NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 821/2011
ze dne 16. srpna 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz vinylacetátu pocházejícího ze Spojených států amerických
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „Unie“),
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) informovala Komise dne 4. prosince 2010 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu vinylacetátu pocházejícího ze Spojených států amerických (dále jen „USA“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu podaného dne 22. října 2010 společností Ineos Oxide Ltd (dále jen „žadatel“) představující významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby vinylacetátu v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, které byly považovány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o kterých je známo, že se jich to týká, a zástupce Spojených států amerických. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všem zúčastněným stranám, které požádaly o slyšení a doložily zvláštní důvody pro takové slyšení, bylo vyhověno.
(5)
Komise rozeslala dotazníky čtyřem známým vyvážejícím výrobcům v dotčené zemi. Vyplněný dotazník vrátili tři z těchto vyvážejících výrobců. Čtvrtý vyvážející výrobce odmítl v rámci šetření spolupracovat a byl následně informován, že s ním bude zacházeno jako s nespolupracující společností podle článku 18 základního nařízení.
(6)
Komise zaslala dotazníky také žadateli a dalšímu výrobci v Unii uvedenému v podnětu.
(7)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení a jichž se toto šetření potenciálně týká, se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku podle článku 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a uvedli informace v souladu s oznámením o zahájení řízení. Avšak vzhledem k tomu, že se ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení přihlásili pouze dva dovozci, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný. Dva dovozci v Unii řádně vyplnili dotazník a u jednoho z nich byla provedena inspekce na místě.
(8)
Na druhé straně se řada zúčastněných stran přihlásila jako uživatelé. Těmto stranám byl zaslán dotazník určený konkrétně uživatelům. Dotazník vyplnilo dvanáct společností a u dvou z nich byla provedena inspekce na místě.
(9)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné, aby mohla předběžně rozhodnout o dumpingu, výsledné újmě a zájmu Unie, a provedla inspekce na místě u těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
Ineos Oxide Ltd, Spojené království
Wacker Chemie AG, Německo
b)
Vyvážející výrobci v dotčené zemi
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
c)
Společnosti v dotčené zemi, které nejsou ve spojení
Terminal, Spojené státy [jméno strany a přesné umístění - důvěrné]
d)
Společnosti v Unii, které jsou ve spojení a které ve spojení nejsou
Celanese Chemicals Europe GmbH, Německo
Lyondell Chemie Nederland B.V., Nizozemsko
Terminal, Unie [jméno strany a přesné umístění - důvěrné]
e)
Společnosti ve spojení, které nejsou v Unii ani ve Spojených státech amerických
Dow Europe GmbH, Švýcarsko
f)
Dovozci
Gantrade Ltd, Spojené království
g)
Uživatelé
Vinavil, Mapei, Itálie
Synthomer, Spojené království
3. Období šetření
(10)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání vývoje významného pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(11)
Dotčený výrobek je definován jako vinylacetát pocházející ze Spojených států amerických, v současnosti kódu KN 2915 32 00.
(12)
Vinylacetát (dále také „VAM“ nebo „dotčený výrobek“) je komoditní chemikálie získaná z kyseliny octové.
(13)
Vinylacetát má širokou škálu použití. Používá se většinou jako vstupní surovina pro dva navazující výrobky, a to polyvinylacetát a polyvinylalkohol. Tyto navazující výrobky jsou důležitými polymery v různých výrobních odvětvích. Polymery vinylacetátu se běžně používají při výrobě barev, lepidel, nátěrových hmot a pro povrchovou úpravu textilních materiálů.
(14)
Šetření odhalilo, že existuje pouze jeden typ dotčeného výrobku.
2. Obdobný výrobek
(15)
Šetření odhalilo, že vinylacetát vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie a vinylacetát vyráběný v dotčené zemi a vyvážený do Unie mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a způsoby použití. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují tyto výrobky předběžně za obdobné.
C. DUMPING
1. Běžná hodnota
(16)
Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo pro stanovení běžné hodnoty nejprve zjištěno, že domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům příslušných vyvážejících výrobců v dotčené zemi byl reprezentativní, tj. že celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie.
(17)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej každého vyvážejícího výrobce mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Bylo tak učiněno zjištěním poměru ziskového domácího prodeje nezávislým odběratelům v období šetření.
(18)
Transakce v rámci domácího prodeje byly považovány za ziskové v případě, že se jednotková cena rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Proto byly stanoveny výrobní náklady na domácím trhu v období šetření.
(19)
V případě, že více než 80 % objemu domácího prodeje přesahovalo náklady a vážená průměrná prodejní cena se rovnala váženým průměrným výrobním nákladům nebo byla vyšší, se běžná hodnota vypočítala jako vážený průměr všech cen domácího prodeje bez ohledu na to, zda byly ziskové či nikoliv. Avšak v případě, že objem ziskového prodeje představoval 80 % nebo méně celkového objemu prodeje nebo že vážená průměrná prodejní cena byla nižší než vážené průměrné výrobní náklady, byla běžná hodnota vypočtena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje.
2. Vývozní cena
(20)
Z šetření vyplynulo, že vinylacetát byl vyvážen z dotčené země do Unie buď i) prostřednictvím obchodních společností ve spojení, které se nacházejí v Unii, nebo ii) v případě jednoho vyvážejícího výrobce prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení, která se nachází mimo Unii.
(21)
V obou případech byly podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení vývozní ceny stanoveny na základě cen dalšího prodeje prvním nezávislým odběratelům v Unii, přičemž byly náležitě upraveny o všechny náklady vzniklé v období mezi dovozem a dalším prodejem a o zisky.
3. Srovnání
(22)
Běžná hodnota byla porovnána s vývozní cenou příslušných vyvážejících výrobců na základě cen ze závodu.
(23)
Pro účely zajištění spravedlivého porovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou byl proveden náležitý odpočet ve formě úprav u rozdílů majících vliv na ceny a cenovou porovnatelnost v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. V případě, kdy to bylo použitelné a odůvodněné, byly provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na manipulaci a skladování, dopravu a pojištění, úvěrových nákladech, rabatech, provizích a dovozním clu.
4. Dumpingové rozpětí
(24)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí u spolupracujících vyvážejících výrobců ve Spojených státech amerických stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(25)
Aby bylo možno stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce, byla nejprve stanovena úroveň nedostatečné spolupráce. Proto byl srovnán objem vývozu do Unie, který uváděli spolupracující vyvážející výrobci, s příslušnými dovozními statistikami Eurostatu.
(26)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce ve Spojených státech amerických (nad 90 %) bylo předběžně považováno za vhodné stanovit zbytkové dumpingové rozpětí u všech nespolupracujících vyvážejících výrobců v této zemi na úrovni nejvyššího cla uloženého spolupracujícímu vývozci. Tato záležitost může být následně přehodnocena v závěrečné fázi.
(27)
Na základě výše uvedené metodiky jsou prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, tato:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(28)
Podnět podala společnost Ineos Oxide Ltd (dále jen „žadatel“), výrobce vinylacetátu v Unii, představující významný podíl celkové výroby vinylacetátu v Unii. Zahájení řízení podpořil druhý výrobce v Unii, společnost Wacker GmbH. Podnět tedy podpořili výrobci v Unii, kteří představují více než 25 % celkové výroby vinylacetátu výrobním odvětvím Unie. Proto bylo řízení zahájeno podle ustanovení čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(29)
U třetího výrobce působícího v Unii (Celanese Europe GmbH) bylo zjištěno spojení s vyvážejícím výrobcem působícím v dotčené zemi. Podle informací získaných v průběhu šetření bylo předběžně zjištěno, že tento výrobce je zcela pod kontrolou společnosti Celanese Corporation se sídlem v USA, která má rozhodující úlohu v klíčových evropských obchodních operacích, jako je plánování činnosti, kontrola výroby, nákup a prodej.
(30)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se mělo za to, že postavení společnosti Celanese Europe GmbH v rámci skupiny je takové, že mohlo vyvolat chování odlišné od chování ostatních výrobců, kteří nejsou ve spojení, ve smyslu čl. 4 odst. 2 základního nařízení. Dále se mělo za to, že díky tomuto postavení by mohla být společnost chráněna před negativními důsledky škodlivého dumpingu. Kromě toho by začlenění takovéto společnosti do zjištění o újmě zkreslilo souhrnné údaje o struktuře výrobního odvětví Unie.
(31)
Na základě toho bylo předběžně stanoveno, že by společnost Celanese Europe GmbH měla být z definice výrobního odvětví Unie vyloučena.
(32)
Proto výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení tvoří dva výrobci, Ineos Oxide Ltd a Wacker GmbH, představující 100 % výroby v Unii. Dále budou označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Určení příslušného trhu Unie
(33)
Pro určení toho, zda výrobní odvětví Unie vymezené v 28. a následujících bodech odůvodnění utrpělo podstatnou újmu, bylo zkoumáno, do jaké míry je třeba při analýze zohlednit výrobu dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie pro vlastní potřebu.
(34)
Dotčený výrobek totiž prodává výrobní odvětví Unie na a) volném i b) závislém trhu (v rámci téže skupiny společností). Na závislém trhu se dotčený výrobek používá jako surovina pro různé výrobky používané v barvách, lepidlech, nátěrových hmotách atd.
(35)
V této souvislosti je prodej dotčeného výrobku jako suroviny pro další výrobky společnostem ve stejné skupině považován za „použití pro vlastní potřebu“, je-li splněna alespoň jedna z těchto dvou podmínek: i) prodej se neuskutečňuje za tržní ceny nebo ii) odběratel nemá v rámci téže skupiny společností možnost volného výběru dodavatele. V průběhu šetření bylo předběžně zjištěno, že prodej subjektům ve spojení, které nakupují dotčený výrobek jako surovinu na výrobu odlišného výrobku, musí být považován za prodej pro vlastní potřebu; bylo zjištěno, že podle obchodní politiky společností tyto subjekty ve spojení neměly volný výběr dodavatele.
(36)
Tento rozdíl má význam pro analýzu újmy. Bylo zjištěno, že vinylacetát určený pro vlastní potřebu nebyl vystaven přímé hospodářské soutěži s dovozem z dotčené země. Naproti tomu bylo zjištěno, že výroba určená na prodej na volném trhu přímé hospodářské soutěži s tímto dovozem vystavena byla, protože tento prodej se uskutečnil za běžných tržních podmínek, tj. s možností volného výběru dodavatele. To zaručilo rozlišení závislého a volného trhu v rámci analýzy některých ukazatelů újmy.
(37)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že by mohly být přiměřeně přezkoumány následující ekonomické ukazatele týkající se výrobního odvětví Unie vztažením k celé činnosti, tj. včetně použití pro vlastní potřebu výrobního odvětví Unie, výroby, kapacity, využití kapacity, investic, zásob, zaměstnanosti, produktivity, mezd a rozsahu dumpingového rozpětí. Důvodem je skutečnost, že tyto ukazatele jsou ovlivněny bez ohledu na to, zda je výrobek dále použit v rámci společnosti nebo skupiny společností pro účely dalšího zpracování nebo zda je prodán na volném trhu.
(38)
Pokud jde o ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a schopnost získat kapitál, byla provedena analýza pouze na úrovni volného trhu, protože skutečnost, že ceny na závislých trzích nejsou reprezentativní z hlediska běžných tržních podmínek, má vliv na spolehlivost těchto ukazatelů.
(39)
Ostatní ekonomické ukazatele týkající se výrobního odvětví Unie, a to spotřeba, prodej, podíl na trhu a ceny na trhu Unie, byly analyzovány a hodnoceny hlavně ve vztahu k situaci převládající na volném trhu, zejména tam, kde existují měřitelné tržní podmínky a kde se transakce provádějí za běžných tržních podmínek s možností volného výběru dodavatele.
(40)
U těchto ukazatelů byl však vzat v úvahu také závislý trh a srovnán s údaji pro volný trh, aby bylo možno stanovit, zda situace na závislém trhu mohla pravděpodobně změnit zjištění vyplývající z analýzy samotného volného trhu.
3. Spotřeba v Unii
(41)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě součtu celkového objemu dovozu vinylacetátu podle údajů Eurostatu, zkontrolovaných porovnáním s ověřenými údaji poskytnutými vyvážejícími výrobci o dovozu z dotčené země, a celkového objemu prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie a druhým výrobcem působícím v Unii na trhu Unie.
