ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 28. září 2010
o zastavení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů a o uvolnění částek zajištěných v podobě uložených prozatímních cel
(2010/577/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) („základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) Komise dne 3. září 2009 informovala o zahájení antidumpingového řízení, pokud jde o dovoz některých polyethylentereftalátů („PET“) pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů („dotčené země“) do Unie. Nařízením (EU) č. 472/2010 (3) („prozatímní nařízení“) Komise dne 1. června 2010 uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu a Spojených arabských emirátů.
(2)
Řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který podal dne 20. července 2009 Polyethylene Terephthalate Committee of Plastics Europe (Výbor pro polyethylentereftaláty při Plastics Europe) („žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých polyethylentereftalátů v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 („období šetření“). Posouzení vývojových tendencí týkajících se stanovení újmy se vztahovalo na období od 1. ledna 2006 do konce období šetření („posuzované období“).
(4)
V rámci souběžného antisubvenčního řízení bylo podle nařízení Komise (EU) č. 473/2010 (4) uloženo prozatímní vyrovnávací clo na dovoz některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu a Spojených arabských emirátů.
2. Následný postup
(5)
Po poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření („poskytnutí prozatímních informací“), se některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení.
(6)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Po poskytnutí prozatímních informací byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby odpovídajícím způsobem upravena.
(7)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit zastavení řízení a uvolnit částky zajištěné v podobě uložených prozatímních cel („poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky.
(8)
Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla zjištění podle potřeby odpovídajícím způsobem upravena.
3. Strany dotčené řízením
(9)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že vzorek výrobců v EU nebyl reprezentativní a jednotný, a že tudíž analýza újmy vykazovala nedostatky. Bylo zejména tvrzeno, že výběr vzorku nebyl nezbytný, jelikož počet výrobců nebyl velký. Dále bylo také tvrzeno, že „umělým“ rozdělením skupin společností na jednotlivé právní subjekty vzorek neobsahuje některé přední společnosti na trhu (Artenius, M&G Polimeri) a že metodika výběru vzorku není jednotná, neboť vzorek rovněž zahrnoval dvě skupiny společností. Rovněž se tvrdilo, že vzorek nebyl reprezentativní, jelikož neobsahoval žádného výrobce, který v dostatečném množství prodává výrobky zpracovateli PET ve spojení. Orgány proto údajně nemohly posoudit skutečnou schopnost výrobního odvětví Unie zajistit dodávky a nevzaly v úvahu střet zájmů výrobního odvětví Unie. Navíc jelikož jedna společnost neposkytla veškeré potřebné informace a byla ze vzorku vyloučena, reprezentativnost se údajně snížila na 28 % výroby v EU. Stejné strany tvrdily, že vybraný vzorek nebyl statisticky reprezentativní.
(10)
Co se týká tvrzení, že výběr vzorku nebyl nezbytný, jelikož počet výrobců nebyl vysoký, znovu se opakuje, že za účelem výběru vzorku se přihlásilo čtrnáct výrobců v Unii, kteří patří do osmi skupin společností. Vzhledem k objektivně vysokému počtu výrobců v EU, kteří spolupracovali, tj. čtrnácti, byl v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení použit výběr vzorku na základě největšího reprezentativního objemu prodeje, který bylo možné v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumat. Vybraný vzorek zahrnoval pět jednotlivých společností (se šesti výrobními závody).
(11)
S ohledem na první tvrzení týkající se reprezentativnosti vzorku je nutno podotknout, že orgány mohou zahrnout jednotlivé společnosti, které jsou součástí skupiny společností, do vzorku, pokud jsou reprezentativní a vedou oddělené účetnictví. V opačném případě by šetření u všech čtrnácti výrobců v EU, kteří patří do osmi skupin společností, zamezilo včasnému dokončení šetření. Skutečnost, že do vzorku byly zahrnuty dvě skupiny společností, však není v rozporu s metodikou výběru vzorku, která byla v tomto případě použita, tj. největší reprezentativní objemy prodeje odběratelům v EU.
(12)
Pokud jde o skupinu Indorama, tato skupina měla v období šetření dva různé výrobní závody - jeden v Nizozemsku a jeden ve Spojeném království. Zařazení této skupiny do vzorku je v souladu s použitou metodikou výběru vzorku, jelikož tyto výrobní závody tvořily z právního a finančního hlediska jeden subjekt. Co se týká společnosti Equipolymers, která měla v období šetření dva oddělené subjekty vyrábějící PET (jeden v Itálii a jeden v Německu), společnost poskytla konsolidované údaje pro oba výrobní závody. Vzhledem ke skutečnosti, že tyto konsolidované údaje bylo možné ověřit v průběhu jedné inspekce v ústředí společnosti, bylo rozhodnuto tyto konsolidované údaje akceptovat a považovat pro účely tohoto řízení podniky společnosti Equipolymers vyrábějící PET za jeden subjekt. Pokud jde o tvrzení, že do vzorku měly být zařazeny společnosti Artenius a M&G Polimeri, protože zaujímají přední místo na trhu, podotýká se, že žádný z jejich jednotlivých subjektů nepatřil ke společnostem s nejvyšším objemem prodeje odběratelům v EU.
