjektas, susidarysiantis BPN pardavus BIC (toliau - jungtinis subjektas), bus pelningas praėjus […] metams pagal pagrindinį scenarijų ir pagal mažiau palankų scenarijų. Taigi apskaičiuota, kad jungtinio subjekto I lygio pagrindinis kapitalas sumažės nuo [10-15] proc. jungtinio subjekto pagal riziką įvertinto turto po pirmųjų metų iki […] proc. po penktųjų metų. Prognozuojamą sumažėjimą sukels neigiamų pirmųjų metų rezultatai, susiję su BIC vykdysimu restruktūrizavimu, ir banko veiklos suaktyvėjimas keičiant veiklos mastą, kad skiriant didesnį kreditą ekonomikai būtų atkurtas gyvybingumas. Restruktūrizuojant banką bus investuojama į jo atstovybes ir įvaizdį, į procesų, procedūrų ir organizacijos integravimą bei IT. Tikimasi, kad nuosavo kapitalo pelningumas didės nuo -[1-5] proc. pirmaisiais metais iki +[1-5] proc. penktaisiais metais, o turto pelningumas - nuo -[0-2] proc. pirmaisiais metais iki +[0-2] proc. penktaisiais metais.
(58)
Pagal mažiau palankų scenarijų, kuriam būdinga didesnė nepelningų paskolų dalis ir didesnės finansavimo sąnaudos, tikimasi, kad I lygio pagrindinio kapitalo santykis penktaisiais metais sumažės iki [8-12] proc. nuo [10-15] proc. pirmųjų metų pabaigoje.
(59)
Galiausiai 2012 m. vasario 15 d. Portugalijos valstybė padidino BPN kapitalą 600 mln. EUR (37).
3. Pagrindas pradėti oficialią tyrimo procedūrą
(60)
2011 m. spalio 24 d. Komisija išsakė abejonių dėl to, ar:
-
BPN, kaip jungtinis subjektas su pirkėju, yra gyvybingas;
-
BPN skirta pagalba yra minimali ir ar pardavimas BIC yra pigiausias variantas, palyginti su likvidavimo scenarijumi;
-
konkurencijos iškraipymo ribojimo priemonės yra pakankamos;
-
pardavimo procesas buvo susijęs su parama pirkėjui.
4. Suinteresuotųjų šalių pastabos
(61)
Komisija negavo trečiųjų šalių pastabų.
5. Portugalijos valstybės pozicija
5.1. Portugalijos valstybės pozicija dėl 2011 m. spalio 24 d. sprendimo (toliau - pirminis sprendimas)
(62)
Portugalijos valdžios institucijos teigia, kad 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo planas atitinka komunikatą dėl restruktūrizavimo. Be šio plano, 2012 m. sausio 20 d. raštu Portugalijos valdžios institucijos pateikė pastabų dėl 2011 m. spalio 24 d. sprendimo.
(63)
Portugalijos valdžios institucijų nuomone, trijų rūšių priemonės, taikytos BPN, nėra valstybės pagalba.
(64)
Pirma, Portugalija teigia, kad iki nacionalizavimo BPN skirtomis paramos priemonėmis, kaip antai skubios pagalbos likvidumui padidinti priemone ir keturiomis 2008 m. spalio mėn. CGD suteiktomis paskolomis, pagalbos nesuteikta. Portugalija teigia, kad skubią pagalbą likvidumui padidinti nepriklausomai skyrė BdP - nustatant neigiamą palūkanų normą ir BPN - įkeičiant turtą. 2008 m. spalio mėn. CGD suteikė paskolas rinkos sąlygomis nustačius konkurencingą palūkanų normą su atitinkamomis garantijomis, todėl BPN nesuteikta jokio ekonominio pranašumo.
(65)
Antra, Portugalija neigia, kad valstybės pagalba buvo suteikta, kai CGD skyrė finansavimą BPN po banko nacionalizavimo (tarpbankinės pinigų rinkos operacijos ir CGD komercinių vertybinių popierių pasirašymas). Portugalija teigia, kad tai buvo komerciniai sandoriai, kurių sąlygos buvo tokios pat, kaip atsargių investuotojų rinkos sąlygomis vykdomų panašių sandorių atveju. Todėl šiomis priemonėmis BPN nesuteikta ekonominio pranašumo.
(66)
Galiausiai Portugalijos valdžios institucijos taip pat mano, kad BIC, kaip BPN pirkėjui, valstybės pagalbos nesuteikta. Portugalijos valdžios institucijos teigia, kad pardavimo procesas buvo skaidrus, objektyvus ir nediskriminuojantis. BIC pasiūlymas ekonominiu požiūriu iš esmės buvo geriausias ir todėl reikėtų manyti, kad jame atsispindėjo rinkos kaina. 2011 m. gruodžio 9 d. pasirašytame bendrajame susitarime atkartojama daugelis 2011 m. liepos 20 d. BIC pasiūlymo sąlygų. Portugalijos valdžios institucijos taip pat mano, kad nors pardavimo kaina buvo neigiama, pasirinkus vienintelę pardavimo alternatyvą (BPN likvidavimą) valstybė būtų priversta prisiimti didesnę finansinę naštą, o tai sukeltų pavojų nacionalinės finansų sistemos stabilumui.
(67)
Kartu Portugalija pripažįsta, kad kai kurios BPN taikytos priemonės yra valstybės pagalba. Tai BPN išleistų komercinių vertybinių popierių valstybės garantija, tam tikro turto perleidimas SPĮ 2010 m., BPN rekapitalizavimas 2012 m. vasario 15 d. prieš pardavimą ir kai kurios priemonės, vykdytos planuojant parduoti banką BIC (kaip antai valstybės garantija pagal komercinių vertybinių popierių programą, kuri liks galioti ir po pardavimo).
(68)
Be to, Portugalija teigia, kad visos valstybės pagalbą sudarančios priemonės atitinka ES teisės aktus, nes jomis pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą sprendžiamos didelės Portugalijos ekonomikos sutrikimo problemos;
(69)
Pasak Portugalijos, pagal 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo planą BPN leidžiama atkurti ilgalaikį gyvybingumą nenumatant tolesnės pagalbos. Pirma, valstybė restruktūrizavo BPN atskirdama turtą ir perleisdama tam tikrą turtą SPĮ, daugiau nei 50 proc. sumažindama banko rinkos dalį ir sustabdydama veiklą, kuri nėra mažmeninio banko pagrindinė veikla, taip pat taikydama įvairias rizikos kontrolės priemones ir atsargią komercinę politiką. Antra, remiantis BIC prognozėmis, integravus BPN į BIC jungtinis subjektas ir pagal pagrindinį scenarijų, ir pagal mažiau palankų scenarijų pagal […] restruktūrizavimo planą turėtų pasiekti teigiamų rezultatų. Trečia, neigiama pardavimo kaina yra priimtina, nes likvidavimas valstybei kainuotų brangiau ir sukeltų pavojų finansiniam stabilumui.
(70)
Portugalija mano, kad imtasi tik būtiniausių priemonių Portugalijos finansų sektoriaus stabilumui užtikrinti ir BPN gyvybingumui atkurti.
(71)
Be to, Portugalija teigia, kad pardavimo scenarijus buvo vienintelė brangesnio likvidavimo scenarijaus alternatyva. Pasirinkus kitus variantus (integravimą į CGD ir savarankišką restruktūrizavimą), nebūtų pasiekta pakankama grynoji esamoji vertė, kad atsipirktų pradinės investicijos, kurias būtų reikėję padaryti. Portugalijos vertinimu, banko pardavimo BIC kaina yra maždaug nuo […] mln. EUR iki […] mln. EUR (būsimų nenumatytų atvejų, kurių, Portugalijos nuomone, nebus, poveikis neįtraukiamas), t. y. mažiau nei likvidavimo sąnaudos pagal įvairius scenarijus.
(72)
Be to, pasak Portugalijos, siekiant užtikrinti nenutrūkstamą banko veiklą jį restruktūrizuojant, būtinai reikėjo padidinti BPN likvidumą suteikiant garantiją BPN komercinių vertybinių popierių emisijai po nacionalizavimo.
(73)
Kalbant apie SPĮ perleisto turto dalį, Portugalija mano, kad jis buvo perleistas vadovaujantis objektyviais kriterijais siekiant paremti ilgalaikį BPN gyvybingumą ir sudominti galimus pirkėjus pakartotinio privatizavimo procesu. Portugalija taip pat teigia, kad parduodant banką BIC perleidus dar dalį turto, to pakaks būsimam BPN gyvybingumui garantuoti, ir kad tai būtina norint parduoti banką.
(74)
Portugalija teigia, kad 2012 m. vasario 15 d. BPN kapitalas padidintas siekiant užtikrinti, kad BPN 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo plane nustatytu laikotarpiu nepatirs kapitalo trūkumo. Remiantis plane pateikta prognoze I lygio pagrindiniam kapitalui, tikimasi, kad šis santykis sumažės iki [10-15] proc. 2016 m. pagal pagrindinį scenarijų ir iki [8-12] proc. - pagal mažiau palankų scenarijų, palyginti su minimaliu privalomu 10 proc. lygiu, kuris galios nuo 2012 m. pabaigos. Portugalija taip pat teigia, kad BIC pasiūlytos pardavimo sąlygos vykstant atviram ir skaidriam pardavimo procesui nenustačius minimalios kainos yra būtinos būsimam BPN gyvybingumui užtikrinti, nes likvidavimas valstybei kainuotų brangiau ir galėtų sukelti pavojų finansiniam stabilumui.
(75)
Portugalija taip pat teigia, kad buvę BPN akcininkai ir pats BPN pasidalijo ar pasidalys restruktūrizavimo proceso sąnaudas užtikrindami, kad visiems tektų vienoda našta. Buvę BPN akcininkai nacionalizavus banką negavo jokios kompensacijos ir neteko viso į banką investuoto kapitalo.
(76)
Tačiau Portugalija mano, kad, atsižvelgiant į šių priemonių pardavimo aplinkybes […], nereikėtų reikalauti, kad klientai, prisidėję prie subordinuotosios skolos BPN, prisiimtų dalį naštos. Kai kuriais atvejais dėl produktų techninių specifikacijų BPN negali atsisakyti mokėti klientams kompensacinių kapitalo palūkanų.
(77)
Pasak Portugalijos, BPN indėlis į restruktūrizavimo procesą taip pat svarbus, nes po nacionalizavimo buvo pakeista jo vadovybė, gerokai pasikeitė banko komercinė ir rizikos valdymo politika, o veiklos mastas sumažėjo daugiau nei 50 proc.
(78)
Portugalija pripažįsta, kad turto perleidimas SPĮ balansine verte vyko viršijant turto tikrąją ekonominę vertę ir neskiriant atlyginimo valstybei. Tačiau Portugalija mano, kad BPN indėlis užtikrintas jį nacionalizuojant nuline kaina, o paskui iš esmės jį restruktūrizuojant. Portugalija teigia, kad bet kokį galimą BPN pranašumą perleidus turtą SPĮ iš dalies atsvertų banko pakartotinio privatizavimo kaina, kuri buvo didžiausia įmanoma. Portugalija taip pat mano, kad valstybės garantija yra pakankamai atlyginta. Neatsižvelgiant į tai, kad atlygis yra mažesnis (0,2 proc. per metus), nei reikalaujama vyriausybės garantijoms (38), bet kokios galimos papildomos BPN gausimos pajamos (ar nepatirsimos išlaidos) vykstant restruktūrizavimo procesui būtų naudingos valstybei, kuriai šiuo metu priklauso visos BPN akcijos.
(79)
Kalbant apie BPN kapitalo padidinimą 2012 m. vasario 15 d., Portugalija teigia, kad dėl to BPN akcininkų struktūra nesikeis ir kad kapitalas bent iš dalies bus atgautas pardavus BPN, nes taip bus išvengta didesnių likvidavimo išlaidų.
(80)
Portugalija taip pat mano, kad valstybės įgyvendintomis ar įgyvendinsimomis priemonėmis nebus iškraipyta konkurencija. Portugalija mini, kad jungtinio subjekto rinkos dalis bus mažesnė nei 1 proc. ([0-1] proc. rinkos dalis bankininkystės sektoriuje, 14-oji vieta klientų kreditų srityje ir 15-oji vieta indėlių srityje). Be to, netikėtina, kad priemonės turės neigiamą poveikį užsienio bankų galimybėms įeiti į vidaus rinką, atsižvelgiant į tai, kad patį BIC valdo Angolos finansinė grupė. Portugalija taip pat mano, kad nekyla jokio moralinio pavojaus, nes bankas nacionalizuotas, jo vadovybė nušalinta, akcininkai negavo jokios kompensacijos, o pats bankas iš esmės restruktūrizuotas.