(42)
S ohledem na malý počet dodavatelů a potřebu chránit důvěrné obchodní údaje podle článku 19 základního nařízení je vývoj spotřeby uveden v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Celková spotřeba
100
90
87
99
Závislý trh
100
96
100
104
Volný trh
100
88
82
97
(43)
V posuzovaném období spotřeba mírně klesla, a to o 1 % na celkovém trhu Unie a o 3 % na volném trhu. Naopak 4% nárůst byl ve stejném období zaznamenán na závislém trhu.
4. Dovoz z dotčené země
4.1. Objem a podíl na trhu
(44)
Vývoj dovozu z dotčené země z hlediska objemu a podílu na trhu byl následující:
Tabulka 2
Dovoz ze Spojených států amerických
Objem dovozu (mt)
2007
2008
2009
OŠ
Spojené státy americké
103 192
146 800
133 763
152 445
(Index 2007 = 100)
100
142
130
148
Podíl na celkovém trhu
(Index 2007 = 100)
100
159
150
149
Podíl na volném trhu
(Index 2007 = 100)
100
162
157
152
Zdroj: Eurostat a informace získané od zúčastněných stran na základě vyplněného dotazníku.
(45)
V průběhu posuzovaného období se dovoz na celkový (závislý a volný) trh Unie z dotčené země zvýšil o 48 %. V důsledku toho došlo ve stejném období ke zvýšení podílu na trhu o 49 %. Podíl na volném trhu se zvýšil o 52 %.
4.2. Ceny dovozu a cenové podbízení
(46)
Průměrné ceny dovozu z dotčené země se vyvíjely takto:
Tabulka 3
Cena dovozu ze Spojených států amerických
Dovozní ceny (EUR/mt)
2007
2008
2009
OŠ
Spojené státy americké
774
814
541
573
(Index 2007 = 100)
100
105
70
74
Zdroj: Eurostat
(47)
V období šetření došlo sice k mírnému nárůstu, ale celkové průměrné dovozní ceny z dotčené země v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření klesly o 26 %.
(48)
Bylo provedeno srovnání prodejních cen na trhu Unie mezi průměrnými cenami výrobního odvětví Unie účtovanými na volném trhu a průměrnými dovozními cenami z dotčené země. Příslušné prodejní ceny výrobního odvětví Unie byly v případě potřeby upraveny na úroveň ze závodu, tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů.
(49)
Tyto ceny byly srovnány s cenami účtovanými spolupracujícími vyvážejícími výrobci v USA po očištění o slevy a v případě potřeby upravenými na ceny CIF s dodáním na hranice Unie s příslušnou úpravou o náklady na proclení a náklady vzniklé po dovozu.
(50)
Ze srovnání vyplynulo, že během období šetření byl dotčený výrobek dovezený od všech spolupracujících vývozců v Unii prodáván za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Na základě ověřených údajů předložených spolupracujícími vyvážejícími výrobci průměrná úroveň cenového podbízení, vyjádřená jako procento cen výrobního odvětví Unie, činila 17,9 %. Tato úroveň cenového podbízení se vyskytovala v kombinaci s nepříznivým vývojem cen a podstatným snížením cen.
5. Dovoz z ostatních třetích zemí
(51)
Následující tabulka ukazuje vývoj dovozu z ostatních třetích zemí.
Tabulka 4
Objem dovozu z ostatních třetích zemí
Objem dovozu (mt)
2007
2008
2009
OŠ
Spojené státy americké
103 192
146 800
133 763
152 445
(Index 2007 = 100)
100
142
130
148
Saúdská Arábie
0
0
0
73 156
Ostatní
88 138
52 414
15 937
8 198
Index 2007 = 100
100
59
18
9
Podíl na celkovém trhu
(Index 2007 = 100)
100
66
21
9
Podíl na volném trhu
(Index 2007 = 100)
100
68
22
10
Zdroj: Eurostat
(52)
Na počátku posuzovaného období dovoz z dotčené země konkuroval ostatním zemím, včetně Tchaj-wanu, Ukrajiny a Ruska. Na konci posuzovaného období se dovoz z těchto tradičních zdrojů snížil téměř na nulu.
(53)
Nová vyvážející země, Saúdská Arábie, která vstoupila na trh Unie v průběhu období šetření, vyvezla v období šetření přibližně 73 000 tun. Dopad tohoto vývoje na výrobní odvětví Unie je uveden v 91. a následujících bodech odůvodnění.
6. Situace ve výrobním odvětví Unie
6.1. Obecně
(54)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie hodnocení všech hospodářských činitelů a ukazatelů týkajících se stavu výrobního odvětví Unie od roku 2007 do konce období šetření.
(55)
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, mzdy a rozsah dumpingových rozpětí), jakož i mikroekonomické ukazatele (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok a návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice, výrobní náklady) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Posouzení bylo založeno na informacích vycházejících z ověřených dotazníků předložených výrobním odvětvím Unie.
(56)
Je nutno podotknout, že žadatel zřídil svá výrobní zařízení až během roku 2007; v důsledku toho nebylo možno získat pro rok 2007 údaje o některých ukazatelích újmy (o ziskovosti, mzdách, investicích, návratnosti investic, peněžním toku). Proto se u těchto ukazatelů analýza týká období od roku 2008 do období šetření. U zbývajících ukazatelů jsou údaje pro rok 2007 k dispozici. Jejich analýza se tedy týká celého posuzovaného období (od roku 2007 do období šetření).
(57)
Žadatel se zcela zaměřuje na dodávání dotčeného výrobku na volný trh, zatímco druhý výrobce v Unii je zaměřen hlavně na závislý trh a pouze malý zlomek je určen pro volný trh. S ohledem na skutečnost, že údaje pro analýzu újmy většinou pocházejí pouze ze dvou zdrojů, z nichž jeden je zaměřen hlavně na závislý trh, a vzhledem k tomu, že se ukázalo, že je třeba u řady ukazatelů újmy rozlišovat mezi celkovým a volným trhem, musely být údaje týkající se výrobního odvětví Unie indexovány v zájmu zachování důvěrnosti informací podle článku 19 základního nařízení.
6.2. Makroekonomické ukazatele
6.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(58)
Níže uvedená tabulka uvádí vývoj výroby, výrobní kapacity a využití kapacity celého výrobního odvětví Unie:
Tabulka 5
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity Unie
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Výroba celkem
100
105
102
92
Výrobní kapacita celkem
100
121
126
143
Využití kapacity celkem
100
87
81
64
(59)
Jak ukazuje tabulka výše, v průběhu posuzovaného období se celková výroba v Unii snížila o 8 %.
(60)
Výrobní kapacita se ve stejném období zvýšila o 43 %. K tomuto nárůstu kapacity však nedošlo v důsledku zavedení nových výrobních linek, ale díky účinnějšímu využití stávající kapacity.
(61)
Kombinace těchto dvou faktorů, tj. snížení objemu výroby a zvýšení výrobní kapacity ve stejném období, vedla k významnému poklesu využití kapacity o 36 % v průběhu posuzovaného období.
6.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(62)
Údaje v tabulce níže představují objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie rozdělené mezi celkový, závislý a volný trh.
Tabulka 6
Objem prodeje a podíl na trhu
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Prodej celkem
100
99
96
88
Podíl na trhu (%)
100
110
111
88
Prodej na závislém trhu
100
111
109
113
Podíl na trhu (%)
100
115
108
109
Prodej na volném trhu
100
89
86
67
Podíl na trhu (%)
100
102
104
69
(63)
Celkový objem prodeje se v posuzovaném období snížil o 12 %. Tento pokles byl ještě strmější na volném trhu, kde došlo mezi rokem 2007 a obdobím šetření ke snížení o 33 %. Opačný vývoj zaznamenal závislý trh, kde se objem prodeje ve stejném období zvýšil o 13 %.
(64)
Pokles objemu prodeje se odrazil na podílu na trhu, který se snížil mezi rokem 2007 a obdobím šetření o 11 % u celkového trhu a o 31 % u volného trhu. Závislý trh opět zaznamenal opačný vývoj a vykázal v průběhu téhož období nárůst o 9 %.
6.2.3. Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka 7
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Počet zaměstnanců celkem
100
96
98
100
Produktivita celkem (jednotka/zaměstnanec)
100
109
104
92
Roční mzdy celkem
0
100
95
88
(65)
Celková zaměstnanost zůstala mezi rokem 2007 a obdobím šetření stabilní. Je třeba poznamenat, že výroba vinylacetátu není náročná na práci, a údaje o zaměstnanosti nejsou proto úzce vázány na údaje o výrobě. Zaměstnanost tedy v tomto výrobním odvětví není významným ukazatelem.
(66)
V průběhu posuzovaného období se mezi rokem 2007 a obdobím šetření celková produktivita na jednoho zaměstnance snížila o 8 %. K tomu došlo po snížení výroby a zvýšení výrobní kapacity, jak je vysvětleno v 58. a následujících bodech odůvodnění.
6.2.4. Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(67)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí byla vyšší než minimální. Navíc vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
6.3. Mikroekonomické ukazatele
6.3.1. Obecné poznámky
(68)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice, výrobní náklady) byla provedena na úrovni celého výrobního odvětví Unie, jak je stanoveno v 28. a následujících bodech odůvodnění.
(69)
Z výše uvedených ukazatelů muselo být posouzení ziskovosti, mezd, investic, návratnosti investic a peněžního toku zaměřeno na volný trh, což znamená, že odráží hlavně údaje poskytnuté žadatelem. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nemohl být vývoj ukazatelů zisku a peněžního toku uveden v indexované podobě z důvodu zachování důvěrnosti informací.
(70)
Kromě toho, jak je vysvětleno v 56. bodě odůvodnění, nemohl žadatel poskytnout údaje týkající se určitých ukazatelů újmy pro rok 2007; proto byla analýza těchto ukazatelů provedena pro období od roku 2008 do období šetření.
6.3.2. Zásoby
(71)
Údaje níže představují vývoj zásob výrobního odvětví Unie během každého dotčeného období:
Tabulka 8
Zásoby
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Zásoby celkem
100
86
49
69
(72)
Zásoby se v posuzovaném období snížily o 31 %. Tento ukazatel však nelze považovat v tomto výrobním odvětví za významný, neboť výrobci vinylacetátu vyrábějí na objednávku a většinou udržují omezené zásoby. Zásoby v podstatě pokrývají pouze několikatýdenní spotřebu.
6.3.3. Prodejní ceny
(73)
Níže uvedená tabulka představuje vývoj cen výrobního odvětví Unie na celkovém, závislém a volném trhu.
Tabulka 9
Prodejní ceny
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná jednotková prodejní cena na celkovém trhu
100
107
74
84
Průměrná jednotková prodejní cena na závislém trhu
100
115
82
92
Průměrná jednotková prodejní cena na volném trhu
100
102
69
77
(74)
V posuzovaném období se prodejní ceny u celkového trhu Unie snížily o 16 %. Prodejní ceny klesly na obou trzích, i když na volném trhu byl pokles výraznější (-23 %) než na závislém trhu (-8 %).
6.3.4. Ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice
(75)
Ziskovost obdobného výrobku na volném trhu byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie byl vyjádřen jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje.
(76)
Ziskovost na volném trhu se v průběhu posuzovaného období snížila. V průběhu období šetření byly každý měsíc vykazovány ztráty. To bylo důsledkem silného poklesu objemu prodeje i prodejních cen.
(77)
Níže uvedená tabulka ukazuje, že výrobní odvětví Unie zvýšilo své investice do dotčeného výrobku i přes klesající ziskovost. Investice se týkaly především zdokonalování a udržování výrobní technologie a procesu v zájmu zvýšení efektivnosti.
Tabulka 10
Investice
Index 2008 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Investice celkem
není k dispozici
100
129
127
(78)
Investice se v průběhu posuzovaného období zvýšily o 27 %.
(79)
Navzdory zvýšení investic návratnost investic ve vztahu k dotčenému výrobku nedosáhla očekávané úrovně a mezi rokem 2008 a obdobím šetření poklesla.
(80)
Snížení bylo patrné mezi rokem 2008 a obdobím šetření též u peněžního toku, což ukazuje na stále menší schopnost výrobního odvětví Unie vytvářet hotovost a následně na oslabování finanční situace výrobního odvětví Unie.