(13)
Co se týká tvrzení, že vzorek nebyl reprezentativní, protože nezahrnoval jednoho výrobce, který vyrábí především pro vnitřní spotřebu, je třeba poznamenat, že schopnost zajistit dodávky lze přezkoumat v rámci analýzy zájmu Unie, je-li takovéto tvrzení předloženo, a za tímto účelem lze vlastní spotřebu odečíst od objemu výroby. Není proto nutné, aby byl za účelem přezkoumání některých činitelů újmy takovýto výrobce zařazen do vzorku. Za druhé, jakýkoli dvojí zájem vyplývající z postavení společnosti jako výrobce v EU a současně zpracovatele lze rovněž posoudit v analýze zájmu Unie. Postavení určité společnosti jako výrobce v EU i jako zpracovatele nesouvisí s výkonností výrobního odvětví Unie, pokud se jako srovnávací měřítko bere prodej odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení. Toto tvrzení se proto zamítá.
(14)
Pokud jde o tvrzení ohledně celkové reprezentativnosti vzorku, znovu se zdůrazňuje, že omezení počtu společností zařazených do vzorku na čtyři snížilo reprezentativnost z 65 % na 47 % prodeje všech spolupracujících výrobců. Na stejné čtyři společnosti připadalo 52 % výroby v Unii. To se považuje za reprezentativní vzorek výrobců v EU, pokud jde o prodej nezávislým odběratelům v EU.
(15)
Co se týká tvrzení, že vybraný vzorek nebyl statisticky reprezentativní, uvádí se, že čl. 17 odst. 1 základního nařízení jednoznačně umožňuje, aby jako alternativa „statisticky reprezentativního“ vzorku byl vzorek založen na největším reprezentativním objemu prodeje, který může být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán.
(16)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se zjištění, 3. až 10. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(17)
Připomíná se, že ve 12. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl dotčený výrobek definován jako polyethylentereftalát s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g, podle normy ISO 1628-5, pocházející z dotčených zemí a v současnosti kódu KN 3907 60 20.
(18)
Ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo mimoto uvedeno, že šetřením bylo prokázáno, že PET vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie a PET vyráběné a prodávané na domácích trzích v dotčených zemích a vyvážené do Unie představují obdobné výrobky.
(19)
Jelikož se výrobek, který byl předmětem šetření, považoval za homogenní výrobek, nebyl za účelem výpočtu dumpingového rozpětí a rozpětí újmy dále rozdělen na různé typy výrobku.
(20)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že by PET měly být rozděleny na různé typy výrobku podle jejich viskozitního čísla, jelikož viskozitní číslo je zásadní pro určení různých použití vyráběných typů PET. Usuzovalo se, že by toto tvrzení mělo být uznáno, a metodika výpočtu dumpingového rozpětí a rozpětí újmy byla příslušně upravena.
C. DUMPING
(21)
Jak bylo vysvětleno výše ve 20. bodě odůvodnění, metodika pro výpočet dumpingového rozpětí byla přizpůsobena a dumpingové rozpětí je nyní vypočítáno pro každou dotčenou zemi jednotlivě pro každý typ výrobku.
1. Írán
1.1 Běžná hodnota
(22)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 16. až 18. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
1.2 Vývozní cena
(23)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
1.3 Srovnání
(24)
V 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo uvedeno, že íránský vývozce nebyl schopen vyčíslit domnělý účinek sankcí vůči Íránu způsobem, který by byl podložen důkazy. Společnost ve svých připomínkách k pozatímnímu nařízení tvrdila, že zajištění spravedlivého srovnání je záležitostí orgánu provádějícího šetření a nikoliv vývozce. Podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení však lze provést úpravu o rozdíly v jiných činitelích, pokud se prokáže, že ovlivňují srovnatelnost cen, zejména pokud se prokáže, že na základě rozdílů v těchto činitelích platí odběratelé na domácím trhu trvale různé ceny. Neboť je věcí vyvážejícího výrobce prokázat existenci jakéhokoli dalšího činitele, toto tvrzení se zamítá a metodika vysvětlená v 20. až 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
1.4 Dumpingové rozpětí
(25)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená ve 24. až 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(26)
Konečné dumpingové rozpětí pro Írán, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, je 26,8 %.
2. Pákistán
2.1 Běžná hodnota
(27)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená ve 27. až 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
2.2 Vývozní cena
(28)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
2.3 Srovnání
(29)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená ve 31. až 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
2.4 Dumpingové rozpětí
(30)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 33. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(31)
Konečné dumpingové rozpětí pro jediného pákistánského vyvážejícího výrobce, společnost Novatex Limited, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, je 0,6 %, tj. pod minimální úrovní ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení.
(32)
Vzhledem k tomu, že v Pákistánu neexistují další výrobci dotčeného výrobku, neměla by být uložena žádná konečná opatření.