(81)
Be to, Portugalija mano, kad proceso metu įgyvendintų priemonių pakaks konkurencijos iškraipymui apriboti. Iki nacionalizavimo BPN rinkos dalis nebuvo didelė (9-asis didžiausias Portugalijos bankas, kurio rinkos dalys buvo nuo [1-5] proc. ir [1-5] proc. įvairiuose sektoriuose), jis buvo restruktūrizuotas, o jo rinkos dalis sumažėjo daugiau nei 50 proc. sutelkiant dėmesį į mažmeninę bankininkystę. Nacionalizavimas vyko nemokant kompensacijų buvusiems akcininkams, buvo iš esmės pakeistos BPN prekybos strategija ir rizikos kontrolės politika.
(82)
Portugalijos valdžios institucijos taip pat teigia, kad BPN pardavimo procesas buvo atviras ir skaidrus. Galiausiai BIC draudžiama iki 2016 m. mokėti dividendus siekiant užtikrinti, kad BPN skirta finansinė parama būtų panaudota ilgalaikiam banko gyvybingumui užtikrinti. Pagal valstybės ir BIC susitarimą dėl pelno pasidalijimo viršijus […] mln. EUR valstybė gali atgauti dalį banko restruktūrizavimo sąnaudų. BIC įsipareigojus nesinaudoti gauta valstybės pagalba komercinės reklamos tikslais, pasak Portugalijos valdžios institucijų, užtikrinama, kad pagalba nebūtų naudojamasi konkurentams pakenkti. Kiti galimi įsipareigojimai, numatyti Komisijos gairėse dėl bankų restruktūrizavimo (kaip antai priemonės rinkos atvėrimui paskatinti, rinkos dalies ribojimas ar papildomas turto ir veiklos perleidimas), BPN restruktūrizavimui neaktualūs.
5.2. Portugalijos valstybės prisiimti įsipareigojimai
(83)
Kalbant apie restruktūrizavimo plano įgyvendinimą, Portugalijos valdžios institucijos įsipareigoja užtikrinti šiuos dalykus:
(84)
BPN I lygio pagrindinio kapitalo santykis pardavimo „Banco BIC“ dieną neviršys [10-18] proc.
(85)
Jei „Banco BIC“ ar jungtinis subjektas po pardavimo nuspręstų grąžinti paskolas valstybei ar bet kokiam valstybės kontroliuojamam subjektui, „Banco BIC“ ar jungtinis subjektas grąžins valstybei su šiomis paskolomis susijusį kapitalą, sudarantį [10-18] proc. paskolų pagal riziką įvertinto turto
(86)
„Banco BIC“ ir jungtinis subjektas neturės teisės po [ 2013 m.] perleisti nepelningų paskolų valstybei ar bet kokiam valstybės kontroliuojamam subjektui.
(87)
„Banco BIC“ ar jungtinis subjektas nepelningas paskolas valstybei ar bet kokiam valstybės kontroliuojamam subjektui pirmiau (84) dalyje nustatytomis sąlygomis perleis tik visiškai išnaudojus pardavimo dieną BPN sąskaitose turimus atidėjinius.
(88)
Esama [150-500] mln. EUR kredito linija, numatyta bendrajame susitarime BPN komercinių vertybinių popierių programai su valstybės garantija, nebus pratęsta praėjus […] metams nuo pardavimo datos.
(89)
Mažiausias atlygis už CGD „Banco BIC“ ar jungtiniam subjektui suteiktą [200-400] mln. EUR likvidumo linija bus Euribor +[…] bazinių punktų.
(90)
Iki 2016 m. gruodžio 31 d. Portugalija prašys išankstinio Komisijos pritarimo prieš CGD ar valstybei suteikiant kredito linijas ar garantijas „Banco BIC“ ar jungtiniam subjektui po pardavimo.
(91)
„Banco BIC“ ir jungtinis subjektas neįsigis jokių įmonių iki 2016 m. gruodžio 31 d., nebent „Banco BIC“ ir jungtinio subjekto bendroji mokėtina pirkimo kaina už visus įsigijimus per vienus finansinius metus neviršytų […] mln. EUR. Už įsigyjamas įmones bendroji mokėtina pirkimo kaina apskaičiuojama neįtraukiant su įsigijimais susijusios skolos prielaidos ar jos perleidimo.
(92)
„Banco BIC“, jungtinis subjektas ir Portugalija iki 2016 m. gruodžio 31 d. nesinaudos pirkimo pasirinkimo sandorių teisėmis, susijusiomis su BPN iki pardavimo datos išleista subordinuotąja skola.
(93)
„Banco BIC“ ar jungtinis subjektas nesinaudos valstybės pagalba rinkodaros kampanijų ir reklamos investuotojams tikslais.
6. Vertinimas
6.1. Pagalbos buvimas
(94)
Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. Vadinasi, valstybės priemonė laikoma valstybės pagalba, jei ji atitinka visus šiuos keturis kriterijus:
-
valstybės išteklių;
-
atrankaus pranašumo;
-
konkurencijos iškraipymo;
-
poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai.
6.1.1. BPN ir ekonominei veiklai pranašumą po pardavimo suteikiančios priemonės
6.1.1.1. Iki nacionalizavimo skirtos priemonės
(95)
Portugalija teigia, kad iki nacionalizavimo BPN skirtos priemonės nėra valstybės pagalba. Tos priemonės yra skubi pagalba likvidumui padidinti ir prieš BPN nacionalizavimą 2008 m. spalio ir lapkričio mėn. CGD suteiktos keturios paskolos.
(96)
Kalbant apie skubią pagalbą likvidumui padidinti, kaip Portugalijos valdžios institucijos minėjo savo pastabose dėl 2011 m. spalio 24 d. sprendimo, sprendimą dėl iki nacionalizavimo BPN skirtos skubios pagalbos likvidumui padidinti nepriklausomai priėmė BdP - jis nustatė neigiamą palūkanų normą su BPN garantijomis, nesuteikiant valstybės garantijos.
(97)
tvirtinant skubios pagalbos likvidumui padidinti priemonę (2008 m. spalio 17 ir 27 d.), nebuvo priimta jokių sprendimų dėl BPN mokumo ir nacionalizavimo (nes tie sprendimai buvo priimti tik 2008 m. lapkričio mėn. pradžioje). Skubi pagalba likvidumui padidinti nebuvo didesnio pagalbos priemonių rinkinio dalis, tai buvo pagalba likvidumui BdP vykdant įprastinę veiklą.
(98)
Todėl Komisija daro išvadą, kad BdP skiriant skubią pagalbą likvidumui padidinti BPN pagal komunikatą dėl bankininkystės valstybės pagalba nebuvo suteikta (39).
(99)
Kalbant apie CGD suteiktas paskolas, Komisija pabrėžia, kad prieš BPN nacionalizavimą bankas iš CGD paskolų gavo 315 mln. EUR, o ne 235 mln. EUR (40).
(100)
Komisija pabrėžia, kad CGD visiškai priklauso valstybei, kuri skiria valdybos narius. Norint nustatyti, ar paskolos yra tiesiogiai susijusios su valstybe, reikia įvertinti konkrečias aplinkybes, kuriomis jos buvo suteiktos, kad būtų galima nuspręsti, ar CGD veikė su įprastine komercine veikla nesusijusiais tikslais. Tam svarbu išnagrinėti toliau išdėstytus argumentus.
(101)
Pirma, kai 2008 m. spalio mėn. buvo suteiktos pirmosios trys paskolos, apie BPN sunkumus jau buvo plačiai žinoma. Pasak Portugalijos valdžios institucijų, BPN likvidumo problemų turėjo nuo 2008 m. vasaros, kaip matyti iš esminių BPN aukščiausiosios vadovybės pokyčių (nuo 2008 m. pradžios pasikeitė du kartus), birželio mėn. BdP atliktų BPN auditų ir to, kad agentūra „Moody’s“2008 m. liepos 18 d. sumažino BPN reitingą iki Baa3. Be to, antroji, trečioji ir ketvirtoji paskolos suteiktos po 2008 m. spalio 22 d., kai, pasak Portugalijos, BPN likvidumas buvo labai neigiamas. Bet koks skolintojas vykdydamas įprastinę komercinę veiklą pareikalautų iš BPN informacijos, kuri būtina likvidumo pozicijai ir pajėgumui grąžinti paskolą prieš suteikiant papildomą paskolą nustatyti, ir sužinotų apie keblią finansinę BPN padėtį.
(102)
Antra, paskolų sumos labai didelės, palyginti su tuometine BPN balanso ir įsipareigojimų verte, todėl CGD kyla didelė individuali rizika dėl sunkumus patiriančio banko.
(103)
Trečia, paskolos suteiktos 2008 m. spalio ir lapkričio mėn., tuoj po „Lehman Brothers“ žlugimo, kai tarpbankinės rinkos buvo beveik neprieinamos net ir stipriausioms tarptautinėms finansų įstaigoms, o ką jau kalbėti apie didelius likvidumo sunkumus patiriančius bankus.
(104)
Ketvirta, kalbant apie ketvirtąją paskolą, Komisija pabrėžia, kad CGD ne tik vadovavo BPN pagal nacionalizavimo įstatymo 2 straipsnio 7 dalį gindamas valstybės interesus, bet ir pagal nacionalizavimo įstatymo 2 straipsnio 9 dalį gavo valstybės garantiją visiems kreditams ir likvidumui, kurie gali būti suteikti BPN vykstant nacionalizavimui „valstybės vardu“.
(105)
Atsižvelgiant apskritai į finansinę ir ekonominę padėtį ir konkrečiai - į plačiai žinomus BPN sunkumus, būtų mažai tikėtina, kad kita įstaiga užtikrintų reikiamą BPN likvidumą, todėl Portugalijos valdžios institucijos laikėsi nuomonės, kad CGD likvidumo priemonės buvo specialaus pobūdžio (žr. (25) dalį).
(106)
Vadovaudamasi kiekvienu iš šių argumentų, Komisija daro išvadą, kad CGD sprendimas suteikti minėtąsias paskolas BPN prieš jo nacionalizavimą nebuvo įprastinis komercinis sprendimas. Tokį sprendimą reikia laikyti tiesiogiai susijusiu su valstybe. Todėl paskolos yra valstybės ištekliai.
(107)
Kadangi paskolomis buvo užtikrintas BPN likvidumas, kurio antraip rinkoje nebūtų įmanoma užtikrinti, jomis buvo užtikrintas BPN likvidumas, būtinas bankui, kad jis galėtų toliau vykdyti veiklą ir konkuruoti, inter alia, dėl paskolų ir indėlių bankininkystės rinkose, kuriose vykdė veiklą.
(108)
Todėl Komisija mano, kad BPN įgijo ekonominį pranašumą.
(109)
Taikytos priemonės yra atrankios, nes buvo naudingos tik BPN.
(110)
Neatsižvelgiant į Portugalijos pastabą, kad BPN prieš jį nacionalizuojant Portugalijos bankininkystės sektoriuje užėmė tik devintąją vietą, CGD suteiktomis paskolomis buvo arba galėjo būti iškraipyta konkurencija suteikus BPN pranašumą, palyginti su kitais konkuruojančiais bankais, nes jis galėjo įgyti likvidumą, kurio antraip rinkoje nebūtų įgijęs.
(111)
Atsižvelgiant į tai, kad BPN vykdė veiklą nacionaliniu, Europos ir tarptautiniu lygmeniu, kai jam buvo suteiktos paskolos, pavyzdžiui, per Prancūzijoje įsteigtą patronuojamąją įmonę, priemonės taip pat galėjo turėti poveikį valstybių narių prekybai.
(112)
Todėl Komisija mano, kad keturios 315 mln. EUR vertės paskolos, kurias 2008 m. spalio ir lapkričio mėn. CGD suteikė BPN, yra valstybės pagalba.
6.1.1.2. Po nacionalizavimo taikytos priemonės, konkrečiai nesusijusios su pardavimu BIC
(113)
2011 m. spalio 24 d. sprendime Komisija jau nustatė, kad nacionalizavimas nėra BPN akcininkams naudinga valstybės pagalba.
(114)
Po BPN nacionalizavimo taikytos šios priemonės, konkrečiai nesusijusios su pardavimu BIC:
a)
valstybės garantija BPN išleistiems ir CGD finansuojamiems įsipareigojimams, įskaitant CGD pasirašytų komercinių vertybinių popierių emisiją ir CGD suteiktų pinigų rinkos kredito priemonių naudojimą;
b)
turto ir įsipareigojimų perleidimas trims valstybės valdomoms SPĮ.