(81)
Zvyšováním investic tedy výrobní odvětví stále ukazovalo schopnost získat kapitál, nicméně tato schopnost je omezována klesajícím prodejem a rostoucími obtížemi při vytváření peněžního toku.
7. Závěr o újmě
(82)
Analýza situace ve výrobním odvětví Unie ukazuje klesající vývoj u všech hlavních ukazatelů újmy. Na rozdíl od poměrně stálé spotřeby klesla v posuzovaném období celková výroba o 8 %. Během téhož období ztratilo výrobní odvětví Unie 11 % podílu na celkovém trhu a 33 % podílu na volném trhu. Využití kapacity se snížilo o 36 %. Během stejného období se dovoz z dotčené země zvýšil o 48 %.
(83)
Během posuzovaného období se celkový objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil o 12 %. Výraznější klesající vývoj v objemu prodeje lze pozorovat u vývoje týkajícího se volného trhu, kde v posuzovaném období došlo k poklesu o 33 %.
(84)
Pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie byl doprovázen celkovým snížením cen o 16 %. Stejně jako v případě objemu prodeje byla situace ještě horší na volném trhu, kde bylo zaznamenáno snížení cen o 23 %. Ztráta objemu prodeje spolu se snížením cen měla dopad na úroveň zisku a vedla ke ztrátám v každém měsíci období šetření.
(85)
Jedinými ukazateli vykazujícími pozitivní vývoj byly investice, které se zvýšily o 27 %, a schopnost získat kapitál. Investice však nedosáhly očekávané návratnosti a mezi rokem 2008 a obdobím šetření poklesly.
(86)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření potvrdilo, že pokud bude tato situace pokračovat, přeruší pravděpodobně výrobní odvětví Unie v důsledku ztrát zaznamenaných v průběhu šetření rozsáhlejší výrobu vinylacetátu určeného pro volný trh.
(87)
Vzhledem k výše uvedeným okolnostem utrpělo výrobní odvětví Unie v průběhu období šetření podstatnou újmu.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(88)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčené země. Dále byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že jakákoliv újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dovozu z USA
2.1. Obecně
(89)
Existuje zřejmá časová shoda mezi nárůstem dumpingového dovozu od roku 2007 do období šetření a souběžnou ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu v tomtéž období. Při šetření byly také zjištěny nepříznivé cenové účinky dumpingového dovozu, který se neustále cenově podbízel cenám výrobního odvětví Unie a v důsledku toho snižoval jeho ziskovost.
(90)
Některé strany tvrdily, že zvýšení dovozu pouze nahrazovalo dovoz zajišťovaný dříve jinými dovážejícími zeměmi a/ nebo pokrývalo zvýšenou poptávku na trhu EU. Avšak údaje o dovozu (viz tabulka 2) ani o spotřebě (viz tabulka 1) toto tvrzení nepotvrzují. V této souvislosti se připomíná, jak vyplývá z 43. bodu odůvodnění, že spotřeba byla relativně stabilní a dokonce se v posuzovaném období mírně snížila, zatímco dovoz z USA se zvýšil o 48 %.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dopad dovozu z jiných třetích zemí
3.1.1. Dopad dovozu ze Saúdské Arábie
(91)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy výrobního odvětví Unie je dovoz VAM ze Saúdské Arábie.
(92)
Saúdská Arábie je, jak je uvedeno v 53. bodě odůvodnění výše, skutečně po USA druhým největším vývozcem VAM do Unie. Dovoz ze Saúdské Arábie na trh Unie byl zahájen až v průběhu období šetření.
(93)
Údaje Eurostatu uvedené níže v tabulce 11 ukazují ceny dovozu ze Saúdské Arábie a ostatních třetích zemí.
Tabulka 11
Prodejní ceny vývozu z ostatních třetích zemí
EUR/mt
2007
2008
2009
OŠ
Saúdská Arábie
není k dispozici
není k dispozici
není k dispozici
636
(Index IP = 100)
0
0
0
100
Ostatní
878
919
473
633
(Index 2007 = 100)
100
105
54
72
(94)
Tabulka ukazuje, že průměrná cena dovozu ze Saúdské Arábie ve výši 636 EUR byla srovnatelná s cenami dovozu z ostatních třetích zemí, které byly průměrně ve výši 633 EUR, ale o 11 % vyšší než průměrná cena dovozu z USA ve výši 573 EUR.
(95)
Skutečnost, že dovozci ze Saúdské Arábie působí ve stejném cenovém segmentu jako ostatní dovozci, který je cenově významně odlišný od vývozu z USA, ukazuje, že se vyvážející výrobci ze Saúdské Arábie chovají odlišně od USA z hlediska stanovení cen a z hlediska možného dopadu na výrobce v Unii.
(96)
Na tomto základě lze učinit předběžný závěr, že dovoz ze Saúdské Arábie nenarušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.2. Dopad hospodářské krize
(97)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že snížení výroby a objemu prodeje výrobního odvětví Unie by mělo být přičítáno snižující se spotřebě. Tyto zúčastněné strany také tvrdily, že klesající vývoj v průměrných prodejních cenách byl způsoben celosvětovou hospodářskou krizí.
(98)
Jiné zúčastněné strany tvrdily, že během hospodářské krize utrpěli vážné ztráty všichni výrobci petrochemických produktů, včetně výrobců VAM, a proto by neměly být ztráty, které utrpělo výrobní odvětví Unie, připisovány dumpingovému dovozu z dotčené země.
(99)
Avšak současné šetření, jak je uvedeno v 41. až 43. bodě odůvodnění, ukázalo, že snížení spotřeby v Unii na volném trhu bylo v průběhu posuzovaného období zanedbatelné. Proto dopad hospodářské krize nemůže být z hlediska snížení spotřeby důvodem prudkého poklesu objemu prodeje, jak je uvedeno v 62. až 64. bodě odůvodnění.
(100)
Analýza údajů o ziskovosti volného trhu výrobního odvětví Unie odhalila, že odvětví VAM utrpělo ztráty zejména ve srovnání s ostatními vyráběnými podobnými chemickými výrobky. Kromě toho, ziskovost těchto ostatních výrobků se po krizi obnovila, kdežto v případě VAM se nadále zhoršovala. To vede k předběžnému závěru, že ačkoli je velmi pravděpodobné, že odvětví VAM bylo postiženo hospodářskou krizí, mělo by být odlišeno od ostatních odvětví petrochemické výroby z důvodu neustálých ztrát vykazovaných žadatelem, které pokračovaly i po krizi, což bylo v přímé souvislosti s levným dovozem z USA. Proto se toto tvrzení předběžně zamítá.
(101)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti lze učinit předběžný závěr, že hospodářská krize nepřispěla k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, do té míry, že by byla narušena příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z USA.
3.3. Újma, kterou si výrobce v Unii sám přivodil
(102)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že žadatel přispěl ke své nepříznivé situaci tím, že si obstaral během hospodářského poklesu další výrobní kapacity. Snížení prodeje a zisku bylo tedy údajně způsobeno kombinací hospodářského poklesu a špatného obchodního rozhodnutí ze strany žadatele.
(103)
Několik zúčastněných stran dále tvrdilo, že hlavní příčinou újmy je technologie používaná v závodě žadatele. V průběhu posuzovaného období došlo u žadatele několikrát k přerušení výroby a případům vyšší moci a bylo požadováno, aby bylo snížení prodeje žadatele přičteno četným případům zastavení výroby a nikoli dumpingovému dovozu z USA. Podobné argumenty byly vzneseny ohledně ziskovosti žadatele.
(104)
Pokud jde o tvrzení, že žadatel neměl rozšiřovat výrobní kapacitu v průběhu celosvětového hospodářského poklesu, je třeba připomenout, že si žadatel neobstaral žádné nové kapacity, ale pouze rozšířil svoji výrobní kapacitu prostřednictvím optimalizace stávajících procesů. To je třeba pokládat za smysluplné obchodní rozhodnutí na trhu, kde je celková spotřeba stabilní, ale klesá prodej z důvodu konkurence levného dovozu. Proto se toto tvrzení předběžně zamítá.
(105)
Pokud jde o tvrzení, že újmu žadateli způsobily hlavně výpadky způsobené technickými problémy žadatele, ukázalo šetření, že proces výroby VAM vyžaduje cyklickou údržbu a odstávky závodu v pravidelných, plánovaných intervalech. Proto tři z pěti případů zastavení výroby musí být považovány za součást pravidelného provozu závodu na výrobu VAM.
(106)
Dále bylo zjištěno, že všechna tři plánovaná přerušení výroby byla na základě záměrného rozhodnutí žadatele zastavit výrobu v době, kdy byl cenový tlak způsobený dumpingovým dovozem tak silný, že žadatel nebyl schopen uskutečňovat dodávky při udržitelných cenových hladinách. V průběhu těchto přerušení výroby měl žadatel dostatek zásob pro dodávky poptávaných nízkých objemů, které byly buď smluvně dojednány nebo získány prostřednictvím spotového prodeje. Kromě toho snižující se zásoby, jak je uvedeno v 72. bodě odůvodnění, potvrzují, že v průběhu posuzovaného období byly dodávky stále uskutečňovány.
(107)
Na tomto základě bylo zjištěno, že celkový dopad výpadků výroby u žadatele nebyl tak významný, aby narušil příčinnou souvislost. Proto argumenty vznesené zúčastněnými stranami ohledně újmy, kterou si výrobce v Unii sám přivodil, byly zamítnuty.
3.4. Přístup k surovinám: Přirozená konkurenční výhoda výrobců v dotčené zemi
(108)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že spíše než dumpingový dovoz by měla být za jeden z hlavních zdrojů problémů žadatele považována jeho závislost na externích zdrojích surovin. Dále se vyskytla tvrzení, že vývozci v USA mají přirozenou konkurenční výhodu, neboť mají přístup k levnějším surovinám, tj. ethylenu a kyselině octové.
(109)
Z hlediska údajných problémů ohledně zdrojů surovin dostupných žadateli nelze vznesený argument podpořit, neboť bylo zjištěno, že žadatel také těží z výhody preferenčních kanálů, materiálů dodávaných ze závodu jeho dodavatele v místě i ze sesterské společnosti. Ceny hlavních surovin byly tedy srovnatelné s cenami na trhu v dotčené zemi.
(110)
Z toho vyplývá, že i když ceny hlavní suroviny používané pro výrobu VAM byly obecně možná skutečně nižší v USA než na trhu Unie, nemělo to dopad na náklady žadatele.
(111)
Skutečnost, že rozdíl v ceně surovin mohl mít pouze částečný dopad na problémy žadatele, byla dále podpořena faktem, že významně lepší údaje o ziskovosti byly zaznamenány u ostatních výrobků žadatele, které obsahovaly stejné suroviny.
(112)
Na tomto základě se vyvozuje předběžný závěr, že dopad cen surovin nebyl tak významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(113)
Byl tedy učiněn závěr, že existuje příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z USA. Analyzovány byly i další možné příčiny újmy, tj. dopad dovozu z ostatních třetích zemí, dopad hospodářské krize, přirozená konkurenční výhoda vyvážejících výrobců týkající se suroviny a újma, kterou si výrobce v Unii sám přivodil, a žádná z nich neměla takový dopad na situaci výrobního odvětví Unie, který by narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(114)
Na základě uvedené analýzy účinků všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie byl vyvozen předběžný závěr, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie v průběhu období šetření.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(115)
Šetření ukázalo, že výrobnímu odvětví Unie je působena podstatná újma z důvodu účinků dumpingového dovozu, který se podbízí jeho cenám, jak je podrobně uvedeno v 48. a následujících bodech odůvodnění.
(116)
Výrobní odvětví Unie investuje do zvýšení své efektivnosti a postupně racionalizuje svůj výrobní proces. Lze očekávat, že opatření by zabránila další nekalé konkurenci ze strany dumpingového, levného dovozu, a tedy umožnila zlepšení situace výrobního odvětví Unie.
(117)
Na druhé straně, pokud by opatření nebyla uložena, nebude současná finanční situace a ziskovost výrobního odvětví Unie, jak je analyzováno v současném šetření v 54. a následujících bodech odůvodnění, dostatečně silná, aby odolala dalšímu tlaku ze strany dumpingového dovozu. V důsledku toho by pravděpodobně došlo k přerušení nebo významnému snížení výroby výrobního odvětví Unie pro volný trh.