3. Spojené arabské emiráty
3.1 Běžná hodnota
(33)
V návaznosti na změnu metodiky vysvětlenou v 20. a 21. bodě odůvodnění se výsledky posouzení běžného obchodního styku popsaného v 37. a 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení změnily s ohledem na některé typy výrobku. Jestliže tedy objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr ziskového prodeje pouze daného typu.
(34)
Pokud neexistoval ziskový prodej určitého typu výrobku, mělo se za to, že prodané množství tohoto typu výrobku nebylo dostatečné k tomu, aby domácí cena byla vhodným základem pro stanovení běžné hodnoty.
(35)
Pokud u některého typu výrobku prodávaného vyvážejícími výrobci nebylo možné pro stanovení běžné hodnoty použít ceny na domácím trhu, byla běžná hodnota určena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(36)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které vyvážející výrobce, který je předmětem šetření, skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
3.2 Vývozní cena
(37)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 39. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
3.3 Srovnání
(38)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená ve 40. až 41. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
3.4 Dumpingové rozpětí
(39)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 42. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(40)
Konečné dumpingové rozpětí pro jediného vyvážejícího výrobce ze SAE, společnost JBF RAK LLC, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, je 0,6 %, tj. pod minimální úrovní ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení.
(41)
Vzhledem k tomu, že ve SAE neexistují další výrobci dotčeného výrobku, neměla by být uložena žádná konečná opatření.
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii, výrobní odvětví Unie a spotřeba v Unii
(42)
S ohledem na výrobu v Unii, výrobní odvětví Unie a spotřebu v Unii nebyly obdrženy žádné připomínky. Zjištění uvedená ve 45. až 50. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují.
2. Dovoz z dotčených zemí
2.1 Souhrnné posouzení vlivů dotčeného dovozu
(43)
Znovu se opakuje, že v 52. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se mělo za to, že dumpingové rozpětí zjištěné pro Pákistán je nepatrné, že vliv dotčeného dovozu nemůže být posuzován spolu s dovozem, u kterého byl dumping prozatímně zjištěn, z Íránu a SAE.
(44)
Vzhledem k tomu, že další šetření ukázalo, že dumpingové rozpětí pro SAE je také nepatrné, má se za to, že vliv dotčeného dovozu nemůže být posuzován spolu s dumpingovým dovozem z Íránu. Kumulativní posouzení dovozu se tudíž neprovede.
2.2 Objem dotčeného dovozu
(45)
Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku do EU začal v roce 2006 na poměrně nízké úrovni, ale postupně rostl až do období šetření a v období šetření dosahoval 55 500 tun. Konkrétně dovoz z Íránu se mezi rokem 2006 a 2007 více než zdvojnásobil a posléze se v roce 2008 ve srovnání s rokem 2007 dále zvýšil o více než 100 procentních bodů a mezi rokem 2008 a obdobím šetření o dalších téměř 130 procentních bodů.
Tabulka 1
2006
2007
2008
Období šetření
Objem dumpingového dovozu z Íránu (v tunách)
11 752
26 624
40 101
55 500
Index (2006 = 100)
100
227
341
472
Podíl dumpingového dovozu z Íránu na trhu
0,4 %
0,9 %
1,4 %
1,9 %
Zdroj: Eurostat.
2.3 Podíl dotčeného dovozu na trhu
(46)
Podíl na trhu, jenž připadal na dumpingový dovoz z Íránu, v roce 2006 činil 0,4 % a v průběhu posuzovaného období stabilně rostl, a to o 1,5 procentního bodu. Konkrétně vzrostl o 0,5 procentního bodu mezi rokem 2006 až 2007, o další 0,5 procentního bodu mezi rokem 2007 až 2008 a o 0,5 procentního bodu mezi rokem 2008 a obdobím šetření. V průběhu období šetření byl podíl dumpingového dovozu z Íránu na trhu 1,9 %.
2.4 Ceny
i) Vývoj cen
(47)
Průměrná dovozní cena poklesla v posuzovaném období o 11 %, přičemž k nejprudšímu poklesu došlo mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Konkrétně průměrná cena zůstala v roce 2007 neměnná a poklesla o 2 procentní body v roce 2008, načež v období šetření klesla o dalších 9 procentních bodů.
Tabulka 2
2006
2007
2008
Období šetření
Ceny dovozu z Íránu (v EUR za tunu)
1 033
1 034
1 008
920
Index
100
100
98
89
Zdroj: Eurostat.
ii) Cenové podbízení
(48)
Po poskytnutí prozatímních informací íránský vývozce uvedl, že jeho rozpětí újmy je nadhodnoceno, jelikož zjištěná vážená průměrná jednotková prodejní cena byla kvůli nesprávnému výpočtu výše úpravy s ohledem na obchodní úroveň podhodnocena; nebylo však navrženo žádné jiné vyčíslení úpravy s ohledem na obchodní úroveň. Základem pro obchodní úroveň použitým pro prozatímní výpočet skutečně byla pevně stanovená částka za tunu, což je provize, kterou účtuje spolupracující zástupce pro dovoz a která představuje přibližně 1 % průměrné ceny CIF. Žádné další informace ohledně této úpravy nejsou k dispozici a tvrzení se proto zamítá. Stejná strana rovněž tvrdila, že se zdá, že 2 % sazba použitá u nákladů po dovozu je podhodnocená. V tomto ohledu se znovu opakuje, že při tomto šetření nespolupracoval žádný dovozce a nebylo možné ověřit skutečné náklady po dovozu. Jelikož nebyly k dispozici žádné jiné informace, byla použita stejná sazba jako v předchozích řízeních.