(115)
Valstybės garantiją BPN (ir SPĮ) išleistiems ir CGD pasirašytiems komerciniams vertybiniams popieriams, suteiktą BPN po nacionalizavimo, tiesiogiai finansavo valstybė narė. Be to, pagal nacionalizavimo įstatymo 2 straipsnio 9 dalį visoms kredito ar likvidumo linijoms, nacionalizuojant banką CGD siūlytoms BPN (ir SPĮ), Portugalijos valstybė turėjo suteikti garantijas. Todėl neginčytina, kad visas finansavimas, kurį CGD po nacionalizavimo skyrė BPN (ar SPĮ), yra valstybės ištekliai.
(116)
Be to, reikėtų pabrėžti, kad po nacionalizavimo CGD buvo vienintelis subjektas, skiręs finansavimą BPN ar SPĮ, ir kad jam kylanti rizika didėjo artėjant kitų įsipareigojimų įvykdymo terminui, kurio nepratęsė pirminiai skolintojai arba nepakeitė kitų įstaigų paskolos. Alternatyvių BPN finansavimo šaltinių trūkumas nestebina, atsižvelgiant į tai, kad apie jo finansinius sunkumus ir neaiškią ateitį buvo plačiai žinoma.
(117)
Valstybės garantijos leido BPN įgyti finansinę paramą, kai rinkoje jam nebuvo jokių alternatyvų.
(118)
Jos leido BPN tęsti veiklą rinkoje konkuruojant dėl verslo (ne tik siekiant išlaikyti esamą padėtį, bet galbūt ir įgyti naują verslą) bei vykdyti savo įsipareigojimus klientams ir kitiems rinkos veikėjams.
(119)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad valstybės garantijomis BPN suteiktas ekonominis pranašumas.
(120)
Taikytos priemonės yra atrankios, nes buvo naudingos konkrečiam subjektui, BPN. Be to, kalbant apie likvidumo linijos dalį, galiojančią ir po pardavimo, jos taip pat naudingos jungtiniam subjektui.
(121)
Atsižvelgdama į BPN padėtį Portugalijos finansų sektoriuje ir į tai, kad finansų sektoriuje Sąjungos lygmeniu aršiai konkuruojama, taip pat į tai, kad BPN konkuruoja su daugeliu užsienio bankų patronuojamųjų įmonių Portugalijoje, Komisija mano, kad bet koks pranašumas skiriant valstybės išteklius galėtų turėti poveikį prekybai Sąjungos viduje ir iškraipyti konkurenciją, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje.
(122)
Valstybės garantijos BPN leido BPN gauti didelį finansavimą, kurio būtų neįmanoma gauti rinkoje, ir suteikė BPN atrankinį pranašumą. Jos leido BPN likti rinkoje ir tęsti veiklą neturint didesnių problemų dėl ankstesnės padėties. Jos yra valstybės pagalba.
(123)
Tam tikro BPN turto perleidimas valstybės narės visiškai valdomoms SPĮ reiškia, kad valstybė narė prisiima visą finansinę atsakomybę už jas ir visą riziką, susijusią su SPĮ perleistu turtu, bent dalies kurio gali būti neįmanoma atgauti. Todėl priemonė yra susijusi su valstybės ištekliais.
(124)
Komisija mano, kad, perleidus turtą SPĮ prieš pardavimą 3,9 mlrd. EUR balansine verte (kai vertė sumažėja maždaug 1,8 mlrd. EUR), BPN suteikiamas pranašumas, nes nėra užtikrinamas ex ante skaidrumas, turtas nevertinamas rinkos kaina ir valstybė negauna atlygio perleidus turtą.
(125)
Komisija mano, kad, perleidus turtą balansine, o ne rinkos verte, BPN suteikiamas ekonominis pranašumas, palyginti su jo konkurentais.
(126)
Taikytos priemonės yra atrankios, nes buvo naudingos konkrečiam subjektui, BPN.
(127)
Atsižvelgdama į BPN padėtį Portugalijos finansų sektoriuje ir į tai, kad finansų sektoriuje Sąjungos lygmeniu aršiai konkuruojama, taip pat į tai, kad BPN konkuruoja su daugeliu užsienio bankų patronuojamųjų įmonių Portugalijoje, Komisija mano, kad bet koks pranašumas skiriant valstybės išteklius galėtų turėti poveikį prekybai Sąjungos viduje ir iškraipyti konkurenciją, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje.
6.1.1.3. Po nacionalizavimo taikytos priemonės, susijusios su pardavimu BIC
(128)
Be BPN po nacionalizavimo taikytų priemonių, nesusijusių su pardavimu BIC, taikytos ir papildomos su pardavimu BIC susijusios priemonės. Jos buvo šios:
a)
BPN rekapitalizavimas prieš jį parduodant;
b)
papildomų turto ir įsipareigojimų perleidimas BPN rengiantis pardavimui;
c)
BIC teisė po pardavimo perleisti nepelningas paskolas valstybei;
d)
su bylinėjimosi rizika susijusių išlaidų perleidimas valstybei rengiantis pardavimui;
e)
CGD jungtiniam subjektui suteikiama likvidumo linija po pardavimo ir [150-500] mln. EUR komercinių vertybinių popierių kredito linijos su valstybės garantija išlaikymas.
(129)
BPN rekapitalizuotas 2012 m. vasario 15 d. paskyrus jam 600 mln. EUR. Tą priemonę tiesiogiai įgyvendino valstybė panaudodama valstybės išteklius tam, kad būtų parduotas bankas BIC.
(130)
2012 m. vasario 15 d. 600 mln. EUR rekapitalizavus BPN, siekta užtikrinti, kad pardavimo metu BPN nuosavas kapitalas būtų [200-400] mln. EUR. 2011 m. liepos 20 d. BIC pasiūlymo metu paskutinis skaičius atitiko apskaičiuotąją I lygio pagrindinio kapitalo [10-18] proc. vertę. Tai gerokai viršija teisės aktuose nustatytą mažiausią vertę (9 proc. I lygio pagrindinio kapitalo 2011 m. pabaigoje ir 10 proc. I lygio pagrindinio kapitalo 2012 m. pabaigoje) (41).
(131)
Komisija mano, kad kapitalo injekcija suteikia BPN ir jo ekonominei veiklai ekonominį pranašumą po pardavimo. Pranašumas įgyjamas užtikrinant, kad BPN po rekapitalizavimo ir jungtinis subjektas turės reikiamą kapitalą, kad atitiktų ir viršytų teisės aktuose įtvirtintus reikalavimus. Tas kapitalas leidžia BPN ir leis jungtiniam subjektui aktyviai vykdyti veiklą rinkose ir suteikti naują kreditą ekonomikos sąlygomis, kuriomis kitiems konkurentams tenka mažinti finansinį įsiskolinimą.
(132)
Taikytos priemonės yra atrankios, nes naudingos konkrečiam subjektui, BPN, ir jungtiniam subjektui, kuris tęs ekonominę veiklą po pardavimo.
(133)
Portugalija teigia, kad po nacionalizavimo BPN tebemažino savo rinkos dalį ir kad jungtinis subjektas turės mažiau nei 1 proc. rinkos dalį klientų kreditų, klientų reikalavimų ar bankininkystės produktų srityse ir mažiau nei 2 proc. - bet kurioje iš minėtų rinkų. Vis dėlto priemonėmis iškraipoma ar gali būti iškraipoma konkurencija, nes dėl jų BPN ir jungtinis subjektas po pardavimo BIC atsiduria pranašesnėje padėtyje, palyginti su kitais konkuruojančiais bankais. Jungtinio subjekto kapitalo perviršis apsaugo ekonominę veiklą nuo investavimo rizikos, su kuria susiduria kiti konkurentai. Dėl to taip pat padidėja tikimybė, kad abiem paramos gavėjams bus užtikrintas papildomas likvidumas ir ateityje BPN bei jungtinis subjektas galės augti ekonomikos sąlygomis, kuriomis kitiems veiklą Portugalijoje vykdantiems konkurentams teks mažinti finansinį įsiskolinimą.
(134)
Atsižvelgdama į BPN padėtį Portugalijos finansų sektoriuje ir į tai, kad finansų sektoriuje Sąjungos lygmeniu aršiai konkuruojama, taip pat į tai, kad BPN konkuruoja su daugeliu užsienio bankų patronuojamųjų įmonių Portugalijoje, Komisija mano, kad bet koks pranašumas skiriant valstybės išteklius galėtų turėti poveikį prekybai Sąjungos viduje ir iškraipyti konkurenciją, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje.
(135)
2012 m. vasario 15 d. įvykęs BPN rekapitalizavimas 600 mln. EUR yra valstybės pagalba.
(136)
Viena iš taikytų priemonių, susijusių su pardavimu BIC, yra BIC teisė prieš baigiant sudaryti sandorį reikalauti pašalinti kitą BPN turtą ir įsipareigojimus, kaip antai paskolas kredito įstaigoms ar materialųjį ir finansinį turtą. Tarp jų taip pat yra BIC teisė perleisti indėlius, kurių kaina […] bazinių punktų viršija tam tikrą orientacinę normą, arba gauti iš valstybės atlygio už tokius indėlius skirtumą.
(137)
Tam tikrų BIC atrinktų BPN paskolų ir įsipareigojimų (įskaitant indėlius) pašalinimą tiesiogiai finansuoja valstybė narė. Visi iš BPN pašalinami vienetai bus perleisti balansine verte valstybės narės visiškai valdomoms SPĮ ar bet kuriuo atveju valstybė narė prisiims už juos finansinę atsakomybę. Taip valstybė narė prisiims šių turto ir įsipareigojimų valdymo ir disponavimo jais finansinę naštą. Valstybė narė taip pat turės finansuoti indėlių palūkanų normų ir orientacinę normą viršijančios […] bazinių punktų kainos ribos skirtumą.
(138)
Komisija mano, kad, perleidus papildomą turtą ir įsipareigojimus SPĮ prieš pardavimą, BPN ir jungtiniam subjektui suteikiamas pranašumas, nes nėra užtikrinamas ex ante skaidrumas, turtas nevertinamas rinkos kaina ir valstybė negauna atlygio perleidus turtą.
(139)
Komisija mano, kad, perleidus turtą balansine, o ne rinkos verte, BPN ir jungtiniam subjektui suteikiamas ekonominis pranašumas, palyginti su jo konkurentais; BIC galėtų laisvai rinktis, kokį turtą šalinti pagal bendrajame susitarime numatytą sąlygą, tas turtas nebūtų vertinamas rinkos verte ir valstybei už jį nebūtų atlyginta. Atvirkščiai, tiek, kiek pagal šį scenarijų sumažėja BPN turto pelningumas, padidėja banko kapitalo pakankamumo koeficientas ir atitinkamai jo gebėjimas suteikti naujas paskolas ir aktyviai vykdyti veiklą rinkoje. Po pardavimo tą pranašumą įgytų jungtinis subjektas.
(140)
Valstybei finansuojant indėlių palūkanų normų ir orientacinę normą viršijančios […] bazinių punktų kainos ribos skirtumą, padengiamos išlaidos, kurias BPN patirtų įprastinėmis aplinkybėmis, ir todėl bankui suteikiamas pranašumas.
(141)
Taikytos priemonės yra atrankios, nes jos naudingos tik konkrečiam subjektui, BPN, ir ekonominei veiklai, kuri bus tęsiama po pardavimo.
(142)
Priemonėmis iškraipoma ar gali būti iškraipoma konkurencija, nes dėl jų BPN ir jungtinis subjektas po pardavimo BIC atsiduria pranašesnėje padėtyje, palyginti su kitais konkuruojančiais bankais, nes, kitaip nei kitiems konkurentams, jiems nereikia mažinti finansinio įsiskolinimo, o BPN ir jungtinis subjektas įgyja galimybę suteikti didesnį kreditą ekonomikai.
(143)
Atsižvelgdama į BPN padėtį Portugalijos finansų sektoriuje ir į tai, kad finansų sektoriuje Sąjungos lygmeniu aršiai konkuruojama, taip pat į tai, kad BPN konkuruoja su daugeliu užsienio bankų patronuojamųjų įmonių Portugalijoje, Komisija mano, kad bet koks pranašumas skiriant valstybės išteklius galėtų turėti poveikį prekybai Sąjungos viduje ir iškraipyti konkurenciją, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje.
(144)
Papildomų turto ir įsipareigojimų (įskaitant indėlius) perleidimas iš BPN balanso SPĮ prieš pardavimą yra valstybės pagalba.
(145)
BIC turi teisę per […] mėnesius parduoti atgal paskolas, kurios bent […] dienų yra nepelningos (daugiausia iki […] proc. viso paskolų portfelio nominaliosios vertės BIC nuožiūra panaudojus turimus indėlius) ir kurių suma viršija atidėjinių lygį ([…] mln. EUR).