(118)
Vzhledem k výše uvedené analýze se předpokládá, že by výrobní odvětví Unie z uložení prozatímních opatření mělo prospěch.
2. Zájem dovozců
(119)
Komise zaslala dotazníky dvěma známým dovozcům, kteří nejsou ve spojení a kteří se přihlásili ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(120)
Šetření ukázalo, že významný podíl celkového obratu jednoho z nich se týká dotčeného výrobku.
(121)
Byl analyzován dopad cel na ziskovost dovozce. Analýza ukázala, že zisk a přirážka k ceně jeho dovozu jsou v takové výši, že uložení opatření by skutečně mohlo vést ke snížení jeho ziskovosti. Z hlediska nákladů je tedy zřejmé, že pokud by byla opatření uložena, měla by se vší pravděpodobností dopad na podnikání dovozce. Nicméně, dovozce potvrdil, že by byl schopen převést alespoň část zvýšení nákladů na své odběratele s ohledem na současnou situaci na trhu, kde se očekává, že poptávka zůstane stabilní. Navíc šetření odhalilo, že dovozce může přejít na odebírání výrobku od výrobců, kteří nepodléhají clu, například od vývozců z Tchaj-wanu nebo výrobců v Unii.
(122)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje závěr, že vliv uložení opatření na dovozce by byl omezený.
3. Zájem uživatelů
(123)
Uživatelé projevili o tento případ velký zájem. Při šetření spolupracovalo dvanáct uživatelů. Dva z těchto uživatelů byli ověřeni na základě jejich objemu dovozu z dotčené země. Tyto společnosti jsou rozmístěny po celé Unii a působí v odvětví průmyslových aplikací, například nátěrových hmot, barev a lepidel.
(124)
Podle údajů Eurostatu tvoří dovoz spolupracujících uživatelů zhruba jednu třetinu celkového dovozu z USA. Šetření ukázalo, že spolupracující uživatelé nakupují 30 % VAM z USA a 57 % v EU.
(125)
Šetření ukázalo, že VAM představoval v průměru zhruba jednu třetinu výrobních nákladů dvou ověřovaných uživatelů.
(126)
Někteří uživatelé tvrdili, že uložení opatření by zvýšilo jejich výrobní náklady a že by bylo obtížné převést toto zvýšení nákladů na jejich odběratele z důvodu ostré cenové konkurence na trhu. Tento problém může mít údajně za následek snížení podílu uživatelů na trhu ve prospěch jejich konkurentů vně Unie, nebo změnu jejich současného výrobní procesu na jiné procesy, které nezahrnují dotčený výrobek. Konečným důsledkem opatření by údajně bylo významné snížení ziskového rozpětí uživatelů.
(127)
Dva z těchto uživatelů tvrdili, že snížené ziskové rozpětí by vedlo ke snížení investic do jejich výroby a mělo by tedy dopad na zaměstnanost.
(128)
Pokud jde o tvrzení týkající se snížení ziskového rozpětí, s ohledem na dobrou úroveň ziskovosti uživatelů se předpokládá, že kdyby uživatelé nebyli schopni převést zvýšení nákladů na své odběratele, uložení cla by pouze mírně snížilo jejich ziskové rozpětí. Proto by investice do výroby nebyly pravděpodobně narušeny a nepříznivý dopad na zaměstnanost by byl nevýznamný. Na základě výše uvedených skutečností se dané tvrzení zamítá.
(129)
Pokud jde o tvrzení, že by opatření týkající se dovozu dotčeného výrobku poškodila konkurenceschopnost uživatelů v Unii, neboť by zvýšila jejich výrobní náklady a zvýhodňovala dovoz navazujících výrobků z jiných třetích zemí, se připomíná, že cílem cla není zastavit dovoz a že úroveň opatření nebude bránit uživatelům v dovozu z USA. Účelem antidumpingového cla je obnovit spravedlivé podmínky na trhu Unie pro dotčený výrobek. Na základě výše uvedených skutečností a s ohledem na to, že pouze jedna třetina spotřeby VAM ze strany uživatelů pochází z USA, se dané tvrzení zamítá.
(130)
Kromě výše uvedeného je třeba také zdůraznit, že mnoho uživatelů uvádělo, že vzhledem k omezenému počtu zdrojů VAM je dostatečná nabídka VAM pocházejícího z Unie prioritou. V tomto ohledu se připomíná, že šetření ukázalo, že je pravděpodobné, že výrobní odvětví Unie prakticky přeruší dodávky VAM určeného pro volný trh, pokud nebudou opatření uložena. Z hlediska různorodosti nabídky by tak uložení opatření bylo také v zájmu uživatelů v Unii.
(131)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že veškeré negativní dopady opatření na uživatele by byly omezené.
4. Závěr týkající se zájmu Unie
(132)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se předběžně konstatuje, že na základě dostupných informací ohledně zájmu Unie nelze učinit jednoznačný závěr, že by uložení prozatímních opatření na dovoz vinylacetátu pocházejícího z USA nebylo v zájmu Unie.
G. NÁVRH POZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(133)
Vzhledem k přijatým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie by měla být uložena antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie způsobené dumpingovým dovozem.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(134)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(135)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohlo výrobní odvětví tohoto druhu v dané oblasti přiměřeně dosáhnout v běžných podmínkách hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, z prodeje obdobného výrobku v Unii.
(136)
Proto byla úroveň pro odstranění újmy vypočítána na základě srovnání průměrné ceny dumpingového dovozu a cílové ceny výrobního odvětví Unie. Cílová cena byla stanovena na základě součtu cílového ziskového rozpětí a výrobních nákladů výrobního odvětví Unie. Cílové ziskové rozpětí bylo předběžně stanoveno ve výši 9,9 %. Toto ziskové rozpětí bylo stanoveno odkazem na ziskovost na základě průměrného výnosu (měřeného jako EBITDA/tržby), který petrochemické společnosti působící v odvětví podobném odvětví VAM vytvořily v období 2007-2009.
(137)
Výsledná rozpětí cenového podbízení jsou přes 30 %.
2. Prozatímní opatření
(138)
Na základě výše uvedeného a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se má za to, že na dovoz pocházející z dotčené země by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by tedy měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí.
(139)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby se tedy (na rozdíl od celostátního cla platného pro „všechny ostatní společnosti“) vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících ze Spojených států amerických a vyrobených těmito společnostmi, a tedy vyjmenovanými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(140)
S veškerými žádostmi o použití těchto sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím prodejem a prodejem na vývoz, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Komise v případě potřeby nařízení po konzultaci s poradním výborem odpovídajícím způsobem pozmění aktualizací seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(141)
Na základě výše uvedených skutečností jsou navrhované sazby antidumpingového cla, vyjádřené jako cena CIF s dodáním na hranice Unie, předběžně stanoveny takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Sazby prozatímního cla
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
66,2 %
13,8 %
H. POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ
(142)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou předběžná a za účelem konečného zjištění mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz vinylacetátu, v současnosti kódu KN 2915 32 00, pocházejícího ze Spojených států amerických.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je stanovena pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. srpna 2011.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 821/2011
2011 m. rugpjūčio 16 d.
kuriuo importuojamam Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės vinilacetatui nustatomas laikinasis antidempingo muitas
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos (toliau - Sąjunga) veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1), ypač į jo 7 straipsnį,
pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Inicijavimas
(1)
2010 m. gruodžio 4 d. Komisija pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl į Sąjungą importuojamo Jungtinių Amerikos Valstijų (toliau - JAV arba nagrinėjamoji šalis) kilmės vinilacetato inicijavimą.
(2)
Tyrimas inicijuotas 2010 m. spalio 22 d. gavus bendrovės Ineos Oxide Ltd (toliau - skundo pateikėjas), pagaminančios didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 25 %) viso Sąjungos pramonės pagaminamo vinilacetato, skundą. Skunde pateikti šio produkto dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.
2. Su tyrimu susijusios šalys
(3)
Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, nagrinėjamosios šalies eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, prekybininkams, naudotojams, žinomiems susijusiems tiekėjams ir asociacijoms bei Jungtinių Amerikos Valstijų atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą.
(4)
Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(5)
Komisija keturiems žinomiems nagrinėjamosios šalies eksportuojantiems gamintojams išsiuntė klausimynus. Klausimyno atsakymus pateikė trys eksportuojantys gamintojai. Ketvirtasis eksportuojantis gamintojas atsisakė bendradarbiauti atliekant tyrimą, todėl vėliau jam buvo pranešta, kad pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį jis bus laikomas nebendradarbiaujančia bendrove.
(6)
Komisija taip pat išsiuntė klausimynus skundo pateikėjui ir kitam skunde nurodytam Sąjungos gamintojui.
(7)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį nesusijusių importuotojų, kurie gali būti susiję su šiuo tyrimu, skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali būti vykdoma atranka. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų nesusijusių importuotojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą apie save pranešė tik du importuotojai, nuspręsta, kad atranka nebūtina. Du Sąjungos importuotojai laiku pateikė klausimyno atsakymus, ir vieno iš jų patalpose surengtas tikrinamasis vizitas.
(8)
Kita vertus, kelios suinteresuotosios šalys pranešė apie save kaip naudotojos. Šioms šalims išsiųstas specialiai naudotojams skirtas klausimynas. Klausimyno atsakymus pateikė dvylika bendrovių, ir dviejų iš jų patalpose atlikti tikrinamieji vizitai.
(9)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, kaip ji mano, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų, ir atliko tikrinimą šių bendrovių patalpose:
(a)
Sąjungos gamintojai
Ineos Oxide Ltd, Jungtinė Karalystė
Wacker Chemie AG, Vokietija
(b)
Nagrinėjamosios šalies eksportuojantys gamintojai
Celanese Ltd. The Dow Chemical Company LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
(c)
Nagrinėjamosios šalies nesusijusios bendrovės
Terminal, Jungtinės Valstijos [šalies pavadinimas ir tiksli vieta - konfidenciali informacija]
(d)
Susijusios ir nesusijusios Sąjungos bendrovės
Celanese Chemicals Europe GmbH, Vokietija
Lyondell Chemie Nederland B.V., Nyderlandai
Terminal, Sąjunga [šalies pavadinimas ir tiksli vieta - konfidenciali informacija]
(e)
Ne Sąjungos ir ne Jungtinių Amerikos Valstijų susijusios bendrovės
Dow Europe GmbH, Šveicarija
(f)
Importuotojai
Gantrade Ltd, Jungtinė Karalystė
(g)
Naudotojai
Vinavil, Mapei, Italija
Synthomer, Jungtinė Karalystė
3. Tiriamasis laikotarpis
(10)
Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2009 m. spalio 1 d. - 2010 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2007 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Nagrinėjamasis produktas
(11)
Nagrinėjamasis produktas - Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės vinilacetatas, kurio KN kodas šiuo metu yra 2915 32 00.
(12)
Vinilacetatas (toliau VAM arba nagrinėjamasis produktas) yra iš acto rūgšties gaunamas cheminis vartojimo produktas.
(13)
Vinilacetatas naudojamas įvairiais tikslais. Daugiausia vinilacetatas naudojamas kaip žaliava gaminant du vartotojų grandies produktus: polivinilacetatą ir polivinilo alkoholį. Šie vartotojų grandies produktai yra svarbus polimeras, kurį naudoja įvairių sektorių pramonė. Vinilacetato polimerai paprastai naudojami gaminant dažus, klijus, glajus ir tekstilės gaminių apdailos medžiagas.
(14)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamasis produktas yra tik vienos rūšies.
2. Panašus produktas
(15)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungoje Sąjungos pramonės gaminamo ir parduodamo vinilacetato bei nagrinėjamojoje šalyje gaminamo ir į Sąjungą eksportuojamo vinilacetato fizinės, cheminės ir techninės savybės bei naudojimo paskirtis yra tokios pačios. Todėl šie produktai preliminariai laikomi panašiu produktu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
C. DEMPINGAS
1. Normalioji vertė
(16)
Siekiant nustatyti normaliąją vertę, pirmiausia nustatyta, ar panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje nepriklausomiems atitinkamų nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų pirkėjams buvo tipiškas, t. y., ar pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį bendra tokio pardavimo apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 % bendros nagrinėjamojo produkto pardavimo eksportui į Sąjungą apimties.
(17)
Komisija vėliau nagrinėjo, ar kiekvieno eksportuojančio gamintojo pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams parduoto kiekio dalis per TL buvo parduota pelningai.