(49)
Na základě výše uvedeného je jednoznačně potvrzeno, že u dumpingových výrobků pocházejících z Íránu prodávaných v Unii docházelo k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 3,2 %.
3. Stav výrobního odvětví Unie
(50)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že újma neexistuje, neboť vzhledem k údajně nesprávnému vzorku není možné výsledky extrapolovat na celé výrobní odvětví Unie. Například bylo tvrzeno, že skutečnost, že jedna společnost (která nebyla zařazena do vzorku) uvedla, že využívala více než 100 % své kapacity, jednoznačně znamená, že k újmě nedocházelo. Podotýká se, že předložené informace jsou výtahem podání této společnosti burzovním orgánům a nebyly ověřeny. Tyto informace nejsou v souladu s informacemi obsaženými ve spisu. Navíc využití kapacity u jednoho výrobce v EU nemůže samo o sobě každopádně změnit zjištění ohledně újmy týkající se téměř všech ostatních ukazatelů újmy způsobené výrobcům v EU, kteří byli zařazeni do vzorku, a ostatním výrobcům v EU.
(51)
Vzhledem k tomu, že nebyla vznesena žádná další tvrzení či připomínky, 63. až 82. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
4. Závěr o újmě
(52)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné konkrétní připomínky, závěr o újmě formulovaný v 83. až 85. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Dopad dumpingového dovozu
(53)
Ve stejnou dobu jako ke zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie došlo ke zvýšení objemu dumpingového dovozu z Íránu téměř pětkrát mezi rokem 2006 a obdobím šetření a tomu odpovídajícímu navýšení podílu na trhu Unie, tj. o 1,5 procentního bodu, jakož i ke zjištěnému cenovému podbízení (3,2 % v období šetření). Lze proto dospět k závěru, že dumpingový dovoz z Íránu měl vliv na zjištěnou újmu výrobního odvětví Unie.
(54)
Je důležité zdůraznit, že v rámci souběžného antisubvenčního řízení bylo zjištěno, že kumulovaný subvencovaný dovoz z Pákistánu, SAE a Íránu způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
(55)
Na druhé straně, vzhledem ke značným objemům a nízkým cenám dovozu z Koreje a Pákistánu se dále potvrzuje, že tento dovoz, jak se uvádí v 94. a 96. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie do určité míry přispěl.
(56)
V tomto řízení také docházelo k cenovému podbízení výrobnímu odvětví Unie u značného dovozu ze SAE (přibližně 150 000 tun).
(57)
Podíl íránského dovozu na trhu byl v roce 2006 a 2007 méně než 1 % a v období šetření představoval jen necelá 2 %, což odpovídá 55 000 tunám.
(58)
Je třeba též podotknout, že podbízení zjištěné u íránského výrobce bylo nižší než v případě nedumpingového dovozu ze SAE.
2. Závěr o příčinné souvislosti
(59)
Závěrem, zatímco výše uvedený rozbor ukázal, že dumpingový dovoz pocházející z Íránu měl určitý nepříznivý účinek na situaci ve výrobním odvětví Unie, tento účinek, je-li posuzován samostatně, neexistoval do té míry, že by mohl být považován za podstatný, jak požaduje čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZASTAVENÍ ŘÍZENÍ
(60)
Šetření ukázalo, že dovoz dotčeného výrobku z Pákistánu a SAE nebyl prodáván za dumpingové ceny. Řízení týkající se Pákistánu a SAE by tudíž mělo být zastaveno bez uložení opatření.
(61)
Šetření ukázalo, že dovoz dotčeného výrobku z Íránu byl uskutečňován za dumpingové ceny a do určité míry přispěl k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(62)
Jak se však uvádí v 59. bodě odůvodnění, stanovilo se, že nepříznivý účinek íránského dovozu na situaci ve výrobním odvětví Unie neexistoval do té míry, že by mohl být označen za podstatný.
(63)
Vzhledem k výše uvedenému a k neexistenci podstatné újmy způsobené dumpingovým dovozem výrobků pocházejících z Íránu se dospělo k závěru, že řízení by mělo být zastaveno bez uložení opatření, i pokud jde o Írán.
(64)
Částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého nařízením (EU) č. 472/2010 by měly být uvolněny,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Antidumpingové řízení týkající se dovozu polyethylentereftalátů s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 3907 60 20 a pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů se zastavuje.