(146)
BIC teisę pašalinti papildomus turtą ir įsipareigojimus iš balanso po pardavimo tiesiogiai finansuoja valstybė narė. Visi iš BPN pašalinami vienetai bus perleisti balansine verte valstybės narės visiškai valdomoms SPĮ arba bet kuriuo atveju valstybė narė prisiims už juos finansinę atsakomybę. Taip valstybė narė prisiims šio turto valdymo ir disponavimo juo finansinę naštą.
(147)
Komisija mano, kad, turėdami galimybę pašalinti nepelningas paskolas po pardavimo, BPN ir jungtinis subjektas gali plėsti veiklą ir suteikti daugiau kreditų ekonominėmis sąlygomis, kuriomis kiti veiklą Portugalijoje vykdantys konkurentai turi mažinti finansinį įsiskolinimą. Tikrai, jei būtų išlaikytas toks pat nuosavo kapitalo lygis, banko kapitalo pakankamumo koeficientas padidėtų šalinant nepelningas paskolas ir mažinant pagal riziką įvertintą turtą. Todėl padidėtų jo gebėjimas suteikti naujas paskolas ir aktyviai vykdyti veiklą rinkoje.
(148)
Jungtinis subjektas taip pat turės pranašumą, palyginti su jo konkurentais, kuriems tenka su prastesnės kokybės turtu susijusi našta, kurią jie turi prisiimti ir dėl kurios ribojamas jų turimo kapitalo pajėgumas suteikti naujas paskolas. Atvirkščiai, jungtinio subjekto bazinio kapitalo neapsunkina tokia našta ir paskolų portfelio vertės sumažėjimas.
(149)
Be to, dėl BIC galimybės ne vėliau nei iki […] po pardavimo grąžinti nepelningas paskolas valstybei galėtų keistis banko pagal riziką įvertintas turtas, ir I lygio pagrindinis kapitalas galėtų siekti didesnį lygį nei [10-18] proc., kaip numatyta 2011 m. liepos 20 d. BIC pasiūlyme. Komisija šiuo klausimu pabrėžia Portugalijos įsipareigojimą, kad jei „Banco BIC“ ar jungtinis subjektas nuspręs po pardavimo grąžinti paskolas valstybei ar bet kokiam valstybės kontroliuojamam subjektui, jis grąžins valstybei su tomis paskolomis susijusį kapitalą, sudarantį [10-18] proc. paskolų pagal riziką įvertinto turto, taip pat perleis nepelningas paskolas ir grąžins su tomis paskolomis susijusį kapitalą valstybei tik po to, kai bus visiškai išnaudoti pardavimo dieną BPN sąskaitose esantys atidėjiniai.
(150)
Taikyta priemonė yra atranki, nes ji naudinga tik konkrečiam subjektui, BPN, ir ekonominei veiklai, kuri bus tęsiama po pardavimo.
(151)
Priemone iškraipoma ar gali būti iškraipoma konkurencija, nes dėl jos BPN ir jungtinis subjektas po pardavimo BIC atsiduria pranašesnėje padėtyje, palyginti su kitais konkuruojančiais bankais, nes, kitaip nei kitiems konkurentams, jiems nereikia mažinti finansinio įsiskolinimo ir BPN bei jungtinis subjektas įgyja galimybę suteikti didesnį kreditą ekonomikai.
(152)
Atsižvelgdama į BPN padėtį Portugalijos finansų sektoriuje ir į tai, kad finansų sektoriuje Sąjungos lygmeniu aršiai konkuruojama, taip pat į tai, kad BPN konkuruoja su daugeliu užsienio bankų patronuojamųjų įmonių Portugalijoje, Komisija mano, kad bet koks pranašumas skiriant valstybės išteklius galėtų turėti poveikį prekybai Sąjungos viduje ir iškraipyti konkurenciją, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje.
(153)
Nesant įsipareigojimo grąžinti su paskolomis susijusį kapitalą, priemonė galėtų leisti BPN ir jungtiniam subjektui po pardavimo atgaline data keisti banko pagal riziką įvertintą turtą. Dėl to padidėtų proporcingas banko kapitalizavimas. Todėl šia priemone bankui suteikiamas pranašumas ir iškraipoma konkurencija. Ši priemonė yra valstybės pagalba.
(154)
BPN bylinėjimosi rizikos perleidimas valstybei yra įsipareigojimas, kurį perima valstybė.
(155)
Perimdama iš BPN įsipareigojimą, valstybė suteikia BPN ir jungtiniam subjektui pranašumą, palyginti su jų konkurentais, kurie tokius įsipareigojimus turi prisiimti į savo balansą.
(156)
Taikyta priemonė yra atranki, nes ji naudinga tik konkrečiam subjektui (BPN ir jungtiniam subjektui po pardavimo BIC).
(157)
Šia priemone BPN ir jungtiniam subjektui suteikiamos kapitalo lengvatos, kai rinkoje nėra alternatyvų ir kai kitiems konkurentams tenka tokius įsipareigojimus įtraukti į savo balansą.
(158)
Atsižvelgdama į BPN padėtį Portugalijos finansų sektoriuje ir į tai, kad finansų sektoriuje Sąjungos lygmeniu aršiai konkuruojama, taip pat į tai, kad BPN konkuruoja su daugeliu užsienio bankų patronuojamųjų įmonių Portugalijoje, Komisija mano, kad bet koks pranašumas skiriant valstybės išteklius galėtų turėti poveikį prekybai Sąjungos viduje ir iškraipyti konkurenciją, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje.
(159)
Ši priemonė suteikia kapitalo lengvatų ir yra valstybės pagalba.
(160)
Jungtiniam subjektui suteikiama [150-350] mln. EUR likvidumo linija po pardavimo ir CGD [150-500] mln. EUR komercinių vertybinių popierių kredito linijos BPN išlaikymas po pardavimo turi būti laikoma tiesiogiai su valstybe susijusiomis priemonėmis, atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes.
(161)
Pirma, CGD visiškai priklauso valstybei, kuri skiria jo valdybos narius. Kaip minėta (100) dalyje, CGD pagal teisės aktus įgaliotas valdyti BPN ir pagal nacionalizavimo įstatymo 2 straipsnio 9 dalį gavo valstybės garantiją visiems kreditams ir likvidumui, kurie gali būti suteikti BPN vykstant nacionalizavimui „valstybės vardu“. Ši garantija tebetaikoma [150-500] mln. EUR kredito linijai.
(162)
Antra, sprendimų užtikrinti likvidumą ir suteikti kredito linijas CGD nepriėmė savarankiškai; jie priimti vadovaujantis BIC ir Portugalijos valdžios institucijų suderintomis pardavimo sąlygomis.
(163)
Todėl CGD jungtiniam subjektui suteikiama [200-400] mln. EUR likvidumo linija po pardavimo ir CGD [150-500] mln. EUR komercinių vertybinių popierių kredito linijos su valstybės garantija išlaikymas po pardavimo yra tiesiogiai susiję su valstybe nare.
(164)
Priemonės leidžia BPN ir jungtiniam subjektui lengvai ir nebrangiai didinti likvidumą.
(165)
Dėl [200-400] mln. EUR kredito linijos, kurią CGD suteikė BIC, Komisija pabrėžia, kad po pardavimo nutekant indėliams ji galėtų apsaugoti jungtinio subjekto finansavimo poziciją. CGD nesuteikia tokios kredito linijos kitiems subjektams, tik jungtiniam subjektui. Todėl kredito linija jungtiniam subjektui suteikiamas pranašumas.
(166)
Išlaikant [150-500] mln. EUR kredito liniją su valstybės garantija iki […] pagal vykdomą komercinių vertybinių popierių programą, BPN ir jungtiniam subjektui taip pat suteikiama daugiau galimybių padidinti likvidumą, palyginti su konkurentais.
(167)
Taikytos priemonės yra atrankios, nes jos naudingos tik konkrečiam subjektui (BPN ir jungtiniam subjektui po pardavimo BIC).
(168)
BPN ir jungtiniam subjektui suteikiamas pranašumas po pardavimo iškraipo konkurenciją, ypač atsižvelgiant į dabartinę didelę skolinimosi kainą finansų rinkose.
(169)
Atsižvelgdama į BPN padėtį Portugalijos finansų sektoriuje ir į tai, kad finansų sektoriuje Sąjungos lygmeniu aršiai konkuruojama, taip pat į tai, kad BPN konkuruoja su daugeliu užsienio bankų patronuojamųjų įmonių Portugalijoje, Komisija mano, kad bet koks pranašumas skiriant valstybės išteklius galėtų turėti poveikį prekybai Sąjungos viduje ir iškraipyti konkurenciją, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje.
(170)
CGD jungtiniam subjektui suteikiama [200-400] mln. EUR likvidumo linija po pardavimo ir [150-500] mln. EUR komercinių vertybinių popierių kredito linijos BPN išlaikymas yra valstybės pagalba.
6.1.1.4. Galima pagalba pirkėjui
(171)
Pagal komunikato dėl bankininkystės 49 punktą, siekiant užtikrinti, kad pagalba nebūtų skirta finansų įstaigos pirkėjams, svarbu laikytis tam tikrų pardavimo sąlygų: pardavimo procesas turi būti viešas ir nediskriminacinis, pardavimas turėtų vykti rinkos sąlygomis, valstybė turėtų kuo labiau padidinti turto ir įsipareigojimų pardavimo kainą.
(172)
Kalbant apie pirmąjį reikalavimą, nors pardavimo procesas prasidėjo kaip atvira ir nešališka konkurso procedūra, BIC pateiktas saistantis pasiūlymas nebuvo galutinis kelių esminių siūlomo sandorio aspektų, įskaitant BIC įsigytino BPN turto ir įsipareigojimų galutinį mastą bei perimtinų filialų ir darbuotojų tikslų skaičių, požiūriu. Visi šie aspektai aptarti vėliau vykstant dvišalėms Portugalijos valdžios institucijų ir BIC deryboms ir įtvirtinti 2011 m. gruodžio 9 d. bendrajame susitarime. Net ir bendrasis susitarimas nėra galutinis, kalbant apie įsigytiną banko dalį. Visų pirma jame nenustatytas turtas ir įsipareigojimai, kuriuos perims BIC, nors aiškiai nurodyta, kad pardavimo metu BPN nuosavas kapitalas bus [200-400] mln. EUR. Kitaip tariant, nei 2011 m. liepos 20 d. BIC pasiūlyme, nei bendrajame susitarime aiškiai nenustatyta, ką perka BIC, bet abiejuose dokumentuose užfiksuota tiksli pirkimo kaina.
(173)
Šiuo požiūriu svarbu paminėti, kad bendruoju susitarimu neturėtų būti nukrypstama nuo 2011 m. liepos 20 d. BIC saistančio pasiūlymo sąlygų suteikiant papildomų pranašumų BIC ir (ar) jungtiniam subjektui. Tikrai, atsižvelgiant į labai neaiškias 2011 m. liepos 20 d. saistančio pasiūlymo sąlygas, BIC galėtų gauti iš valstybės papildomų nuolaidų, pvz., sumažindamas faktiškai įsigyjamų turto ir įsipareigojimų mastą. Dėl tokių papildomų nuolaidų, nepažeidžiant pardavimo proceso sąlygų, būtų pasiektas didesnis I lygio pagrindinis kapitalas nei numatyta 2011 m. liepos 20 d. BIC pasiūlyme.
(174)
Todėl Komisija palankiai vertina Portugalijos įsipareigojimą apriboti BPN kapitalizavimo lygį pardavimą dieną [10-18] proc. I lygio pagrindinio kapitalo, kaip numatyta BIC pasiūlyme. Papildomu Portugalijos įsipareigojimu, kad po pardavimo BIC grąžins su nepelningomis paskolomis susijusį kapitalą valstybei ar valstybės valdomai įmonei, užtikrinama, kad po pardavimo nepagrįstai nepadidėtų I lygio pagrindinis kapitalas.
(175)
Kaip paaiškinta 6.1.1.3 skirsnyje, visoms su pardavimu BIC susijusioms priemonėms naudojami valstybės ištekliai.
(176)
Kadangi BPN I lygio pagrindinis kapitalas 2011 m. liepos 20 d. BIC pasiūlyme ar bendrajame susitarime (abiejuose dokumentuose minima tik absoliuti kapitalo vertė, kurią turės BPN pardavimo metu, neatsižvelgiant į banko pagal riziką įvertintą turtą ar BIC teisę rinktis, kuris turtas ir įsipareigojimai prieš pardavimą bus perleisti SPĮ) neapibrėžtas, Komisija pažymi, jog gali būti taip, kad BPN I lygio pagrindinis kapitalas viršys tai, kas numatyta pasiūlyme. Remiantis Portugalijos valdžios institucijų pateikta informacija, 2011 m. liepos 20 d. BIC pasiūlyme minėtas kapitalas yra [10-18] proc. I lygio pagrindinio kapitalo.