(18)
Pelningais buvo laikomi pardavimo vidaus rinkoje sandoriai, kai vieneto kaina buvo lygi gamybos sąnaudoms arba jas viršijo. Todėl buvo nustatytos vidaus rinkoje per TL parduoto produkto gamybos sąnaudos.
(19)
Tuo atveju, kai daugiau kaip 80 % kiekio vidaus rinkoje buvo parduota didesnėmis už sąnaudas kainomis, o vidutinės svertinės pardavimo kainos buvo lygios vidutinėms svertinėms gamybos sąnaudoms arba už jas didesnės, normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip svertinis visų pardavimo vidaus rinkoje kainų vidurkis, neatsižvelgiant į tai, ar pardavimas buvo pelningas, ar ne. Tačiau tais atvejais, kai pelningai buvo parduota 80 % arba mažiau viso parduoto kiekio arba kai vidutinė svertinė pardavimo kaina buvo mažesnė už vidutines svertines gamybos sąnaudas, normalioji vertė apskaičiuota kaip tik pelningo pardavimo vidaus rinkoje vidutinė svertinė kaina.
2. Eksporto kaina
(20)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad vinilacetatas iš nagrinėjamosios šalies į Sąjungą buvo eksportuojamas i) per Sąjungoje esančias susijusias prekybos bendroves arba ii) vienam eksportuojančiam gamintojui per ne Sąjungoje esančią susijusią prekybos bendrovę.
(21)
Abiem atvejais eksporto kainos buvo nustatytos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį, remiantis perpardavimo pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungoje kainomis, kurios buvo deramai pakoreguotos siekiant atsižvelgti į visas nuo importo iki perpardavimo patirtas išlaidas ir pelną.
3. Palyginimas
(22)
Atitinkamų eksportuojančių gamintojų normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis.
(23)
Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Prireikus ir pateisinamais atvejais koreguojant buvo atsižvelgta į tvarkymo ir sandėliavimo sąnaudų, transporto ir draudimo sąnaudų, kredito sąnaudų, lengvatų, komisinių atlyginimų ir importo muitų skirtumus.
4. Dempingo skirtumas
(24)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį dempingo skirtumas bendradarbiaujantiems Jungtinių Amerikos Valstijų eksportuojantiems gamintojams buvo nustatytas remiantis vidutinės svertinės normaliosios vertės ir vidutinės svertinės eksporto kainos palyginimu.
(25)
Siekiant apskaičiuoti dempingo skirtumą nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, pirmiausia nustatytas nebendradarbiavimo lygis. Šiuo tikslu bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateikti eksporto į Sąjungą duomenys buvo palyginti su atitinkamais Eurostato importo statistiniais duomenimis.
(26)
Kadangi bendradarbiavimo lygis Jungtinėse Amerikos Valstijose buvo aukštas (daugiau nei 90 %), preliminariai nuspręsta, kad būtų tinkama, jeigu visiems šios šalies nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams būtų nustatytas kitiems eksportuotojams taikomas dempingo skirtumas, prilygstantis bendradarbiaujančiam gamintojui nustatytam didžiausiam muitui. Priimant galutinį sprendimą šis klausimas gali būti svarstomas dar kartą.
(27)
Remiantis pirmiau nurodyta metodika, procentais išreikšti CIF importo kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinieji dempingo skirtumai yra tokie:
Bendrovė
Laikinasis dempingo skirtumas
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Visos kitos bendrovės
13,8 %
D. ŽALA
1. Sąjungos gamyba ir Sąjungos pramonė
(28)
Skundą pateikė Sąjungos vinilacetato gamintojas Ineos Oxide Ltd (toliau - skundo pateikėjas), pagaminantis didžiąją dalį visos Sąjungos produkcijos. Kitas Sąjungos gamintojas, Wacker GmbH, parėmė tyrimo inicijavimą. Taigi skundą rėmė daugiau kaip 25 % visos Sąjungos pramonės vinilacetato produkcijos pagaminantys Sąjungos gamintojai. Todėl tyrimas inicijuotas pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnio 4 dalį.
(29)
Nustatyta, kad trečiasis Sąjungos gamintojas (Celanese Europe GmbH) yra susijęs su nagrinėjamosios šalies eksportuojančiu gamintoju. Remiantis atliekant tyrimą gauta informacija, preliminariai nustatyta, kad šį gamintoją visiškai kontroliuoja JAV esanti Celanese Corporation, daranti lemiamą įtaką jo veiklai Europoje, kaip antai verslo planavimui, gamybos kontrolei, pirkimui ir pardavimui.
(30)
Atsižvelgiant į tai manyta, kad Celanese Europe GmbH padėtis grupėje yra tokia, kad daro poveikį elgsenai, kuri būtų kitokia nei kitų nesusijusių gamintojų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalyje. Taip pat manyta, kad šis ryšys gali bendrovę saugoti nuo neigiamų žalingo dempingo pasekmių. Be to, jeigu į tokios bendrovės duomenis būtų atsižvelgta darant išvadas dėl žalos, būtų iškreipti suvestiniai Sąjungos pramonės struktūros duomenys.
(31)
Todėl preliminariai nustatyta, kad Celanese Europe GmbH neturėtų būti įtraukta į Sąjungos pramonės apibrėžtį.
(32)
Todėl Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje, sudaro du gamintojai - Ineos Oxide Ltd ir Wacker GmbH, kartu pagaminantys 100 % Sąjungos produkcijos. Šie du gamintojai toliau vadinami Sąjungos pramone.
2. Susijusios Sąjungos rinkos nustatymas
(33)
Siekiant nustatyti, ar Sąjungos pramonė, kaip apibrėžta (28) ir paskesnėse konstatuojamosiose dalyse, patyrė materialinės žalos, nagrinėta, kokiu mastu atliekant analizę reikėtų atsižvelgti į Sąjungos pramonės nagrinėjamojo produkto gamybą savo reikmėms.
(34)
Iš tiesų, nagrinėjamąjį produktą Sąjungos pramonė parduoda a) atvirojoje rinkoje ir b) uždarojoje rinkoje (tos pačios grupės bendrovėms). Uždarojoje rinkoje nagrinėjamasis produktas yra naudojamas kaip žaliava gaminant įvairius produktus, naudojamus dažuose, klijuose, glajuose ir pan.
(35)
Atsižvelgiant į tai, nagrinėjamojo produkto pardavimas kitoms tos pačios grupės bendrovėms kaip žaliavos kitiems produktams gaminti, laikomas uždaruoju naudojimu, jeigu yra bent viena iš šių sąlygų: i) parduodama ne rinkos kainomis arba ii) pirkėjas negali laisvai rinktis tiekėjo toje pačioje bendrovių grupėje. Atliekant tyrimą preliminariai nustatyta, kad pardavimas susijusiems subjektams, nagrinėjamąjį produktą įsigyjantiems kaip žaliavą kitam produktui gaminti, turi būti laikomas uždaruoju pardavimu; nustatyta, kad dėl bendrovių prekybos politikos minėti susiję subjektai negalėjo laisvai rinktis tiekėjo.
(36)
Šis išskyrimas yra svarbus žalos analizei. Nustatyta, kad uždarajam naudojimui skirtas vinilacetatas tiesiogiai nekonkuravo su importuojamu iš nagrinėjamosios šalies. Priešingai, nustatyta, kad su importuojamu vinilacetatu tiesiogiai konkuravo parduoti atvirojoje rinkoje skirta produkcija, nes ji buvo parduodama įprastomis rinkos sąlygomis; tai reiškia, kad tiekėjas buvo pasirenkamas laisvai. Todėl atliekant tam tikrų žalos rodiklių analizę uždarąją ir atvirąją rinkas reikėjo vertinti atskirai.
(37)
Nustatyta, kad toliau nurodyti su Sąjungos pramone susiję ekonominiai rodikliai galėtų būti pagrįstai nagrinėjami atsižvelgiant į visą veiklą, t. y. įvertinant Sąjungos pramonės uždarąjį naudojimą, gamybą, pajėgumą, pajėgumų naudojimą, investicijas, atsargas, užimtumą, našumą, darbo užmokestį ir dempingo skirtumo dydį. Taip yra todėl, kad šie rodikliai kinta neatsižvelgiant į tai, ar produktas yra perleidžiamas tolesniam gamybos etapui bendrovėje ar bendrovių grupėje, kad būtų toliau perdirbtas, ar parduodamas atvirojoje rinkoje.
(38)
Vertinant pelningumą, grynųjų pinigų srautą, investicijų grąžą ir pajėgumą padidinti kapitalą, buvo analizuojami tik atvirosios rinkos lygmens duomenys, nes tai, kad kainos uždarosiose rinkose yra netipiškos įprastinių rinkos sąlygų požiūriu, turi poveikio šių rodiklių patikimumui.
(39)
Kiti su Sąjungos pramone susiję ekonominiai rodikliai - suvartojimas, pardavimas, rinkos dalys ir kainos Sąjungos rinkoje - analizuoti ir vertinti daugiausia atsižvelgiant į atvirojoje rinkoje vyraujančią padėtį, ypač tais atvejais, kai buvo galima įvertinti rinkos sąlygas, ir įprastinėmis rinkos sąlygomis vykdytų sandorių laisvai pasirenkant tiekėjus, atveju.
(40)
Vertinant šiuos rodiklius vis dėlto atsižvelgta ir į uždarąją rinką, kurios duomenys buvo palyginti su atvirosios rinkos duomenimis, kad būtų nustatyta, ar padėtis uždarojoje rinkoje gali pakeisti vien tik atvirosios rinkos analize grindžiamas išvadas.
3. Sąjungos suvartojimas
(41)
Sąjungos suvartojimas nustatytas prie viso importuoto vinilacetato kiekio (remiantis Eurostato duomenimis, kurie buvo palyginti su patikrintais eksportuojančių gamintojų pateiktais importo iš nagrinėjamosios šalies duomenimis) pridėjus visą Sąjungos pramonės ir kito Sąjungoje įsikūrusio gamintojo Sąjungos rinkoje parduotą kiekį.
(42)
Atsižvelgiant į nedidelį tiekėjų skaičių ir į būtinybę apsaugoti konfidencialius verslo duomenis pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį, pateikiami indeksuoti suvartojimo raidos duomenys.
1 lentelė
Suvartojimas Sąjungoje
Indeksas 2007 m. = 100
2007 m.
2008 m.
2009 m.
TL
Suvartojimas - iš viso
100
90
87
99
Uždaroji rinka
100
96
100
104
Atviroji rinka
100
88
82
97
(43)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu suvartojimas visoje Sąjungos rinkoje ir atvirojoje rinkoje šiek tiek sumažėjo - atitinkamai 1 % ir 3 %. Priešingai, tuo pačiu laikotarpiu uždarojoje rinkoje suvartojimas padidėjo 4 %
4. Importas iš nagrinėjamosios šalies
4.1. Kiekis ir rinkos dalis
(44)
Importo iš nagrinėjamosios šalies kiekis ir rinkos dalis keitėsi taip:
2 lentelė
Importas iš Jungtinių Amerikos Valstijų
Importo apimtis (metrinėmis tonomis)
2007 m.
2008 m.
2009 m.
TL
Jungtinės Amerikos Valstijos
103 192
146 800
133 763
152 445
(Indeksas 2007 m. = 100)
100
142
130
148
Rinkos dalis visoje rinkoje
(Indeksas 2007 m. = 100)
100
159
150
149
Rinkos dalis atvirojoje rinkoje
(Indeksas 2007 m. = 100)
100
162
157
152
Šaltinis: Eurostatas ir suinteresuotųjų šalių klausimyno atsakymuose pateikta informacija.
(45)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu importas į visą Sąjungos rinką (uždarąją ir atvirąją) iš nagrinėjamosios šalies padidėjo 48 %. Dėl to rinkos dalis tuo pačiu laikotarpiu padidėjo 49 %. Rinkos dalis atvirojoje rinkoje padidėjo 52 %.
4.2. Importo kaina ir priverstinis kainų mažinimas
(46)
Vidutinės importo iš nagrinėjamosios šalies kainos keitėsi taip:
3 lentelė
Importo iš Jungtinių Amerikos Valstijų kaina
Importo kainos (EUR už metrinę toną)
2007 m.
2008 m.
2009 m.