Článek 2
Nařízení (EU) č. 472/2010 se zrušuje. Částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého nařízením (EU) č. 472/2010 na dovoz polyethylentereftalátů s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 3907 60 20 a pocházejících z Íránu a Spojených arabských emirátů se uvolní.
Článek 3
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 28. září 2010.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2010 m. rugsėjo 28 d.
kuriuo baigiamas antidempingo tyrimas dėl tam tikro importuojamo Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės polietileno tereftalato ir kuriuo atsisakoma rinkti garantijomis užtikrintų laikinųjų muitų sumas
(2010/577/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį,
pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Laikinosios priemonės
(1)
2009 m. rugsėjo 3 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą (2) apie antidempingo tyrimo dėl tam tikro importuojamo Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų (toliau - nagrinėjamosios šalys) kilmės polietileno tereftalato (toliau - PET) inicijavimą. 2010 m. birželio 1 d. Komisija Reglamentu (ES) Nr. 472/2010 (3) (toliau - laikinasis reglamentas) tam tikram importuojamam Irano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės polietileno tereftalatui nustatė laikinąjį antidempingo muitą.
(2)
Tyrimas inicijuotas 2009 m. liepos 20 d. gavus Plastics Europe polietileno tereftalato komiteto (toliau - skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju - daugiau kaip 50 %) viso tam tikro Sąjungoje pagaminamo polietileno tereftalato, vardu pateiktą skundą.
(3)
Kaip nurodyta laikinojo reglamento 11 konstatuojamojoje dalyje, atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2008 m. liepos 1 d.-2009 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2006 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
(4)
Tuo pačiu metu atlikus antisubsidijų tyrimą Komisija Reglamentu (ES) Nr. 473/2010 (4) tam tikram importuojamam Irano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės polietileno tereftalatui nustatė laikinąjį kompensacinį muitą.
2. Tolesnė procedūra
(5)
Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo nuspręsta nustatyti laikinąsias antidempingo priemones (toliau - pirminis faktų atskleidimas), kelios suinteresuotosios šalys raštu pateikė pastabas dėl preliminarių išvadų. Toms šalims, kurios to pageidavo, taip pat buvo suteikta galimybė būti išklausytoms.
(6)
Komisija toliau rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, kaip ji manė, buvo būtina norint padaryti galutines išvadas. Buvo apsvarstytos po pirminio faktų atskleidimo žodžiu ir raštu pateiktos suinteresuotųjų šalių pastabos ir prireikus buvo atitinkamai pakeistos preliminarios išvados.
(7)
Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinta rekomenduoti baigti tyrimą ir atsisakyti rinkti garantijomis užtikrintų laikinųjų muitų sumas (toliau - galutinis faktų atskleidimas). Be to, buvo nustatytas laikotarpis, per kurį, atskleidus šią informaciją, šalys galėjo pareikšti prieštaravimus.
(8)
Buvo apsvarstytos žodžiu ir raštu pateiktos suinteresuotųjų šalių pastabos ir prireikus atitinkamai pakeistos išvados.
3. Su tyrimu susijusios šalys
(9)
Kai kurių suinteresuotųjų šalių teigimu atrinkti netipiški ES gamintojai, o jų atranka buvo nenuosekli, todėl žalos analizėje yra trūkumų. Visų pirma teigta, kad atranka buvo nereikalinga todėl, kad yra mažai gamintojų. Be to, teigta, kad dirbtinai išskaidžius bendrovių grupes į atskirus juridinius asmenis nebūtų atrinktos kai kurios rinkos lyderės (Artenius, M&G Polimeri), o atrankos būdas nenuoseklus, nes buvo atrinktos ir dvi bendrovių grupės. Taip pat teigta, kad atrankos rezultatas nebuvo tipiškas, nes nebuvo atrinktas nei vienas gamintojas, susijusiam PET perdirbėjui parduodantis pakankamai didelį produkcijos kiekį. Todėl institucijos tariamai negalėjo įvertinti faktinių Sąjungos pramonės tiekimo pajėgumų ir neatsižvelgė į Sąjungos pramonės interesų konfliktą. Be to, viena bendrovė nepateikė visos būtinos informacijos ir nebuvo atrinkta, todėl rezultato tipiškumas tariamai sumažėjo iki 28 % ES produkcijos. Tos pačios suinteresuotosios šalys teigė, kad atrankos rezultatas nėra statistiškai tinkamas.
(10)
Atsižvelgiant į argumentą, kad atranka buvo nebūtina dėl to, kad gamintojų yra mažai, primenama, kad atrankoje dalyvavo 14 Sąjungos gamintojų, priklausančių aštuonioms bendrovių grupėms. Kadangi bendradarbiavusių ES gamintojų buvo objektyviai daug (t. y. 14), laikantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalies, atranka vykdyta atsižvelgiant į didžiausią tipišką pardavimo apimtį, kurią galima pagrįstai ištirti per turimą laiką. Buvo atrinktos penkios atskiros bendrovės (turinčios šešias gamybos vietas).