(177)
Tačiau Komisija pabrėžia, kad Portugalija įsipareigojo apriboti BPN kapitalizavimo lygį pardavimo dieną iki [10-18] proc. I lygio pagrindinio kapitalo, kaip numatyta BIC pasiūlyme. Taip valstybė galės gauti didžiausią turto ir įsipareigojimų pardavimo kainą. Šis įsipareigojimas būtinas norint užtikrinti, kad BIC nebūtų suteiktas joks pranašumas;
(178)
Be to, pasinaudodamas teise po pardavimo perleisti valstybei dar dalį nepelningų paskolų, BIC galėtų dar labiau sumažinti perkamą banko dalį, taip didindamas jungtinio subjekto I lygio pagrindinį kapitalą, kad jis viršytų numatytąjį 2011 m. liepos 20 d. BIC pasiūlyme. Tai galėtų suteikti BIC papildomą pranašumą. Papildomu Portugalijos įsipareigojimu, kad po pardavimo BIC grąžins su nepelningomis paskolomis susijusį kapitalą valstybei ar valstybės valdomai įmonei, užtikrinama, kad po pardavimo dar labiau nepadidėtų I lygio pagrindinis kapitalas. Šis papildomas įsipareigojimas būtinas siekiant užtikrinti, kad BIC nebūtų suteiktas pranašumas.
(179)
Taikytos priemonės yra atrankios, nes jos buvo naudingos konkrečiam subjektui, BIC, taip pat neakivaizdžiai jungtiniam subjektui.
(180)
Atsižvelgdama į BPN padėtį Portugalijos finansų sektoriuje ir į tai, kad finansų sektoriuje Sąjungos lygmeniu aršiai konkuruojama, taip pat į tai, kad BPN konkuruoja su daugeliu užsienio bankų patronuojamųjų įmonių Portugalijoje, Komisija mano, kad bet koks pranašumas skiriant valstybės išteklius galėtų turėti poveikį prekybai Sąjungos viduje ir iškraipyti konkurenciją, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje.
(181)
Atsižvelgdama į Portugalijos įsipareigojimus, Komisija gali daryti išvadą, kad dėl proceso galutinių rezultatų, įskaitant aspektus, dėl kurių bendrajame susitarime susitarta su BIC, konkurso rezultatai nepasikeistų, ir dėl pardavimo proceso BIC neįgijo jokio pranašumo.
6.1.2. Pagalbos kiekybinis įvertinimas
(182)
BPN ir jungtinis subjektas, kuris tęs BPN ekonominę veiklą, pasinaudojo keliomis toliau apibendrintomis valstybės pagalbos priemonėmis:
1 lentelė
BPN ir jungtiniam subjektui skirtos pagalbos priemonės
Aprašymas
Suma, mln. EUR
a.
CGD iki nacionalizavimo suteiktos paskolos
315
b.
3,9 mlrd. EUR vertės turto perleidimas SPĮ prieš konkursą
Nuo 1 800 iki 4 000
c.
Valstybės kapitalo injekcija 2012 m. vasario 15 d.
600
d.
Likvidumo linijos, kurias CGD suteikė BPN (2011 m. gruodžio 31 d.)
[150-500]
iš jų valstybės garantija aiškiai suteikta
[200-400]
e. BIC prašytos likvidumo linijos jungtiniam subjektui
iš jų išlaikoma pagal esamą komercinių vertybinių popierių programą
400
iš jų nauja likvidumo linija
300
(183)
Pirma, būtina pabrėžti, kad šios pagalbos priemonės nelaikomos kaupiamosiomis, nes, pasak Portugalijos valdžios institucijų, kai kuriomis priemonėmis keistos kitos (pavyzdžiui, CGD iki nacionalizavimo suteiktas pirmines paskolas pakeitė iki nacionalizavimo BPN išleisti komerciniai vertybiniai popieriai).
(184)
Nurodytos b ir c priemonės yra susijusios su kapitalo injekcijomis arba panašios į kapitalo injekcijas. Jų vertė siekia bent 3 mlrd. EUR, arba apie 50 proc. BPN balanso iki nacionalizavimo. Be to, po nacionalizavimo pagal komercinių vertybinių popierių leidimo programą Portugalijos BPN suteiktų valstybės garantijų bendroji vertė siekia 5 mlrd. EUR, iš jų 4,5 mlrd. EUR panaudota iki 2011 m. gruodžio 31 d.
(185)
Be to, BIC turi teisę perleisti indėlius, kurių kaina viršija […] bazinių punktų, arba reikalauti, kad valstybė atlygintų skirtumą. Su tuo susijusios išlaidos, Portugalijos vertinimu, sudaro apie […] EUR. Galiausiai su bylinėjimusi susijusių išlaidų perleidimas valstybei bei turto ir įsipareigojimų, įskaitant nepelningas paskolas, perleidimas pardavimo metu iš BPN balanso SPĮ, yra papildomos pagalbos priemonės, kurios, Portugalijos nuomone, kiekybiškai nevertintinos.
6.2. Įvairių pagalbos priemonių suderinamumas: SESV 107 straipsnio 3 dalies b punkto taikymas
(186)
Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies b punktą Komisija įgaliojama laikyti pagalbą atitinkančia vidaus rinkos reikalavimus, jei ji skirta „kurios nors valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“.
(187)
Komisija pripažino, kad pasaulio finansų krizė gali sukelti didelius valstybės narės ekonomikos sutrikimus ir kad bankų paramos priemonės gali būti reikalingos tokiems sutrikimams atitaisyti. Ši analizė įtvirtinta komunikate dėl bankininkystės, komunikate dėl rekapitalizavimo (42), komunikate dėl sumažėjusios vertės turto (43) ir komunikate dėl restruktūrizavimo (44). Komisija tebemano, kad valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą gali būti laikoma pagrįsta, atsižvelgiant į tai, kad finansų rinkose vėl patiriama sunkumų. Komisija šį požiūrį patvirtino priimdama 2011 m. komunikatą dėl pratęsimo, pagal kurį dėl finansų krizės valstybės pagalbos taisyklių dėl bankams skiriamų paramos priemonių galiojimas pratęsiamas po 2011 m. gruodžio 31 d. (45).
(188)
Portugalija ypač nukentėjo nuo finansų ir ekonomikos krizės. Jos poveikis patvirtintas daugelyje Komisijos sprendimų (46), kuriais tvirtinamos Portugalijos valdžios institucijų įgyvendintos kovos su finansų krize priemonės. Be to, reikėtų atsižvelgti į sunkią ekonominę ir finansinę padėtį, dėl kurios 2011 m. balandžio 7 d. Portugalija pateikė oficialų tarptautinės pagalbos prašymą, o 2011 m. gegužės 17 d. buvo pasirašytas susitarimo memorandumas.
(189)
Komisija mano, kad žlugus BPN Portugalijos ekonomika patirtų sunkių pasekmių. Todėl priemones galima vertinti vadovaujantis Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktu
6.3. Suderinamumas pagal komunikatą dėl restruktūrizavimo
(190)
Komunikate dėl restruktūrizavimo nustatytos valstybės pagalbos taisyklės, taikomos restruktūrizuojant finansų įstaigas dabartinės krizės sąlygomis. Pagal komunikatą dėl restruktūrizavimo, siekiant įgyvendinti Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, restruktūrizuojant finansų įstaigą dabartinėmis finansų krizės sąlygomis būtina užtikrinti, kad:
i)
būtų atkurtas banko gyvybingumas;
ii)
pakankamai prisidėtų pats pagalbos gavėjas (naštos pasidalijimas);
iii)
būtų taikomos pakankamos priemonės konkurencijos iškraipymui riboti.
6.3.1. Gyvybingumas
(191)
Komunikato dėl restruktūrizavimo 9 ir 10 punktuose nustatyta, kad valstybė narė turi parengti išsamų restruktūrizavimo planą, į kurį turi būti įtraukta visa informacija apie verslo modelį. Plane taip pat turi būti minimos finansų įstaigos patiriamų sunkumų priežastys ir pasiūlyto restruktūrizavimo plano alternatyvos.
(192)
Restruktūrizavimo plane turi būti parodyta, kad banko strategija pagrįsta darnia koncepcija ir kad bankas atkūrė ilgalaikį gyvybingumą nesinaudodamas valstybės pagalba.
(193)
Komunikato dėl restruktūrizavimo 17 punkte patvirtinama, kad pardavus finansų įstaigą (jos dalį) trečiajai šaliai gali būti padėta atkurti ilgalaikį jos gyvybingumą. Šiuo atveju Komisija pabrėžia, kad Portugalijos valdžios institucijos nusprendė parduoti BPN surengus konkursą. Todėl bankininkystės verslas bus parduotas BIC atlikus tam tikrus koreguojamuosius veiksmus, o tam tikras turtas bus perleistas SPĮ, vėliau turint tikslą jį likviduoti. Todėl Komisija turi įvertinti, ar BPN bankininkystės verslas, kuris taps pirkėjo (jungtinio subjekto) verslo dalimi, bus gyvybingas.
(194)
2011 m. spalio 24 d. sprendime Komisija minėjo, kad negavo verslo plano, kuriuo būtų faktiškai įrodytas BPN kaip į BIC integruoto subjekto gyvybingumas. Todėl Komisija negalėjo daryti išvadų šiuo klausimu. Portugalija pateikė išsamų į BIC integruoto BPN verslo planą pristatydama 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo planą (kartu su papildoma informacija apie verslą ir gyvybingumą, kuri buvo pateikta 2012 m. vasario 3 d.).
(195)
Pagal 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo planą BIC parduodamos BPN dalies balansas yra gerokai mažesnės vertės, apie […] mlrd. EUR, palyginti su BPN balansu nacionalizavimo metu.
(196)
Kartu su BIC turtu jungtinio subjekto turto vertė bus apie […] mlrd. EUR.
(197)
BPN balansas pardavimo BIC metu apima tik gyvybingesnę veiklą ir geriausią banko turtą. Visų pirma išvalytas BIC perleistas paskolų portfelis ir dauguma nelikvidaus turto perleista SPĮ.
(198)
BPN įsipareigojimus daugiausia sudaro 1 669 mln. EUR vertės mažmeniniai indėliai ir 246 mln. EUR vertės subordinuotosios skolos.
2 lentelė
BPN po pardavimo ir po kapitalo injekcijos (Pro forma) (47)
Mln. EUR
Grynieji pinigai, centriniai bankai ir kredito įstaigos
[…]
Grynieji kreditai klientams
[…]
Kitas turtas
[…]
IŠ VISO TURTO
[…]
Indėliai
[…]
Kiti įsipareigojimai
[…]
Subordinuotoji skola
[…]
IŠ VISO ĮSIPAREIGOJIMŲ
[…]
Nuosavas kapitalas
[…]
IŠ VISO ĮSIPAREIGOJIMŲ IR KAPITALO
[…]
(199)
Tarpinių administratorių jau pradėtas restruktūrizavimo priemones toliau taikys BIC, atsikratydamas konkrečių BPN problemų priežasčių
(200)
Kaip pirmiau (23) dalyje minėta, vadovybė visiškai pakeista. Atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes, kuriomis nacionalizuotas BPN, ir visų pirma į daugelį buvusios banko vadovybės įtariamo sukčiavimo atvejų, naujoji vadovybė, gindama banko interesus, pradėjo kelis teismo procesus (48). Vadovaujantis geriausia patirtimi visiškai pertvarkytos banko rizikos vertinimo procedūros.
(201)
Nauji BPN administratoriai taip pat sutelkė dėmesį į sąnaudų struktūros optimizavimą ir ėmėsi kelių iniciatyvų veiklos išlaidoms mažinti. Nuo 2008 m. gruodžio mėn. iki 2010 m. gruodžio mėn. veiklos išlaidos sumažintos maždaug […] mln. EUR, o išlaidos personalui - maždaug […] mln. EUR.
(202)
Pagal 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo planą BIC strategijoje daugiausia dėmesio skiriama pagrindinei mažmeninei verslo veiklai ir siekiama išnaudoti BPN tinklą, kad jis taptų orientaciniu banku Portugalijai ir Angolai vykdant prekybą ir atliekant finansinius sandorius.
(203)
Tas planas pagrįstas atsargiomis pagrindinėmis makroekonominėmis prielaidomis, atsižvelgiant į dabartinę rinkų padėtį Portugalijoje, turint omenyje prognozuojamą rinkos nuosmukį iki 2014 m.
(204)
Iš finansų prognozių matyti, jog tikimasi, kad baigiantis restruktūrizavimo laikotarpiui (2016 m. gruodžio 31 d.) jungtinis subjektas, net ir patirdamas sunkumų, galės pasidengti išlaidas ir jo akcinio kapitalo pelningumas sieks maždaug [1-10] proc.