TL
Jungtinės Amerikos Valstijos
774
814
541
573
(Indeksas 2007 m. = 100)
100
105
70
74
Šaltinis: Eurostatas.
(47)
Nors bendros vidutinės importo iš nagrinėjamosios šalies kainos per TL šiek tiek padidėjo, 2007 m. - TL jos sumažėjo 26 %.
(48)
Pardavimo kainos Sąjungos rinkoje palygintos vidutines Sąjungos pramonės kainas atvirojoje rinkoje palyginus su vidutinėmis importo iš nagrinėjamosios šalies kainomis. Atitinkamos Sąjungos pramonės pardavimo kainos prireikus buvo pakoreguotos pagal gamintojo kainą EXW sąlygomis, t. y. atskaitytos gabenimo Sąjungoje sąnaudos, nuolaidos ir lengvatos.
(49)
Šios kainos buvo palygintos su JAV bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų taikomomis kainomis be nuolaidų, kurios prireikus buvo pakoreguotos pagal CIF kainas Sąjungos pasienyje ir tinkamai atsižvelgiant į muitinio įforminimo sąnaudas ir išlaidas po importo.
(50)
Palyginus nustatyta, kad per TL nagrinėjamojo produkto importo iš visų bendradarbiaujančių eksportuotojų kainos Sąjungoje buvo tokios, kad Sąjungos pramonės kainos turėjo būti priverstinai sumažintos. Remiantis patikrintais bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų duomenimis, vidutinis priverstinio kainų mažinimo lygis, išreiškus procentine Sąjungos pramonės kainų dalimi, buvo 17,9 %. Šis priverstinio kainų mažinimo lygis sutapo su neigiama kainų raida ir žymiu kainų smukdymu.
5. Importas iš kitų trečiųjų šalių
(51)
Lentelėje pateikiama importo iš kitų trečiųjų šalių raida.
4 lentelė
Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis
Importo apimtis (metrinėmis tonomis)
2007 m.
2008 m.
2009 m.
TL
Jungtinės Amerikos Valstijos
103 192
146 800
133 763
152 445
(Indeksas 2007 m. = 100)
100
142
130
148
Saudo Arabija
0
0
0
73 156
Kitos
88 138
52 414
15 937
8 198
Indeksas 2007 m. = 100
100
59
18
9
Rinkos dalis visoje rinkoje
(Indeksas 2007 m. = 100)
100
66
21
9
Rinkos dalis atvirojoje rinkoje
(Indeksas 2007 m. = 100)
100
68
22
10
Šaltinis: Eurostatas.
(52)
Nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje importas iš nagrinėjamosios šalies konkuravo su kitomis šalimis, įskaitant Taivaną, Ukrainą ir Rusiją. Nagrinėjamojo laikotarpio pabaigoje importas iš šių tradicinių šaltinių sumažėjo ir jo praktiškai neliko.
(53)
Nauja eksportuojanti šalis, Saudo Arabija, Sąjungos rinkoje pradėjusi veikti TL, per TL eksportavo maždaug 73 000 tonų. Tokios padėties poveikis Sąjungos pramonei aptariamas (91) ir paskesnėse konstatuojamosiose dalyse.
6. Sąjungos pramonės padėtis
6.1. Bendrosios pastabos
(54)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi, nagrinėjant importo dempingo kainomis poveikį Sąjungos pramonei įvertinti visi ekonominiai veiksniai ir rodikliai, turėję poveikio Sąjungos pramonei nuo 2007 m. iki TL pabaigos.
(55)
Makroekonominiai rodikliai (gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, užimtumas, našumas, darbo užmokestis ir dempingo skirtumų dydis) ir mikroekonominiai rodikliai (atsargos, pardavimo kainos, pelningumas, grynųjų pinigų srautai, investicijų grąža, pajėgumas padidinti kapitalą, investicijos ir gamybos sąnaudos) įvertinti visos Sąjungos pramonės lygiu. Šie rodikliai vertinti remiantis Sąjungos pramonės pateiktų patikrintų klausimynų atsakymų informacija.
(56)
Pažymėtina, kad skundo pateikėjas gamybos priemones įsigijo tik 2007 m.; todėl nebuvo galima gauti tam tikrų žalos rodiklių (pelningumo, darbo užmokesčio, investicijų, investicijų grąžos, grynųjų pinigų srautų) 2007 m. duomenų. Taigi vertinant šiuos rodiklius nagrinėti 2008 m. - TL duomenys. Analizuojant likusius rodiklius naudoti 2007 m. duomenys. Taigi vertinant šiuos rodiklius nagrinėti viso nagrinėjamojo laikotarpio (2007 m. - TL) duomenys.
(57)
Skundo pateikėjas nagrinėjamąjį produktą tiekia tik atvirajai rinkai, tuo tarpu kitas Sąjungos gamintojas daugiausia veikia uždarojoje rinkoje, tik nedidelę dalį produkcijos tiekdamas atvirajai rinkai. Atsižvelgiant į tai, kad žalos analizei būtini duomenys imti tik iš dviejų šaltinių (iš kurių vienas daugiausia siejamas su uždarąja rinka), ir įvertinus tai, kad nustatyta, jog vertinant eilę žalos rodiklių būtina atskirai vertinti visos rinkos ir atvirosios rinkos duomenis, su Sąjungos pramone susijusius duomenis reikėjo indeksuoti, kad būtų išsaugotas konfidencialumas pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį.
6.2. Makroekonominiai rodikliai
6.2.1. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(58)
Lentelėje pateikiama gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida.
5 lentelė
Visa Sąjungos gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(Indeksas 2007 m. = 100)
2007 m.
2008 m.
2009 m.
TL
Visa gamyba
100
105
102
92
Visi gamybos pajėgumai
100
121
126
143
Visas pajėgumų naudojimas
100
87
81
64
(59)
Kaip matyti iš lentelės, nagrinėjamuoju laikotarpiu bendra Sąjungos gamyba sumažėjo 8 %.
(60)
Per tą patį laikotarpį gamybos pajėgumai padidėjo 43 %. Tačiau šis pajėgumų padidėjimas nesiejamas su naujų gamybos linijų naudojimu: pajėgumai padidėjo, nes turimi pajėgumai naudoti efektyviau.
(61)
Dėl abiejų šių veiksnių (t. y. sumažėjusios gamybos apimties ir padidėjusių gamybos pajėgumų), pasireiškusių tuo pačiu laikotarpiu, nagrinėjamuoju laikotarpiu žymiai (36 %) sumažėjo pajėgumų naudojimas.
6.2.2. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
(62)
Toliau pateikiami Sąjungos pramonės pardavimo apimties, rinkos dalies ir vidutinių vieneto pardavimo kainų duomenys, suskirstyti pagal visą, uždarąją ir atvirąją rinkas.
6 lentelė
Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
(Indeksas 2007 m. = 100)
2007 m.
2008 m.
2009 m.
TL
Visas pardavimas
100
99
96
88
Rinkos dalis (%)
100
110
111
88
Pardavimas uždarojoje rinkoje
100
111
109
113
Rinkos dalis (%)
100
115
108
109
Pardavimas laisvojoje rinkoje
100
89
86
67
Rinkos dalis (%)
100
102
104
69
(63)
Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį pardavimo apimtis sumažėjo 12 %. Atvirojoje rinkoje pardavimo apimtis sumažėjo dar labiau: 2007 m. - TL ji sumažėjo 33 %. Pardavimo uždarojoje rinkoje apimties raida buvo priešinga: per tą patį laikotarpį čia parduota 13 % daugiau.
(64)
Sumažėjusią pardavimo apimtį patvirtina rinkos dalies duomenys: 2007 m. - TL visos rinkos dalis sumažėjo 11 %, o atvirosios rinkos dalis - 31 %. Pardavimo uždarojoje rinkoje apimties raida vėlgi buvo priešinga: per tą patį laikotarpį čia parduota 9 % daugiau.
6.2.3. Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis
7 lentelė
Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis
(Indeksas 2007 m. = 100)
2007 m.
2008 m.
2009 m.
TL
Bendras darbuotojų skaičius
100
96
98
100
Bendras našumas (vienetų / darbuotojui)
100
109
104
92
Visas darbo užmokestis per metus
0
100
95
88
(65)
2007 m. - TL bendras užimtumas nekito. Reikia pažymėti, kad vinilacetato gamyba nėra imli darbo jėgai, todėl užimtumo ir gamybos duomenys nėra glaudžiai susiję. Taigi šiame sektoriuje užimtumas nėra reikšmingas rodiklis.
(66)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu bendras vieno darbuotojo našumas 2007 m. - TL sumažėjo 8 %. Tai galima paaiškinti sumažėjusia gamyba ir padidėjusiais gamybos pajėgumais, kaip paaiškinta (58) ir paskesnėse konstatuojamosiose dalyse.
6.2.4. Faktinio dempingo skirtumo dydis
(67)
Dempingo skirtumai nurodyti pirmiau esančiame skirsnyje apie dempingą. Visi nustatyti skirtumai didesni už de minimis lygį Be to, atsižvelgiant į importo dempingo kaina apimtį ir kainą, faktinio dempingo skirtumo poveikis negali būti laikomas nereikšmingu.
6.3. Mikroekonominiai rodikliai
6.3.1. Bendrosios pastabos
(68)
Mikroekonominiai rodikliai (atsargos, pardavimo kainos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijų grąža, pajėgumas padidinti kapitalą, investicijos ir gamybos sąnaudos) buvo nagrinėjami visos Sąjungos pramonės lygiu, kaip nurodyta (28) ir paskesnėse konstatuojamosiose dalyse.
(69)
Atsižvelgiant į minėtus rodiklius, vertinant pelningumą, darbo užmokestį, investicijas, investicijų grąžą ir grynųjų pinigų srautą reikėjo remtis atvirosios rinkos, kitaip tariant, - daugiausia skundo pateikėjo duomenimis. Atsižvelgiant į tai, dėl konfidencialumo pelningumo ir grynųjų pinigų srautų rodiklių raida negalėjo būti pateikta indeksuota forma.
(70)
Be to, kaip paaiškinta (56) konstatuojamojoje dalyje, skundo pateikėjas negalėjo pateikti 2007 m. tam tikrų žalos rodiklių duomenų, todėl šių rodiklių analizė atlikta nagrinėjant 2008 m. - TL duomenis.
6.3.2. Atsargos
(71)
Lentelėje pateikiama Sąjungos pramonės atsargų raida kiekvienu nagrinėjamuoju laikotarpiu.
8 lentelė
Atsargos
Indeksas 2007 m. = 100
2007 m.
2008 m.
2009 m.
TL
Visos atsargos
100
86
49
69
(72)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu atsargos sumažėjo 31 %. Vis dėlto šis rodiklis nelaikytinas svarbiu šiame sektoriuje, nes vinilacetato gamintojai gamina pagal užsakymą ir paprastai sukaupia nedaug atsargų. Faktiškai, atsargos laikomos tik kelių savaičių užsakymams.
6.3.3. Pardavimo kainos
(73)
Lentelėje pateikiami Sąjungos pramonės kainų raidos duomenys, suskirstyti pagal visą, uždarąją ir atvirąją rinkas.
9 lentelė
Pardavimo kainos
Indeksas 2007 m. = 100
2007 m.
2008 m.
2009 m.
TL
Vidutinė vieneto pardavimo kaina visoje rinkoje
100
107
74
84
Vidutinė vieneto pardavimo kaina uždarojoje rinkoje
100
115
82
92
Vidutinė vieneto pardavimo kaina atvirojoje rinkoje
100
102
69
77
(74)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu pardavimo kainos visoje Sąjungos rinkoje sumažėjo 16 %. Pardavimo kainos sumažėjo abejose rinkose, nors atvirojoje rinkoje, palyginti su uždarąja rinka, kainos mažėjo labiau (atitinkamai 23 % ir 8 %).
6.3.4. Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijų grąža, pajėgumas padidinti kapitalą ir investicijos
(75)
Panašaus produkto pelningumas atvirojoje rinkoje nustatytas Sąjungos pramonės panašaus produkto pardavimo ikimokestinį grynąjį pelną išreiškus tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi.
(76)
Pelningumas atvirojoje rinkoje nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo. Per TL kiekvienas mėnesis buvo nuostolingas. Nuostolių patirta dėl labai sumažėjusių pardavimo apimčių ir pardavimo kainų.