(11)
Atsižvelgiant į pirmą argumentą dėl atrankos rezultato tipiškumo, reikia pabrėžti, kad institucijos gali kartu atrinkti atskiras bendroves, kurios yra bendrovių grupės dalis, jeigu jos yra tipiškos ir jų finansai yra nesusiję. Priešingu atveju siekiant ištirti visus keturiolika ES gamintojų, priklausančių aštuonioms bendrovių grupėms, nebūtų suspėta laiku užbaigti tyrimo. Tačiau dviejų bendrovių grupių atrinkimas nėra nesuderinamas su šiuo atveju taikytu didžiausia tipiška pardavimo ES užsakovams apimtimi grindžiamu atrankos būdu.
(12)
Bendrovių grupė Indorama per TL turėjo dvi atskiras gamyklas - vieną Nyderlanduose, kitą JK. Šios grupės atrinkimas atitinka taikomą atrankos būdą, nes teisiškai ir finansiškai šios dvi gamyklos veikė kaip vienas subjektas. Bendrovė Equipolymers, per TL turėjusi du atskirus PET gamybos subjektus (vieną Italijoje, kitą Vokietijoje), pateikė suvestinius abiejų gamybos vietų duomenis. Atsižvelgiant į tai, kad apsilankius bendrovės būstinėje buvo įmanoma patikrinti šiuos suvestinius apskaitos duomenis, nuspręsta atsižvelgti į šią suvestinę ataskaitą ir šio tyrimo sumetimais Equipolymers PET gamybos bendroves laikyti vienu subjektu. Atsižvelgiant į argumentą, kad Artenius ir M&G Polimeri turėjo būti atrinktos, nes yra rinkos lyderės, pažymima, kad nei vienas iš jų atskirų subjektų nepriskirtas prie bendrovių, parduodančių didžiausią produkcijos kiekį ES užsakovams.
(13)
Atsižvelgiant į argumentą, kad atrankos rezultatas buvo netipinis, nes nebuvo atrinktas vienas gamintojas, kurio produkcija skirta daugiausia vidaus vartojimui, reikia pabrėžti, kad tiekimo pajėgumai gali būti nagrinėjami atliekant Sąjungos interesų analizę, jeigu pateikiamas toks argumentas, ir šiuo tikslu uždarąjį suvartojimą galima atimti iš produkcijos apimties. Todėl, siekiant ištirti tam tikrus žalos veiksnius, nebūtina atrinkti tokio gamintojo. Antra, bet kokie dvigubi interesai, atsirandantys dėl ES gamintojos ir tuo pačiu metu perdirbėjos statusą turinčios bendrovės, taip pat gali būti vertinami atliekant Sąjungos interesų analizę. Bendrovės kaip ES gamintojos ir perdirbėjos statusas nesusijęs su Sąjungos pramonės veiklos rezultatais, kai nesusijusiems ES užsakovams parduotas kiekis laikomas palyginimo pagrindu. Todėl šis argumentas atmetamas.
(14)
Atsižvelgiant į argumentą dėl atrankos rezultato bendro tipiškumo, primenama, kad sumažinus atrinktų bendrovių skaičių iki keturių bendrovių, tipiškumas sumažėjo nuo 65 % iki 47 % visų bendradarbiaujančių gamintojų pardavimo apimties. Tos pačios keturios bendrovės pagamino 52 % Sąjungos produkcijos. Atrinkti ES gamintojai laikomi tipiškais pagal nepriklausomiems ES užsakovams parduotą kiekį.
(15)
Atsižvelgiant į argumentą, kad atrankos rezultatas nėra statistiškai tinkamas, pažymima, kad pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalyje akivaizdžiai leidžiama atrinkti pagal didžiausią tipišką pardavimo apimtį, kurią galima pagrįstai ištirti per turimą laiką, kaip statistiškai tinkamų atrankos rezultatų alternatyvą.
(16)
Kadangi jokių kitų pastabų dėl išvadų nėra, laikinojo reglamento 3-10 konstatuojamųjų dalių išvados patvirtinamos.
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
(17)
Primenama, kad laikinojo reglamento 12 konstatuojamoje dalyje nagrinėjamasis produktas apibrėžiamas kaip nagrinėjamųjų šalių kilmės polietileno tereftalatas, kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628-5 yra 78 ml/g arba didesnis ir kurio KN kodas šiuo metu yra 3907 60 20.
(18)
Be to, laikinojo reglamento 14 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonės Sąjungoje gaminamas ir parduodamas PET ir nagrinėjamosiose šalyse gaminamas ir jų vidaus rinkoje parduodamas ir į Sąjungą eksportuojamas PET yra panašūs produktai.
(19)
Tiriamasis produktas buvo laikomas vienarūšiu produktu, todėl, skaičiuojant dempingo ir žalos skirtumą, jis nebuvo papildomai skaidomas į atskirų rūšių produktus.