(205)
Apskaičiuotasis pirminis bazinis kapitalas gerokai viršys mažiausius kapitalo reikalavimus, nes valstybės kapitalo injekcija bus užtikrintas [10-18] proc. I lygio pagrindinis kapitalas.
(206)
Valstybei atlikus didelę kapitalo injekciją, tikimasi, kad prognozuojamas banko kapitalo pakankamumo koeficientas restruktūrizavimo laikotarpiu ir jam pasibaigus viršys minimalius reikalavimus ir taip bus užtikrintas banko mokumas. Pagal Portugalijos pateiktą verslo planą ir 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo planą, pagal bazinį scenarijų restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje (2016 m. gruodžio 31 d.) I lygio pagrindinis kapitalas bus [8-12] proc., truputį daugiau nei 10 proc. pagal teisės aktuose įtvirtintus minimalius reikalavimus, kuriuos nuo 2012 m. gruodžio nustato BdP (49), o pagal mažiau palankų scenarijų - šiek tiek mažiau ([7-11] proc.), kaip nurodyta 1 grafike (206) punkte.
(207)
Tokios raidos tikimasi visų pirma dėl būtinybės 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo plane įtvirtintą verslo planą įgyvendinti suteikiant didesnį kreditą ekonomikai ir dėl restruktūrizavimo plano pirmųjų metų neigiamų rezultatų poveikio. Neigiamų rezultatų laukiama visų pirma dėl vis dar didelių banko išlaidų, palyginti su jo verslo apyvarta, kartu atsižvelgiant į BIC vykdysimo restruktūrizavimo išlaidas.
1 grafikas
Prognozės BPN ir BIC jungtiniam subjektui pagal bazinį scenarijų, 2012-2016 m.
[…]
(208)
Kalbant apie likvidumą, verslo plane daugiausia remiamasi indėliais ir tikimasi, kad indėliai augs maždaug [1-10] proc. per metus. Komisija mano, kad jungtinio subjekto stabilus finansavimas indėliais yra svarbus restruktūrizavimo plano ypatumas. Atsižvelgiant į jungtinio subjekto mažą dydį ir augimo potencialą, indėlių raidos prognozės yra įtikinamos.
(209)
Komisija taip pat mano, kad, siekiant užtikrinti jungtinio subjekto gyvybingumą, neturėtų būti paskatų indėlius pakeisti didmeniniu finansavimu. Šiuo požiūriu svarbu, kad atlygis už BIC prašytą likvidumo liniją galimam indėlių nutekėjimui kompensuoti būtų padidintas bent iki Euribor +[…] bazinių punktų. Portugalijos įsipareigojimas šioje srityje būtinas restruktūrizavimo pagalbos suderinamumui su vidaus rinka užtikrinti, atsižvelgiant į tai, kad […] turi nemažai indėlių, už kuriuos šiuo metu atlyginama viršijant Euribor +[…] bazinių punktų, t. y. lygis, kuriuo BIC gali nuspręsti nebelaikyti tokių indėlių. Jei atlygis už naują kredito liniją nebūtų nustatytas taip, kad BIC būtų skatinamas išlaikyti indėlių lygį, kaip numatyta 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo plane, BIC galėtų susigundyti pakeisti indėlius pigesniu CGD finansavimu. Atlikus tokį pakeitimą galėtų padidėti jungtinio subjekto trumpalaikis pelningumas, bet kartu būtų pakenkta gyvybingumo perspektyvoms.
(210)
Šiuo požiūriu taip pat svarbu pabrėžti, kad, esant Euribor +[…] bazinių punktų lygiui, kredito linija vis dar suteikiama palankesnėmis sąlygomis bei BIC galėtų gauti rinkoje. Nors Komisijai nepateikta palygintinų sandorių rinkoje pavyzdžių, Komisija pabrėžia, jog būtų netikėtina, kad net ir nustačius didesnę palūkanų normą rinkoje galima gauti tokios trukmės ir dydžio kredito liniją. Be to, Komisija mano, kad atlygį už […] CGD suteiktas paskolas būtina nustatyti […] mėnesių Euribor +[…] bazinių punktų lygiu.
(211)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, Komisijos abejonės dėl BPN gyvybingumo išsklaidytos.
6.3.2. Minimali pagalba ir naštos pasidalijimas
(212)
Komunikate dėl restruktūrizavimo minima, kad pagalbos gavėjas pats turi įnešti pakankamą indėlį, kad skiriama pagalba būtų minimali ir kad būtų išspręstos konkurencijos iškraipymo ir moralinės žalos problemos. Tam reikia a) apriboti restruktūrizavimo sąnaudas ir pagalbos sumą bei b) užtikrinti pakankamą pagalbos gavėjo indėlį.
(213)
Pagalbą gaunančio banko indėlio principai jį restruktūrizuojant įtvirtinti komunikato dėl restruktūrizavimo 3 skirsnyje. Reikalaujama, kad i) restruktūrizavimo pagalba būtų minimali ir dengtų gyvybingumui atkurti būtinas išlaidas; ii) pagalbą gaunantis bankas kiek įmanoma turėtų išnaudoti nuosavus išteklius restruktūrizavimui finansuoti, pavyzdžiui, parduoti turtą; ir iii) su restruktūrizavimu susijusias išlaidas prisiimtų investuotojai į banką dengdami nuostolius iš turimo kapitalo ir mokėdami tinkamą atlygį už valstybės intervencijas. Našta dalijamasi dviem tikslais: siekiant apriboti konkurencijos iškraipymą ir išspręsti moralinės žalos problemas (50).
(214)
Restruktūrizavimo plane turėtų būti aiškiai parodyta, kad pagalba yra minimali. Su restruktūrizavimu susijusias išlaidas turėtų prisiimti ne tik valstybė, bet ir kiek įmanoma - investuotojai į banką. Kitaip tariant, bankas ir jo kapitalo turėtojai turėtų kiek įmanoma prisidėti prie restruktūrizavimo išnaudodami nuosavus išteklius. Restruktūrizavimo pagalba turėtų dengti tik gyvybingumui atkurti būtinas išlaidas. Taigi įmonei nereikėtų skirti valstybės išteklių, kuriais būtų galima pasinaudoti rinką iškraipančiai veiklai, nesusijusiai su restruktūrizavimo procesu, finansuoti, kaip antai įsigijimai (51).
(215)
Kalbant apie pagalbos ribojimą, kad ji būtų minimali, komunikato dėl restruktūrizavimo 23 punkte minima, kad restruktūrizavimo pagalba turėtų būti dengiamos tik gyvybingumui atkurti būtinos išlaidos.
(216)
Tam Komisija turi įvertinti, pirma, Portugalijos valdžios institucijų teiginį, kad su BPN pardavimu BIC susijusios išlaidos neviršija išlaidų, kurias Portugalija patirtų, jei BPN būtų likviduotas, ir, antra, tai, ar pagalba, skirta BPN restruktūrizuoti, yra minimali.
(217)
2011 m. spalio 24 d. sprendime Komisija išsakė abejonių dėl tam tikrų aspektų, susijusių su tuo metu Portugalijos pristatytų dviejų scenarijų kiekybiniu palyginimu.
(218)
2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo plane Portugalija pateikė atnaujintą dviejų scenarijų palyginimą ir, atsakydama į svarbiausius 2011 m. spalio 24 d. Komisijos sprendime išdėstytus nuogąstavimus, susijusius su išlaidomis tinkamo likvidavimo atveju, pataisė savo pirmines prielaidas. Konkrečiai Portugalija atsakė į klausimus dėl paskolų mažinimo ir požiūrio į subordinuotųjų obligacijų turėtojus.
(219)
Visų pirma Portugalija pateikė papildomos informacijos ir alternatyvų palyginimą aiškindama savo prielaidą dėl vertės mažinimo 30-50 proc. iki balansinės vertės parduodant paskolas. Portugalija taip pat pateikė galutinius skaičius, susijusius su BIC perimamomis paskolomis, kurių vertė nebuvo žinoma 2012 m. vasario 17 d. pirmą kartą teikiant palyginimą. Ji taip pat išbraukė iš tinkamo likvidavimo scenarijaus su atlygiu tam tikriems subordinuotųjų obligacijų turėtojams susijusias išlaidas, kaip minima (220) dalyje.
(220)
Komisija mano, kad, atsižvelgiant į dabartinę ekonominę padėtį ir didelį finansinio įsiskolinimo mažinimą bankininkystės sektoriuje, vertės mažinimas parduodant paskolų portfelį yra pagrįstas. Be to, jei paskolos būtų laikomos iki grąžinimo termino, valstybė patirtų finansavimo išlaidas ir turėtų iki paskolų grąžinimo termino prisiimti kredito riziką. Todėl Komisija gali pritarti tam, kad Portugalija siūlo mažinti vertę mažesniu mastu, t. y. [20-50] proc.
(221)
Kalbant apie subordinuotųjų obligacijų turėtojus, Komisija supranta, kad visą 245 mln. EUR sumą sudaro daugelis emisijų. Gali būti […]. Portugalija teigia, kad, teisiškai įvertinus kiekvienos emisijos sąlygas, […].
(222)
3 lentelėje pateikta apskaičiuotųjų įplaukų ir nutekėjimo apžvalga atsižvelgiant į pirmiau (218)-(220) dalyse minėtas pakoreguotas prielaidas. Šiame vertinime atsižvelgiama tik į ribines sąnaudas, susijusias su dviem scenarijais (o ne į jau patirtas išlaidas), ir remiamasi BPN balanso duomenimis pardavimo BIC metu (52).
3 lentelė
Pardavimo BIC ir tinkamo likvidavimo scenarijų palyginimas (duomenys mln. EUR)
Pardavimas BIC
Likvidavimas
IŠLAIDOS
1
Finansavimo mokėjimas kredito įstaigoms
[…] (53)
2
Klientų indėlių mokėjimas
[…]
3
Kapitalo didinimas
[…]
4
Subordinuotųjų obligacijų turėtojai, neįskaitant nuolatinės emisijos TBC
[…]
Iš viso išlaidų
[…]
[…]
Pardavimas BIC
Likvidavimas
ĮPLAUKOS
5
Klientų paskolų pardavimas (2 114 mln. EUR, neįskaitant sumažinimo 30 proc.)
[…]
6
Atlygiams skirti grynieji pinigai ir paskolos kredito įstaigoms
[…] (54)
7
BPN pardavimo kaina
[…]
8
Indėlių pardavimo įmoka - 2 proc. indėlių balanso
[…]
Iš viso įplaukų
[…]
APSKAIČIUOTASIS SKIRTUMAS
[…]
[…]
(223)
Apskritai tinkamo likvidavimo variantas, pagal kurį valstybė išmokėtų visus indėlius (išskyrus nuolatines obligacijas turinčių subordinuotųjų kreditorių indėlius) ir prisiimtų visą su kredito įstaigomis susijusią riziką, būtų brangesnis nei pardavimas BIC.
(224)
Komisija pripažįsta, kad kai kurios prielaidos, ypač dėl galimybės susigrąžinti BIC perleistus kreditus, yra netikros. Taip pat reikėtų atsižvelgti į tai, kad tinkamas likvidavimas galėtų turėti neigiamą šalutinį poveikį pasitikėjimui visame bankininkystės sektoriuje ir valstybės narės reitingui.
(225)
Remdamasi turima informacija, Komisija daro išvadą, kad pasirinkus banko restruktūrizavimo variantą, t. y. pardavimą BIC, pagalba apribojama iki mažiausio būtino lygio.
(226)
BPN gavo nemažą pagalbos sumą iki nacionalizavimo ir po jo, kaip minėta (182)-(184) dalyse. Pagalba buvo būtina, kad bankas nežlugtų tiek laiko, kiek reikėjo pasirinktai restruktūrizavimo alternatyvai įgyvendinti: parduoti banko gyvybingas dalis BIC ir vėliau likviduoti blogąjį turtą. Pasibaigus restruktūrizavimo procesui, BPN nebebus nepriklausomas bankas. BIC perimamo mažmeninės bankininkystės verslo balansas sudaro mažiau nei 35 proc. BPN balanso iki nacionalizavimo. Dabartinėmis rinkos sąlygomis šios priemonės (ir visų pirma nemažmeninės bankininkystės turto perleidimas SPĮ) yra glaudžiai susijusios su banko gyvybingumu rinkoje. Verslas ir veikla, išskyrus mažmeninę bankininkystę, perleista SPĮ planuojant vėliau juos likviduoti. Komisija pripažįsta, kad ilgas delsimas restruktūrizuojant BPN yra susijęs su išskirtinėmis aplinkybėmis, kurios paveikė Portugalijos ekonomiką ir dėl kurių 2011 m. gegužės 17 d. pasirašytas susitarimo memorandumas.