(77)
Iš 10 lentelės matyti, kad Sąjungos pramonė didino investicijas į nagrinėjamąjį produktą, nors pelningumas ir mažėjo. Investuota daugiausia siekiant pagerinti ir išlaikyti gamybos technologijas bei procesą ir taip pagerinti efektyvumą.
10 lentelė
Investicijos
Indeksas 2008 m. = 100
2007 m.
2008 m.
2009 m.
TL
Iš viso investicijų
nėra duomenų
100
129
127
(78)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį investicijos padidėjo 27 %.
(79)
Nepaisant padidėjusių investicijų, nagrinėjamojo produkto investicijų grąža nebuvo tokia, kokios tikėtasi, ir 2008 m. - TL sumažėjo.
(80)
2008 m. - TL mažėjo ir grynųjų pinigų srautas - tai rodo nuolat mažėjantį Sąjungos pramonės pajėgumą užtikrinti grynųjų pinigų srautą ir atitinkamai blogėjančią finansinę Sąjungos pramonės padėtį.
(81)
Todėl didindama investicijas pramonė vis dar buvo pajėgi padidinti kapitalą; tačiau tam trukdė sumažėjęs pardavimas ir tai, kad buvo vis sunkiau užtikrinti grynųjų pinigų srautą.
7. Išvada dėl žalos
(82)
Išanalizavus Sąjungos pramonės padėtį nustatyta, kad visų pagrindinių žalos rodiklių raida buvo neigiama. Nors suvartojimas buvo palyginti stabilus, visa gamyba nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 8 %. Tuo pačiu laikotarpiu Sąjungos pramonė prarado 11 % visos rinkos dalies ir 33 % atvirosios rinkos dalies. Pajėgumų naudojimas sumažėjo 36 %. Tuo pačiu laikotarpiu importas iš nagrinėjamosios šalies padidėjo 48 %.
(83)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu visa Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo 12 %. Dar didesnė neigiama pardavimo apimčių tendencija matyti iš atvirosios rinkos tendencijų - nagrinėjamuoju laikotarpiu pardavimo apimtys joje sumažėjo 33 %.
(84)
Mažėjo ne tik Sąjungos pramonės pardavimo apimtys, bet smuko ir kainos (bendrai 16 %). Atvirojoje rinkoje padėtis buvo dar prastesnė - nustatyta, kad joje kainos smuko 23 %. Dėl sumažėjusios pardavimo apimties ir kainų mažėjo pelno lygis, todėl kiekvienas TL mėnesis buvo nuostolingas.
(85)
Vieninteliai rodikliai, kurių tendencijos buvo teigiamos, buvo 27 % padidėjusios investicijos ir pajėgumas padidinti kapitalą. Vis dėlto investicijos nedavė laukiamos grąžos ir per 2008 m. - TL sumažėjo.
(86)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, atlikus tyrimą patvirtinta, kad tokiai padėčiai tęsiantis dėl nuostolių Sąjungos pramonė galėtų praktiškai visai nutraukti atvirajai rinkai skirto vinilacetato gamybą.
(87)
Atsižvelgiant į šias aplinkybes, Sąjungos pramonė per TL patyrė materialinę žalą.
E. PRIEŽASTINIS RYŠYS
1. Įžanga
(88)
Remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis nagrinėta, ar Sąjungos pramonei materialinę žalą padarė importas dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies. Be to, nagrinėti kiti žinomi, su importu dempingo kaina nesusiję veiksniai, galėję daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta žalai, susijusiai su importu dempingo kainomis.
2. Importo iš JAV poveikis
2.1. Bendrosios pastabos
(89)
Tai, kad 2007 m. - TL išaugo importas dempingo kaina ir tuo pat metu Sąjungos pramonė prarado rinkos dalį, laiko požiūriu akivaizdžiai sutampa. Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad importas dempingo kainomis, dėl kurio nuolatos priverstinai mažintos Sąjungos gamintojų kainos ir mažėjo jų pelningumas, turėjo neigiamo poveikio kainoms.
(90)
Kai kurios šalys teigė, kad šis importas padidėjo tik todėl, kad mažėjo importas iš kitų importuojančių šalių ir (arba) todėl, kad ES rinkoje padidėjo paklausa. Tačiau nei importo (žr. 2 lentelę), nei suvartojimo (žr. 1 lentelę) duomenys nepatvirtina šio argumento. Atsakant į šį argumentą primenama, kad, kaip nurodyta (43) konstatuojamojoje dalyje, suvartojimas praktiškai nekito ir nagrinėjamuoju laikotarpiu net šiek tiek sumažėjo, tuo tarpu importas iš JAV išaugo 48 %.
3. Kitų veiksnių poveikis
3.1. Importo iš kitų trečiųjų šalių poveikis
3.1.1. Importo iš Saudo Arabijos poveikis
(91)
Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonė žalos patyrė dėl VAM importo iš Saudo Arabijos.
(92)
Iš tiesų, kaip nurodyta (53) konstatuojamojoje dalyje, Saudo Arabija yra antra pagal dydį po JAV VAM eksportuotoja į Sąjungą. Iš Saudo Arabijos į Sąjungos rinką importuota tik per TL.
(93)
11 lentelėje pateikiami Eurostato importo iš Saudo Arabijos ir kitų trečiųjų šalių kainų duomenys.
11 lentelė
Eksporto iš kitų trečiųjų šalių pardavimo kainos
EUR už metrinę toną
2007 m.
2008 m.
2009 m.
TL
Saudo Arabija
nėra duomenų
nėra duomenų
nėra duomenų
636
(Indeksas TL = 100)
0
0
0
100
Kitos
878
919
473
633
(Indeksas 2007 m. = 100)
100
105
54
72
(94)
Kaip matyti iš lentelėje pateiktų duomenų, vidutinė 636 EUR importo iš Saudo Arabijos kaina yra panaši į vidutinę importo iš kitų trečiųjų šalių kainą (633 EUR) ir 11 % didesnė už vidutinę JAV kainą (573 EUR).
(95)
Tai, kad Saudo Arabiją galima priskirti tam pačiam kainų segmentui kaip kitus importuotojus, kurių kainos labai skiriasi nuo JAV eksporto kainų, rodo, kad Saudo Arabijos eksportuojantys gamintojai laikosi kitokios nei JAV kainodaros politikos ir jų poveikis Sąjungos gamintojams kitoks.
(96)
Todėl galima daryti preliminarią išvadą, kad dėl importo iš Saudo Arabijos priežastinis importo iš JAV dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos ryšys nenutrūksta.
3.2. Ekonomikos krizės poveikis
(97)
Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonės gamyba ir pardavimas mažėjo dėl mažėjančio suvartojimo. Šios šalys taip pat teigė, kad vidutinių pardavimo kainų raida buvo neigiama dėl pasaulinės ekonomikos krizės.
(98)
Kitos suinteresuotosios šalys teigė, kad per ekonomikos krizę visi naftos chemijos produktų gamintojai, įskaitant VAM gamintojus, patyrė didelių nuostolių ir kad dėl to Sąjungos pramonės patirtų nuostolių nereikėtų sieti su importu dempingo kainomis iš nagrinėjamosios šalies.
(99)
Vis dėlto atlikus šį tyrimą, kaip minėta (41)-(43) konstatuojamosiose dalyse, nustatyta, kad Sąjungos suvartojimas atvirojoje rinkoje nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo nedaug. Taigi negalima teigti, kad pardavimo apimtis staiga sumažėjo (kaip minėta (62)-(64) konstatuojamosiose dalyse) dėl to, kad dėl ekonomikos krizės sumažėjo suvartojimas.
(100)
Sąjungos pramonės pelningumo laisvojoje rinkoje duomenų analizė rodo, kad VAM segmento, palyginti su kitų panašių chemijos pramonės produktų segmentais, nuostoliai buvo ypač dideli. Be to, po krizės kiti produktai vėl pradėti gaminti pelningai, o VAM segmentas toliau menko. Todėl daroma ši preliminari išvada: nors ekonomikos krizė greičiausiai turėjo poveikio VAM sektoriui, šį segmentą reikėtų atskirti nuo kitų naftos chemijos sektorių dėl skundo pateikėjo nuolatinių nuostolių, kurių jis patyrė ir po krizės, ir kurie yra tiesiogiai susiję su importu mažomis kainomis iš JAV. Todėl minėtas argumentas preliminariai atmetamas.
(101)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad ekonomikos krizė nėra susijusi su Sąjungos pramonės patirta žala tiek, kad dėl jos būtų nutrauktas Sąjungos pramonės patirtos žalos ir importo iš JAV dempingo kaina priežastinis ryšys.
3.3. Sau padaryta žala
(102)
Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad skundo pateikėjas pats prisidėjo prie savo blogos padėties, nes per nuosmukį didino gamybos pajėgumus. Teigta, kad bet koks pardavimo ir pelno sumažėjimas yra sietinas su nuosmukiu ir blogu skundo pateikėjo verslo sprendimu.
(103)
Kelios suinteresuotosios šalys taip pat teigė, kad pagrindinė žalos priežastis - skundo pateikėjo naudojamos gamybos technologijos. Teigta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu skundo pateikėjas turėjo kelis kartus stabdyti gamybą ir veikti force majeure sąlygomis, todėl sumažėjusį skundo pateikėjo pardavimą reikėtų sieti ne su importu iš JAV dempingo kaina, bet su dažnomis prastovomis. Panašių argumentų pateikta ir dėl skundo pateikėjo pelningumo.
(104)
Dėl argumento, kad skundo pateikėjas neturėjo plėsti gamybos pajėgumų per pasaulinio masto ekonomikos nuosmukį, primenama, kad skundo pateikėjas jokių naujų pajėgumų nepirko, o išplėtė gamybos pajėgumus paprasčiausiai optimizuodamas esamus procesus. Tai reikia vertinti kaip pagrįstą verslo sprendimą veikiant rinkoje, kurioje bendras suvartojimas yra stabilus, bet pardavimas mažėja dėl konkurencijos su importu mažomis kainomis. Todėl šis argumentas preliminariai atmetamas.
(105)
Dėl argumento, kad skundo pateikėjo patirta žala sietina su prastovomis dėl techninių problemų, pažymima, kad per tyrimą nustatyta, jog gaminant VAM būtina reguliariai vykdyti techninę priežiūrą ir stabdyti gamybos priemones. Todėl tris iš penkių prastovų reikia laikyti įprastine VAM gamybos priemonių eksploatacijos dalimi.
(106)
Be to, nustatyta, kad visus tris kartus planuotos prastovos buvo grindžiamos skundo pateikėjo sprendimais sustabdyti gamybą, kuriuos jis sąmoningai priėmė tada, kai kainų spaudimas dėl importo dempingo kaina buvo toks didelis, kad skundo pateikėjas nebuvo pajėgus išlaikyti tvaraus kainų lygio. Per prastovas skundo pateikėjas turėjo pakankamai atsargų, kad galėtų tiekti nedidelį produkto kiekį pagal sutartis arba be išankstinio užsakymo. Be to, mažėjantis atsargų lygis, kaip nurodyta (72) konstatuojamojoje dalyje, patvirtina, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu produkto tiekimas nenutrūko.
(107)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, nustatyta, kad bendras skundo pateikėjo prastovų poveikis nebuvo toks, kad būtų nutrauktas priežastinis ryšys. Todėl suinteresuotųjų šalių argumentai dėl sau padarytos žalos atmesti.
3.4. Apsirūpinimas žaliavomis. Savaiminis nagrinėjamosios šalies gamintojų konkurencinis pranašumas
(108)
Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad skundo pateikėjo problemos daugiausia kilo dėl priklausymo nuo išorinio žaliavų tiekimo, o ne dėl importo dempingo kainomis. Taip pat teigta, kad JAV eksportuotojai turi savaiminį konkurencinį pranašumą, nes jie turi galimybę naudoti pigesnes žaliavas, t. y. etileną ir acto rūgštį.
(109)
Pritarti argumentui dėl tariamų problemų, susijusių su skundo pateikėjo turimais žaliavų šaltiniais, negalima, nes nustatyta, kad skundo pateikėjui žaliavos taip pat tiekiamos lengvatinėmis sąlygomis iš jo tiekėjo gamyklos ir iš susijusios bendrovės. Taigi pagrindinių žaliavų kainos buvo panašios į nagrinėjamosios šalies rinkoje vyraujančias kainas.