(20)
Vienas eksportuojantis gamintojas teigė, kad PET turėtų būti išskaidytas į atskirų rūšių produktus pagal skirtingą klampos skaičių, nes klampos skaičius yra svarbiausias parametras gaminamų rūšių PET skirtingoms naudojimo paskirtims nustatyti. Nuspręsta šį argumentą laikyti priimtinu; dempingo ir žalos skirtumo apskaičiavimo būdas buvo atitinkamai pakeistas.
C. DEMPINGAS
(21)
Kaip nurodyta 20 konstatuojamojoje dalyje, dempingo skirtumo apskaičiavimo būdas buvo pakeistas, todėl šiuo metu apskaičiuojamas kiekvienos nagrinėjamosios šalies kiekvieno atskiros rūšies produkto dempingo skirtumas.
1. Iranas
1.1. Normalioji vertė
(22)
Kadangi nėra kitų nei jau nurodyta 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse pastabų, patvirtinamas laikinojo reglamento 16-18 konstatuojamosiose dalyse nurodytas būdas.
1.2. Eksporto kaina
(23)
Kadangi nėra kitų nei jau nurodyta 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse pastabų, patvirtinamas laikinojo reglamento 19 konstatuojamojoje dalyje nurodytas būdas.
1.3. Palyginimas
(24)
Laikinojo reglamento 23 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad Irano eksportuotojui nepavyko kiekybiškai išreikšti tariamo sankcijų prieš Iraną poveikio ir jo pagrįsti įrodymais. Bendrovė, pateikdama pastabas dėl laikinojo reglamento, teigė, kad užtikrinti teisingą palyginimą - tyrimą atliekančios institucijos, o ne eksportuotojo pareiga. Tačiau pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies k punktą gali būti koreguojama, kai skiriasi kiti veiksniai, jeigu matyti, kad atsiradę skirtumai turi įtakos kainų palyginamumui, visų pirma jeigu pirkėjai vidaus rinkoje nuolatos moka skirtinga kaina dėl tokių veiksnių skirtumo. Nurodyti kitus esamus veiksnius - eksportuojančio gamintojo pareiga, todėl argumentas atmetamas ir patvirtinamas laikinojo reglamento 20-23 konstatuojamosiose dalyse nurodytas būdas.
1.4. Dempingo skirtumas
(25)
Kadangi nėra kitų nei jau nurodyta 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse pastabų, patvirtinamas laikinojo reglamento 24-25 konstatuojamosiose dalyse nurodytas būdas.
(26)
Galutinis procentais išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą Irano dempingo skirtumas - 26,8 %.
2. Pakistanas
2.1. Normalioji vertė
(27)
Kadangi nėra kitų nei jau nurodyta 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse pastabų, patvirtinamas laikinojo reglamento 27-29 konstatuojamosiose dalyse nurodytas būdas.
2.2. Eksporto kaina
(28)
Kadangi nėra kitų nei jau nurodyta 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse pastabų, patvirtinamas laikinojo reglamento 30 konstatuojamojoje dalyje nurodytas būdas.
2.3. Palyginimas
(29)
Kadangi nėra kitų nei jau nurodyta 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse pastabų, patvirtinamas laikinojo reglamento 31-32 konstatuojamosiose dalyse nurodytas būdas.
2.4. Dempingo skirtumas
(30)
Kadangi nėra kitų nei jau nurodyta 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse pastabų, patvirtinamas laikinojo reglamento 33 konstatuojamojoje dalyje nurodytas būdas.
(31)
Galutinis procentais išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumas vieninteliam eksportuojančiam Pakistano gamintojui Novatex Limited yra 0,6 %, t. y. mažesnis nei de minimis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje.
(32)
Pakistane daugiau nėra kitų nagrinėjamojo produkto gamintojų, todėl nereikėtų nustatyti jokių galutinių priemonių.
3. Jungtiniai Arabų Emyratai
3.1. Normalioji vertė
(33)
Pakeitus apskaičiavimo būdą, kaip nurodyta 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse, laikinojo reglamento 37 ir 38 konstatuojamosiose dalyse nurodyto pardavimo įprastomis prekybos sąlygomis nagrinėjimo išvados buvo pakeistos atsižvelgiant į tam tikrų rūšių produktus. Todėl tada, kai tam tikros rūšies produkto pelningai parduotas kiekis sudarė 80 % arba mažiau viso tos rūšies produkto parduoto kiekio, arba kai tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatyta pagal faktinę vidaus rinkos kainą, apskaičiuotą kaip tik tos rūšies produkto pelningo pardavimo svertinis vidurkis.
(34)
Jei tam tikros rūšies produktas nebuvo parduodamas pelningai, buvo laikoma, kad parduotas per mažas šios rūšies produkto kiekis, kad, siekiant nustatyti normaliąją vertę, būtų galima tinkamai remtis vidaus rinkos kaina.
(35)
Kai eksportuojančių gamintojų parduodamo konkrečios rūšies produkto vidaus rinkos kaina nebuvo galima remtis siekiant nustatyti normaliąją vertę, normalioji vertė buvo apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį.