(227)
Kaip Komisija minėjo 2011 m. spalio 24 d. sprendime, be prieš pardavimą BPN skirtų priemonių, BIC reikalauja papildomų priemonių, minimų ix dalyje.
(228)
2011 m. spalio 24 d. sprendime Komisija pateikė klausimą, ar BIC prašoma kapitalo injekcija yra minimali gyvybingumui užtikrinti būtina suma. Atsižvelgiant į 2011 m. liepos 20 d. BIC pasiūlyme prašomus balanso pataisymus ir 2011 m. birželio mėn. BPN finansines ataskaitas, Portugalijos vertinimu, [200-400] mln. EUR kapitalo lygis atitinka [10-18] proc. I lygio pagrindinį kapitalą.
(229)
Portugalija teigia, kad kapitalo lygis nustatytas remiantis konkurso rezultatais, taip pat atsižvelgiant į kainą, kurią BIC sumokės valstybei (40 mln. EUR). Tai pagrįstas požiūris, turint omenyje išlaidas, susijusias su banko perorientavimu į pagrindinę veiklos sritį ir būtinybe išlaikyti pakankamą papildomą kapitalą. Portugalija mano, jog papildomo kapitalo pakanka tam, kad būtų išlaikytas pakankamas akcinio kapitalo lygis, ypač pirmaisiais integravimo metais, taip pat atsižvelgiant į BPN neigiamą reputaciją ir Portugalijos sunkią ekonominę padėtį.
(230)
Reikėtų pabrėžti, kad pagal 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo planą apskaičiuota, kad ketvirtųjų metų po pardavimo pabaigoje kapitalo pakankamumo koeficientas sieks [8-12] proc., o pagal mažiau palankų scenarijų - [7-11] proc. (truputį mažiau nei Portugalijos įstatymuose įtvirtintas 10 proc. minimalus reikalavimas).
(231)
Todėl Komisija gali daryti išvadą, kad [10-18] proc. I lygio pagrindinį kapitalą atitinkantis kapitalo lygis nustatytas remiantis konkurso rezultatais ir yra būtinas banko gyvybingumui užtikrinti pagal 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo planą.
(232)
Komisija taip pat palankiai vertina tai, kad bendrajame susitarime su BIC yra BIC įsipareigojimas penkerius metus nemokėti dividendų ar kitų sumų BPN akcininkams. Šio įsipareigojimo tikslas - užtikrinti, kad BPN skirtas kapitalas liks banke ir nebus iš karto išmokėtas akcininkams.
(233)
Tačiau BIC perimamas galutinis turtas neatitinka to, kas numatyta 2011 m. liepos 20 d. BIC pasiūlyme, ir BIC taip pat pasilieka teisę grąžinti nepelningas paskolas. Todėl Komisija mano, jog, siekiant užtikrinti minimalią pagalbą, mažinant pagal riziką įvertintą turtą dėl paskolų restitucijos valstybei reikėtų atitinkamai mažinti kapitalą, kad toks kapitalo mažinimas atitiktų pagal riziką įvertinto turto mažinimą [10-18] proc. Kapitalas gali būti mažinamas mažinant valstybei perleidžiamų paskolų vertę iki balansinės vertės.
(234)
Komisija pabrėžia, jog BIC siūlo užtikrinti, kad jungtinis subjektas galėtų išlaikyti [10-18] proc. I lygio pagrindinio kapitalo tuo atveju, jei jis perleistų nepelningas paskolas, suteikiant naują kreditą ekonomikai. Komisija mano, kad pritaikius šią priemonę pagalba nebūtų minimali dėl tokių priežasčių. Pirma, BIC nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas prieš pardavimą neviršytų [10-18] proc. pardavimo dieną. Todėl BPN susijungus su BIC jungtinio subjekto I lygio pagrindinis kapitalas iš karto sumažėtų (kaip minėta 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo plane). Be to, jei po susijungimo jungtinis subjektas išlaikytų [10-18] proc. I lygio pagrindinio kapitalo, jo kapitalizavimas viršytų paties BIC prognozuotą lygį. Antra, 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo plane jau atsižvelgiama į naujas paskolas ekonomikai, ir tam (labai aukštas) BPN [10-18] proc. I lygio pagrindinis kapitalas pardavimo metu laikomas pakankamu. Todėl nereikia skirti dar daugiau kapitalo naujoms paskoloms suteikti nei numatyta 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo plane. Šiuo požiūriu Komisija palankiai vertina Portugalijos įsipareigojimą, kad BPN I lygio pagrindinis kapitalas pardavimo „Banco BIC“ dieną neviršys [10-18] proc. ir kad, po pardavimo perleidus nepelningas paskolas valstybei, „Banco BIC“ arba jungtinis subjektas perleis valstybei ar valstybės kontroliuojamam subjektui bet kokį su šiomis paskolomis susijusį kapitalą, atitinkantį [10-18] proc. paskolų pagal riziką įvertinto turto.
(235)
Be to, komunikate dėl restruktūrizavimo teigiama, jog draudimas įsigyti akcijų kitose įmonėse yra būtinas, kad pagalba būtų minimali. Komunikato dėl restruktūrizavimo 23 punkte aiškiai pasakyta, kad „įmonei neturėtų būti suteiktos viešosios lėšos, kurios galėtų būti panaudotos su restruktūrizavimo procesu nesusijusiai rinką iškreipiančiai veiklai finansuoti. Pavyzdžiui, valstybės pagalba negali būti finansuojamas akcijų kitose įmonėse įsigijimas arba naujos investicijos, išskyrus atvejus, kai tai būtina įmonės gyvybingumui atkurti“.
(236)
Komisija pabrėžia, kad jau 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo plane minėta, kad jungtinis subjektas taps gyvybingu subjektu, kurio nuosavas kapitalas bus pakankamai pelningas ir kuris galbūt net turės pelno. Gyvybingumui atkurti nebūtina nieko įsigyti. Atvirkščiai, Komisija mano, jog draudžiant ką nors įsigyti užtikrinama, kad restruktūrizavimui būtinas kapitalas liktų banke, taip skatinant banko gyvybingumo atkūrimą. Šiuo klausimu Komisija mano, kad Portugalijos įsipareigojimas sugriežtinti įsigijimų draudimą yra būtinas siekiant užtikrinti, kad restruktūrizavimo pagalba būtų suderinama su vidaus rinka.
(237)
Kalbant apie nuosavą įnašą, komunikate dėl restruktūrizavimo reikalaujama su restruktūrizavimu susijusias išlaidas prisiimti ne tik valstybei, bet ir buvusiems investuotojams į banką bei akcininkams. Šiuo reikalavimu užtikrinama, kad sanuojami bankai prisiimtų reikiamą atsakomybę už savo elgesio praeityje pasekmes ir kad būtų sukurtos tinkamos paskatos jų elgsenai ateityje.
(238)
Šiuo atveju Komisija palankiai vertina tai, kad akcininkai be jokios kompensacijos neteko savo dalies banke. Taip jie prisiima pakankamą naštos dalį banke, kurio vertė, Portugalijos paskirtų dviejų nepriklausomų subjektų vertinimu, buvo neigiama. Komisija taip pat palankiai žiūri į tai, kad nacionalizuojant BPN pakeista jo valdyba.
(239)
Tačiau Komisija pabrėžia, kad 245 mln. EUR vertės subordinuotųjų obligacijų turėtojai liks privatizuojamame banke ir galbūt tebegaus atkarpas.
(240)
Kaip minėta komunikato dėl restruktūrizavimo 26 punkte, „bankai neturėtų naudoti valstybės pagalbos nuosavoms lėšoms (nuosavam kapitalui ir subordinuotajai skolai) atlyginti, kai ši veikla neduoda pakankamo pelno“.
(241)
Kalbant apie BPN restruktūrizavimo laikotarpį, BPN neatitiko Komisijos mišrių kapitalo priemonių politikos, kaip numatyta komunikato dėl restruktūrizavimo 26 punkte. Komisija paaiškino, kad vykdant restruktūrizavimą pagalbą gaunančio banko savo nuožiūra atliekamas nuostolių padengimas (pavyzdžiui, išlaisvinant rezervus arba sumažinant nuosavą kapitalą), siekiant užtikrinti dividendų ir atkarpų už mokėtiną subordinuotąją skolą mokėjimą, iš esmės yra nesuderinamas su naštos pasidalijimo tikslu. Komisija pabrėžia, kad atkarpų mokėjimas neatitinka šio principo ir turėtų būti kompensuojamas vykdant nuodugnesnį restruktūrizavimą (55).
(242)
Komisija mano, kad plataus užmojo banko restruktūrizavimas gali būti pakankamas naštos pasidalijimo trūkumui kompensuoti.
(243)
Tačiau šiuo metu bankas parduodamas, todėl iki 2016 m. gruodžio 31 d. būtina uždrausti teikti reikalavimus banko kapitalo akcininkams prisiimti minimalią naštos dalį.
(244)
Šiuo klausimu Komisija primena Portugalijos įsipareigojimą, kad, padedant restruktūrizuoti BPN, „Banco BIC“, jungtinis subjektas ir Portugalija iki 2016 m. gruodžio 31 d. nesinaudos pirkimo pasirinkimo sandorių teisėmis, susijusiomis su BPN iki pardavimo datos išleista subordinuotąja skola.
(245)
Komisija pabrėžia, kad pirmiau (182)-(184) dalyse kiekvienos minėtos priemonės, ypač garantijų, kapitalo injekcijos ir turto perleidimo SPĮ, atlyginimas neatitinka tam tikrų Komisijos komunikatų.
(246)
Valstybės garantijų kaina nustatyta 20 bazinių punktų, gerokai žemiau lygio, nustatyto Komisijos taisykles taikant finansų įstaigų išleistiems įsipareigojimams suteiktų valstybės garantijų atlyginimo srityje.
(247)
2012 m. vasario mėn. padaryta 600 mln. EUR kapitalo injekcija į BPN aiškiai nėra atlyginimas, atitinkantis komunikatą dėl rekapitalizavimo. Tikrai, Portugalijos valdžios institucijos nesitiki atlygio už kapitalo injekciją. Iš tikrųjų kapitalo injekcija buvo padaryta, kad būtų įmanoma parduoti banką neigiama kaina.
(248)
Kalbant apie turto perleidimą SPĮ balansine verte, Komisija teoriškai pripažįsta, kad perleidžiant turtą trims SPĮ siekiama apsaugoti BPN gyvybingumą ir užtikrinti galimybę jį parduoti, bet perleidimas balansine verte siejamas su pagalba, kuri neatitinka komunikato dėl sumažėjusios vertės turto pagrindinių reikalavimų. Visų pirma turto perleidimas vyko balansine verte gerokai viršijant turto tikrąją ekonominę vertę ir neskiriant atlyginimo valstybei. Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto pripažįstama, kad restruktūrizuojant banką iš esmės galima atitaisyti galimą komunikato pagrindinių kriterijų, įskaitant kainodaros kriterijus, nevykdymą. Esminis BPN restruktūrizavimas yra aspektas, kuriuo remdamasi Komisija galėtų manyti, kad priemonė atitinka komunikatą dėl sumažėjusios vertės turto. Taigi, turto perleidimą SPĮ būtų galima vertinti kaip esminio restruktūrizavimo dalį, kartu atsižvelgiant į visas kitas BPN skirtas priemones.
(249)
Komunikato dėl restruktūrizavimo 25 punkte nustatyta, kad bet koks nukrypimas nuo tinkamo naštos pasidalijimo ex ante, kuris finansinio stabilumo sumetimais išskirtinai galėjo būti leistas sanavimo etape, turi būti kompensuotas papildomu įnašu vėlesniame restruktūrizavimo etape, pavyzdžiui, lėšų susigrąžinimo išlygų pavidalu ir (arba) didesnės apimties restruktūrizavimu, įskaitant papildomas konkurencijos iškraipymą ribojančias priemones.
(250)
Komisija mano, kad BPN restruktūrizavimas yra pakankamos apimties. Ji pirmiausia pabrėžia, kad bankas yra nedidelis. Pasibaigus restruktūrizavimo procesui, BPN nebebus nepriklausomas bankas. BIC perimamo mažmeninės bankininkystės verslo balansas sudaro mažiau nei 35 proc. BPN balanso iki nacionalizavimo. Visų verslo ir veiklos sričių, išskyrus mažmeninę bankininkystę, atsikratyta visam.
(251)
Todėl Komisija gali daryti išvadą, kad naštos pasidalijimas yra pakankamas, turint omenyje didelės apimties BPN restruktūrizavimą.