(110)
Galima daryti išvadą, kad nors apskritai VAM gaminti naudotų pagrindinių žaliavų kainos iš tiesų galėjo būti mažesnės JAV nei Sąjungos rinkoje, tai neturėjo poveikio skundo pateikėjo sąnaudoms.
(111)
Tai, kad žaliavų kainos skirtumą galima tik iš dalies sieti su skundo pateikėjo patirtomis problemomis, patvirtina ir tai, kad kitų skundo pateikėjo gaminamų produktų, kuriems gaminti naudojamos tos pačios žaliavos, pelningumas buvo žymiai didesnis.
(112)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad žaliavų kainų poveikis nebuvo toks, kad būtų nutrauktas importo iš JAV dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšys.
4. Išvada dėl priežastinio ryšio
(113)
Padaryta išvada, kad tarp Sąjungos pramonės patirtos žalos ir importo iš JAV dempingo kaina yra priežastinis ryšys. Išnagrinėjus kitas galimas žalos priežastis - importo iš kitų trečiųjų šalių poveikį, ekonomikos krizės poveikį, su žaliavomis susijusį eksportuojančių gamintojų savaiminį konkurencinį pranašumą ir sau padarytą žalą - nustatyta, kad nė viena iš jų Sąjungos pramonės padėčiai neturėjo tokio poveikio, kad būtų nutrauktas nustatytas importo iš JAV dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšys.
(114)
Remiantis pateikta visų žinomų veiksnių poveikio Sąjungos pramonės padėčiai analize, daroma preliminari išvada, kad tarp importo iš JAV dempingo kaina ir Sąjungos pramonės per TL patirtos materialinės žalos yra priežastinis ryšys.
F. SĄJUNGOS INTERESAI
1. Sąjungos pramonės interesai
(115)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonei materialinę žalą darė importo dempingo kainomis, dėl kurio priverstinai mažintos Sąjungos pramonės produkcijos kainos, poveikis, kaip nurodyta (48) ir paskesnėse konstatuojamosiose dalyse.
(116)
Sąjungos pramonė investuoja, kad pagerintų savo efektyvumą, ir palaipsniui racionalizuoja savo gamybos procesą. Galima tikėtis, kad priemonėmis būtų užkirstas kelias tolesnei nesąžiningai konkurencijai dėl importo mažomis dempingo kainomis, todėl Sąjungos pramonė galėtų atsigauti.
(117)
Kita vertus, jeigu priemonės nebus nustatytos, dabartinė Sąjungos pramonės finansinė padėtis ir pelningumas, kurių analizė atlikta per šį tyrimą ir pateikta (54) ir paskesnėse konstatuojamosiose dalyse, nėra pakankamai tvirti, kad atlaikytų tolesnį importo dempingo kaina spaudimą. Todėl Sąjungos pramonė greičiausiai nutrauktų arba labai sumažintų atvirajai rinkai skirtos produkcijos gamybą.
(118)
Atsižvelgiant į minėtą analizę, manoma, kad Sąjungos pramonei būtų naudinga nustatyti laikinas priemones.
2. Importuotojų interesai
(119)
Komisija nusiuntė klausimynus dviem žinomiems nesusijusiems importuotojams, kurie atsakymus pateikė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą.
(120)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad reikšminga bendros jų apyvartos dalis yra susijusi su nagrinėjamuoju produktu.
(121)
Atlikta muitų poveikio importuotojų pelningumui analizė. Analizė parodė, kad jų importo pelnas ir antkainis yra tokie, kad nustačius priemones iš tiesų galėtų sumažėti jų pelningumas. Taigi, jeigu priemonės būtų nustatytos, sąnaudų požiūriu jos greičiausiai turėtų poveikio importuotojų verslui. Vis dėlto importuotojas patvirtino, kad, įvertinus dabartinę rinkos padėtį, kuri, manoma, nesikeis, bent dalį padidėjusių savo sąnaudų jis galėtų perleisti pirkėjams. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad importuotojas galėtų gauti produktą iš gamintojų, kuriems netaikomas muitas, pvz., Taivano eksportuotojų ar Sąjungos gamintojų.
(122)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad priemonių nustatymo poveikis importuotojams būtų ribotas.
3. Naudotojų interesai
(123)
Naudotojai pareiškė didelį susidomėjimą šiuo tyrimu. Tyrime bendradarbiavo dvylika naudotojų; remiantis importo iš nagrinėjamosios šalies apimtimi, patikrinti du iš jų. Šios bendrovės yra įsikūrusios visoje Sąjungoje ir veikia pramonės taikmenų, kaip antai glajai, dažai ir klijai, sektoriuje.
(124)
Remiantis Eurostato duomenimis, bendradarbiaujančių naudotojų importas sudaro maždaug trečdalį viso importo iš JAV. Atlikus tyrimą nustatyta, kad 30 % bendradarbiaujančių naudotojų įsigyjamo VAM yra JAV kilmės, o 57 % - ES kilmės.
(125)
Nustatyta, kad VAM vidutiniškai sudaro maždaug trečdalį dviejų patikrintų naudotojų gamybos sąnaudų.
(126)
Kai kurie naudotojai teigė, kad nustačius priemones padidėtų jų gamybos sąnaudos ir kad dėl nuožmios kainų konkurencijos rinkoje būtų sunku šias padidėjusias sąnaudas perleisti pirkėjams. Teigta, kad dėl šio sunkumo gali sumažėti naudotojų rinkos dalis ne Sąjungoje įsikūrusių jų konkurentų naudai arba naudotojai gali atsisakyti dabartinio gamybos proceso ir pereiti prie kitokios gamybos, kuriai nereikia nagrinėjamojo produkto. Tvirtinta, kad galiausiai dėl priemonių labai sumažėtų naudotojų pelno dydis.
(127)
Du iš šių naudotojų teigė, kad sumažėjus pelno dydžiui būtų mažiau investuojama į gamybą ir tai paveiktų užimtumą.
(128)
Atsakant į argumentą dėl pelno dydžio sumažėjimo pažymima, kad, atsižvelgiant į pakankamai tvarų naudotojų pelningumo lygį, manoma, kad tuo atveju, jei naudotojai nepajėgtų pirkėjams perleisti padidėjusių sąnaudų, dėl nustatytų muitų jų pelno dydis sumažėtų labai nedaug. Todėl tikėtina, kad investicijos į gamybą nebūtų nutrauktos ir kad užimtumui tai neturėtų jokio reikšmingo neigiamo poveikio. Remiantis tuo, kas išdėstyta, argumentas atmetamas.
(129)
Reaguojant į argumentą, kad importuojamam nagrinėjamajam produktui nustačius priemones būtų pakenkta Sąjungos naudotojų konkurencingumui, nes padidėtų jų gamybos sąnaudos ir palankesnėje padėtyje atsidurtų vartotojų grandies produktų importas iš kitų trečiųjų šalių, primenama, kad muitais neketinama nutraukti importo ir kad priemonių dydis nėra toks, kad naudotojai negalėtų produkto įsivežti iš JAV. Antidempingo muitais siekiama atkurti sąžiningas su nagrinėjamuoju produktu susijusios konkurencijos sąlygas Sąjungos rinkoje. Remiantis tuo, kas išdėstyta, ir tuo, kad tik trečdalis naudotojų suvartojamo VAM yra JAV kilmės, argumentas atmetamas.
(130)
Be to, reikia pabrėžti ir tai, kad daug naudotojų nurodė, kad dėl riboto VAM šaltinių skaičiaus labai svarbu užtikrinti pakankamą Sąjungos kilmės VAM pasiūlą. Primenama, kad atlikus tyrimą nustatyta, jog yra tikimybė, kad Sąjungos pramonė nustos atvirajai rinkai tiekusi VAM, jeigu priemonės nebus nustatytos. Todėl priemonės Sąjungos naudotojams būtų naudingos ir pasiūlos įvairumo požiūriu.
(131)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad bet koks neigiamas priemonių nustatymo poveikis naudotojams būtų ribotas.
4. Išvada dėl Sąjungos interesų
(132)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, preliminari išvada, kad, remiantis turima informacija apie Sąjungos interesus, negalima daryti aiškios išvados, kad laikinųjų priemonių nustatymas importuojamam JAV kilmės vinilacetatui nebūtų naudingas Sąjungai.
G. PASIŪLYMAS DĖL LAIKINŲJŲ ANTIDEMPINGO PRIEMONIŲ
(133)
Atsižvelgiant į pateiktas išvadas dėl dempingo, jo padarytos žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, reikėtų nustatyti laikinąsias priemones, kad būtų užkirstas kelias tolesnei žalai, kurią Sąjungos pramonei daro importas dempingo kainomis.
1. Žalos pašalinimo lygis
(134)
Nustatant šių priemonių dydį buvo atsižvelgta į nustatytus dempingo skirtumus ir muito dydį, kurio reikia Sąjungos pramonės patiriamai žalai pašalinti.
(135)
Apskaičiuojant muito dydį, kurio reikia žalingo dempingo poveikiui pašalinti, laikyta, kad priemonėmis turėtų būti suteikta galimybė Sąjungos pramonei padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokios rūšies pramonė pagrįstai galėtų uždirbti tokiame sektoriuje įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kaina, parduodama panašų produktą Sąjungoje.
(136)
Todėl žalos pašalinimo lygis apskaičiuotas remiantis vidutinės importo dempingo kaina kainos ir tikslinės Sąjungos pramonės kainos palyginimu. Tikslinė kaina nustatyta prie Sąjungos pramonės gamybos sąnaudų pridėjus tikslinį pelno dydį. Laikinai nustatytas tikslinio pelno dydis - 9,9 %. Šis pelno dydis nustatytas remiantis pelningumu, pagrįstu vidutine grąža (apskaičiuota kaip EBITDA ir pardavimo santykis), kurią naftos chemijos bendrovės, veikiančios panašiame į VAM sektoriuje, gavo 2007-2009 m.
(137)
Taigi priverstinis pardavimas mažesnėmis kainomis viršija 30 %.
2. Laikinosios priemonės
(138)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manoma, kad, remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, importuojamiems nagrinėjamosios šalies kilmės produktams turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kurių dydis prilygtų mažesniam iš dempingo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle. Šiuo atveju turėtų būti nustatyta muito norma, kuri prilygtų nustatytam dempingo skirtumų dydžiui.
(139)
Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jos atitinka šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Taigi šios muito normos (kitaip nei visos šalies mastu nustatytas muitas, taikomas visoms kitoms bendrovėms) taikomos tik tiems importuojamiems Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės produktams, kuriuos pagamino minėtos bendrovės, t. y. nurodyti konkretūs juridiniai asmenys. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiomis paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos - jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
(140)
Visi prašymai taikyti šias bendrovėms individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įsteigus naują gamybos ar prekybos subjektą) turėtų būti nedelsiant siunčiami Komisijai (3), pateikiant juose visą susijusią informaciją, visų pirma apie bendrovės veiklos (gamybos, pardavimo vidaus rinkoje ir eksportui) pasikeitimus, susijusius, pvz., su nurodytu pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Jei reikia, Komisija, pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu, atitinkamai iš dalies pakeis reglamentą ir atnaujins bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.
(141)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, siūlomos šios laikinos antidempingo muito normos, išreikštos CIF kaina Sąjungos pasienyje:
Bendrovė
Dempingo skirtumas
Žalos skirtumas
Laikinosios muito normos
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Visos kitos bendrovės
13,8 %
66,2 %
13,8 %
H. FAKTŲ ATSKLEIDIMAS
(142)
Siekiant gero administravimo reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą, galėtų raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti. Be to, reikėtų pažymėti, kad išvados dėl antidempingo muitų nustatymo, padarytos šio reglamento tikslais, yra preliminarios ir gali reikėti jas persvarstyti, jeigu būtų nuspręsta padaryti galutines išvadas,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamam Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės vinilacetatui, kurio KN kodas šiuo metu yra 2915 32 00, nustatomas laikinasis antidempingo muitas.
2. Laikinojo antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:
Bendrovė
Antidempingo muitas
Papildomas TARIC kodas
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Visos kitos bendrovės
13,8 %
B999
3. 1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
Nepažeisdamos Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 20 straipsnio, suinteresuotosios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo gali prašyti atskleisti esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, Komisijai raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.
Pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 21 straipsnio 4 dalį susijusios šalys gali teikti pastabas dėl šio reglamento taikymo vieną mėnesį nuo jo įsigaliojimo dienos.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2011 m. rugpjūčio 16 d.