6.3.3. Konkurencijos iškraipymą ribojančios priemonės
(252)
Kalbant apie konkurencijos iškraipymą ribojančias priemones, komunikate dėl restruktūrizavimo numatyta, kad tokių priemonių pobūdis ir pavidalas priklausys nuo pagalbos sumos, sąlygų ir aplinkybių, kuriomis suteikta pagalba, ir nuo rinkos ar rinkų, kurioje (-iose) pagalbą gaunantis bankas veiks, ypatumų.
(253)
Nors BPN gautos pagalbos suma yra didelė, reikėtų atsižvelgti į ribotą BPN dydį. Kaip nurodyta komunikato dėl restruktūrizavimo 32 punkte, Komisija išanalizuos galimą pagalbos poveikį rinkai, kurioje pagalbą gaunantis bankas veikia po restruktūrizavimo. Visų pirma bus ištirtas gyvybingu tapusio banko dydis ir santykinė jo svarba rinkoje.
(254)
Šiuo klausimu Komisija pabrėžia, kad BPN nebebus tas pats ekonominės veiklos vykdytojas, koks jis buvo prieš valstybės intervenciją (56). Jis buvo nacionalizuotas ir iš esmės restruktūrizuotas. Todėl rinkoje konkuruos daug mažesnis bankas.
(255)
2008 m. pabaigoje BPN buvo septintoji pagal balanso dydį finansų įstaiga Portugalijoje. Po nacionalizavimo bankas tapo mažesnis, ypač dėl indėlių nutekėjimo. Nuo 2011 m. vidurio jis užima 12 vietą, ir jo rinkos dalis indėlių ir paskolų sektoriuose neviršija 1 procento. 2008-2011 m. indėlių ir paskolų sumažėjo beveik perpus.
(256)
Savo pastabose dėl 2011 m. spalio 24 d. sprendimo Portugalija pirmiausia teigė, kad jau iki nacionalizavimo BPN rinkos dalis buvo apie [1-2] proc. Antra, po nacionalizavimo BPN iš esmės restruktūrizuotas ir buvo dar labiau mažinamas. Trečia, net ir susijungus su BIC, naujasis jungtinis subjektas turės mažiau nei [ 1] proc. rinkos dalį Portugalijoje, nes šiuo metu BPN rinkos dalis yra apie [ 1] proc. klientų kreditų ir indėlių sektoriuose, o BIC rinkos dalys yra apie [ 1] proc. paskolų sektoriuje ir [ 1] proc. indėlių sektoriuje.
(257)
Komisija taip pat pabrėžia, kad bankininkystės verslo pardavimas konkurso tvarka leido konkurentams įsigyti BPN pavadinimą ir verslą, kartu ribojant konkurencijos iškraipymą.
(258)
Komisija taip pat palankiai vertina dividendų politiką, kaip aprašyta (ix dalies xiii punkte).
(259)
Be to, komunikato dėl restruktūrizavimo 44 punkte taip pat minima, kad vykdydami savo finansinių pasiūlymų rinkodarą bankai negali valstybės parama pasinaudoti kaip konkurenciniu pranašumu. Komisija palankiai vertina Portugalijos įsipareigojimą, kad BIC nesinaudos valstybės pagalba rinkodaros kampanijų ir reklamos investuotojams tikslais.
(260)
2011 m. spalio 24 d. sprendime Komisija išsakė abejonių, ar numatytų priemonių pakaks, atsižvelgiant į didelę pagalbos sumą ir į tai, kad BPN gavo rekapitalizavimo, garantijų ir sumažėjusios vertės turto priemones, už kurias pagal tam tikrų komunikatų reikalavimus nebuvo atlyginta.
(261)
Visų pirma Komisija pabrėžia, kad bankas veiktų rinkoje turėdamas pirminį [10-18] proc. I lygio pagrindinį kapitalą, t. y. gerokai daugiau nei reikalaujami minimalūs lygiai: 9 proc. 2011 m. pabaigoje ir 10 proc. 2012 m. pabaigoje.
(262)
Be to, BIC paprašė teisės per […] mėnesius parduoti atgal paskolas, kurios bent […] dienų yra nepelningos (daugiausia iki […] proc. viso paskolų portfelio nominaliosios vertės). Jis taip pat paprašė išlaikyti CGD skiriamą paramą likvidumui dviem pavidalais. Pirma, pagal komercinių vertybinių popierių programą trejus metus išlaikyti kredito liniją iki [150-500] mln. EUR su valstybės garantija ir CGD įsipareigojimą kredito linijos sąlygas išlaikyti iki […]. Antra, CGD skirsima nauja kredito linija iki [150-350] mln. EUR indėlių vertės sumažėjimui iki mažiau nei 1,8 mlrd. EUR kompensuoti, nustačius Euribor +[…] bazinių punktų atlygį.
(263)
Taip turėtų būti užtikrinta, kad jungtinis subjektas nesinaudotų valstybės pagalba siekdamas augti pasinaudodamas konkurentais ir kad būtų tinkamai sprendžiamos dėl skirtos pagalbos atsiradusio konkurencijos iškraipymo problemos.
(264)
Atsižvelgdama į sudėtingą padėtį rinkoje ir Portugalijos bankininkystės sektoriuje dėl įvykių, po kurių buvo pasirašytas susitarimo memorandumas, nustatytas griežtas sąlygas, Komisija mano, kad šios likvidumo linijos turės didelį poveikį jungtinio subjekto gebėjimui konkuruoti rinkoje su kitais rinkos dalyviais, negavusiais valstybės pagalbos.
(265)
Todėl valstybės pagalbą galima laikyti suderinama tik tuo atveju, jei įgyvendintos pakankamos priemonės, kuriomis užtikrinama, kad valstybės pagalba nebūtų naudojama tokios valstybės paramos negaunantiems konkurentams pakenkti. Valstybės pagalbą gavusiems ir jos negavusiems bankams turėtų būti užtikrintos vienodos sąlygos. Dėl valstybės pagalbos neturėtų susilpnėti pagalbos negaunančių subjektų motyvacija konkuruoti, investuoti ir diegti inovacijas, neturėtų būti kuriamos kliūtys patekti į rinką, galinčios pakenkti tarpvalstybinei veiklai.
(266)
Būtina užtikrinti, kad jungtinis subjektas nesinaudotų konkurenciniu pranašumu dėl to, kad perleido likvidumo riziką valstybei ir gavo kapitalą.
(267)
Pirma, Komisija mano, jog siekiant užtikrinti, kad būtų apribotas konkurencijos iškraipymas, kilęs dėl to, kad banko kapitalo lygis viršija minimalų reikalavimą (žr. (260) dalį), mažinant pagal riziką įvertintą turtą dėl paskolų restitucijos valstybei, reikėtų atitinkamai mažinti kapitalą. Todėl Portugalijos įsipareigojimas dėl BPN didžiausio kapitalo lygio yra būtinas siekiant užtikrinti, kad restruktūrizavimo pagalba būtų suderinama su vidaus rinka.
(268)
Antra, Komisija mano, kad su BPN komercinių vertybinių popierių programa susijusios [150-500] mln. EUR kredito linijos trukmė neturėtų būti ilgesnė nei […] metai. Be to, atlygis už antrąją likvidumo liniją turėtų labiau atitikti rinkos sąlygas ir siekti Euribor +[…] bazinių punktų lygį. Kartu iki 2016 m. gruodžio 31 d. Portugalija turėtų prašyti išankstinio Komisijos pritarimo prieš CGD ar valstybei suteikiant kredito linijas ar garantijas, siekiant užtikrinti, kad šių apribojimų nebūtų vengiama. Šiuo klausimu Komisija atsižvelgia į Portugalijos įsipareigojimus dėl likvidumo linijų; jie yra būtini siekiant užtikrinti, kad restruktūrizavimo pagalba būtų suderinama su vidaus rinka.
(269)
Trečia, komunikate dėl restruktūrizavimo įsigijimų draudimas taip pat siejamas su konkurencijos iškraipymu. Komunikato 39 ir 40 punktuose paaiškinama, kad „valstybės pagalba neturi būti naudojama pakenkti tokios valstybės paramos negaunantiems konkurentams“ ir kad „bankai neturėtų naudoti valstybės pagalbos konkuruojančioms įmonėms įsigyti“. Komisija palankiai vertina (235) dalyje įtvirtintą Portugalijos įsipareigojimą iki 2016 m. gruodžio 31 d. taikyti įsigijimų draudimą.
(270)
Galiausiai BIC teisė vėl perleisti nepelningas paskolas valstybei turėtų baigti galioti […] ir ne […] mėnesių po pardavimo datos. Komisija mano, kad BIC turėjo galimybę peržiūrėti BPN paskolas po konkurso pradžios ir ypač po bendrojo susitarimo pasirašymo 2011 m. gruodžio 9 d. Be to, paskolų portfelis jau du kartus buvo išvalytas: 2010 m. gruodžio mėn. perleidus mažiausiai pelningas paskolas SPĮ ir vėliau tai padarė BIC, kai pirkėjas pareikalavo teisės perleisti atgal valstybei papildomas paskolų sumas, kad būtų pasiektas [110-150] proc. paskolų ir indėlių santykis.
(271)
Komisija pabrėžia, kad suteikiant BIC papildomą galimybę perleisti atgal paskolas, BIC apsaugomas nuo ekonominės padėties pablogėjimo rizikos. Labai tikėtina, kad bet koks tolesnis nepelningumas bus susijęs su ekonominės padėties pablogėjimu ir todėl turės poveikį visam bankininkystės sektoriui. BIC teisė vėl perleisti nepelningas paskolas valstybei iškraipo konkurenciją, nes kiti bankai neturi tokios galimybės. Todėl galimybė perleisti paskolas atgal galėtų būti suteikiama tik iki […]. Šiuo požiūriu Komisija palankiai vertina Portugalijos įsipareigojimą laikytis […] termino.
6.3.4. Išvada
(272)
Jei visi 5.2 skirsnyje išdėstyti įsipareigojimai bus tinkamai įgyvendinti, 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo plane pateikta pakankamai įrodymų, kad jungtinio subjekto ilgalaikis gyvybingumas yra atkurtas, kad užtikrintas pakankamas naštos pasidalijimas ir kad įdiegtos pakankamos nepagrįstą konkurencijos iškraipymą ribojančios priemonės. Todėl Komisija gali teigti, kad 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo planas atitinka komunikatą dėl restruktūrizavimo.
6.3.5. Stebėsena
(273)
Komunikato dėl restruktūrizavimo 46 punkte pasakyta: kad galėtų tikrinti, ar restruktūrizavimo planas įgyvendinamas tinkamai, Komisija prašys valstybių narių teikti reguliarias ir išsamias ataskaitas. Taigi Portugalija turi teikti Komisijai tokias ataskaitas kas pusmetį nuo šio sprendimo datos.
7. Išvada
(274)
Komisija apgailestauja, kad Portugalija, pažeisdama Sutarties 108 straipsnio 3 dalį, neteisėtai skyrė valstybės pagalbą, kaip aprašyta 6.1.2 skirsnyje „Valstybės pagalbos kiekybinis įvertinimas“. Tačiau tą pagalbą kartu su kitomis šiame sprendime svarstomomis pagalbos priemonėmis galima laikyti suderinama, jei įgyvendinami 5.2 skirsnyje išdėstyti įsipareigojimai,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
1. Šios Portugalijos taikytos priemonės yra valstybės pagalba:
i.
CGD iki nacionalizavimo suteiktos paskolos;
ii.
CGD BPN po nacionalizavimo ir prieš pardavimą suteiktos paskolos ir likvidumo linijos, su valstybės garantija ar be jos;
iii.
BPN turto ir įsipareigojimų perleidimas SPĮ balansine verte prieš pardavimą ir po jo;
iv.
valstybės kapitalo 2012 m. vasario 15 d. injekcija;
v.
likvidumo linijos, kurias BIC prašė CGD suteikti jungtiniam subjektui;
vi.
BIC teisė perleisti valstybei indėlius, kurių kaina viršija […] bazinių punktų, arba reikalauti, kad valstybė atlygintų skirtumą;
vii.
su bylinėjimusi susijusių išlaidų perleidimas valstybei.
2. Atsižvelgiant į 5.2 skirsnyje išdėstytus įsipareigojimus, 1 dalyje išvardytos pagalbos priemonės yra suderinamos su vidaus rinka.
2 straipsnis
Per du mėnesius nuo šio sprendimo paskelbimo Portugalija praneša Komisijai apie priemones, kurių ji ėmėsi jam įgyvendinti. Be to, kas pusmetį nuo šio sprendimo datos Portugalija teikia išsamias ataskaitas apie priemones, kurių imtasi jam įgyvendinti.
3 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Portugalijos Respublikai.
Priimta Briuselyje 2012 m. kovo 27 d.