(36)
Apskaičiuojant normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį, pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų ir pelno apimtis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį buvo pagrįsta faktiniais nagrinėjamojo eksportuojančio gamintojo panašaus produkto gamybos ir pardavimo įprastomis prekybos sąlygomis duomenimis.
3.2. Eksporto kaina
(37)
Kadangi nėra kitų nei jau nurodyta 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse pastabų, patvirtinamas laikinojo reglamento 39 konstatuojamojoje dalyje nurodytas būdas.
3.3. Palyginimas
(38)
Kadangi nėra kitų nei jau nurodyta 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse pastabų, patvirtinamas laikinojo reglamento 40-41 konstatuojamosiose dalyse nurodytas būdas.
3.4. Dempingo skirtumas
(39)
Kadangi nėra kitų nei jau nurodyta 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse pastabų, patvirtinamas laikinojo reglamento 42 konstatuojamojoje dalyje nurodytas būdas.
(40)
Galutinis procentais išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumas vieninteliam eksportuojančiam Jungtinių Arabų Emyratų gamintojui JBF RAK LLC yra 0,6 %, t. y. mažesnis nei de minimis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje.
(41)
Jungtiniuose Arabų Emyratuose daugiau nėra kitų nagrinėjamojo produkto gamintojų, todėl nereikėtų nustatyti jokių galutinių priemonių.
D. ŽALA
1. Sąjungos gamyba, Sąjungos pramonė ir Sąjungos suvartojimas
(42)
Dėl Sąjungos gamybos, Sąjungos pramonės ir Sąjungos suvartojimo pastabų negauta. Todėl patvirtinamos laikinojo reglamento 45-50 konstatuojamosios dalys.
2. Importas iš nagrinėjamųjų šalių
2.1. Suvestinis nagrinėjamojo importo poveikio vertinimas
(43)
Primenama, kad laikinojo reglamento 52 konstatuojamojoje dalyje nustatyta, kad Pakistanui nustatytas de minimis dempingo skirtumas, todėl importo iš Pakistano poveikio negalima vertinti kartu su importo, kuris, kaip preliminariai buvo nustatyta, iš Irano ir JAE buvo vykdomas dempingo kaina, poveikiu.
(44)
Atsižvelgiant į tai, kad atlikus tolesnį tyrimą nustatyta, kad JAE dempingo skirtumas taip pat yra de minimis, manoma, kad šio importo poveikio negalima vertinti kartu su importo dempingo kaina iš Irano poveikiu. Todėl suvestinis importo poveikio vertinimas nėra atliekamas.
2.2. Nagrinėjamojo importo apimtis
(45)
2006 m. pradėta į ES importuoti dempingo kaina gana nedidelį nagrinėjamojo produkto kiekį, tačiau iki TL kiekis palaipsniui didėjo ir per TL kiekis sudarė 55 500 t. Tiksliau, 2007 m. iš Irano importuotas kiekis, palyginti su 2006 m. importuotu kiekiu, buvo dvigubai didesnis. 2008 m., palyginti su 2007 m., importas padidėjo daugiau nei 100 procentinių punktų, o nuo 2008 m. iki TL - dar apytiksliai 130 procentinių punktų.
1 lentelė
2006 m.
2007 m.
2008 m.
TL
Importo dempingo kaina iš Irano apimtis (tonomis)
11 752
26 624
40 101
55 500
Indeksas (2006. = 100)
100
227
341
472
Importo dempingo kaina iš Irano rinkos dalis
0,4 %
0,9 %
1,4 %
1,9 %
Šaltinis Eurostatas
2.3. Nagrinėjamojo importo rinkos dalis
(46)
Importo dempingo kaina iš Irano rinkos dalis 2006 m. buvo 0,4 % ir nagrinėjamuoju laikotarpiu nuosekliai padidėjo 1,5 procentinio punkto. Tiksliau, 2006-2007 m. ji padidėjo 0,5 procentinio punkto, 2007-2008 m. - dar 0,5 procentinio punkto ir nuo 2008 m. iki TL - 0,5 procentinio punkto. Per TL importo dempingo kaina iš Irano rinkos dalis buvo 1,9 %.
2.4. Kainos
i) Kainų raida
(47)
Vidutinė importo kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 11 % (daugiausia sumažėjo nuo 2008 m. iki TL). Tiksliau, 2007 m. vidutinė kaina nepakito, 2008 m. - sumažėjo 2 procentiniais punktais, o per TL - dar 9 procentiniais punktais.
2 lentelė
2006 m.
2007 m.
2008 m.
TL
Importo iš Irano kaina (EUR/t)
1 033
1 034
1 008
920
Indeksas
100
100
98
89
Šaltinis Eurostatas
ii) Priverstinis kainų mažinimas
(48)
Po pirminio faktų atskleidimo Irano eksportuotojas nurodė, kad nustatytas per didelis jo žalos skirtumas, nes dėl neteisingai apskaičiuotos prekybos lygio koregavimo sumos nustatyta per maža svertinė vidutinė vieneto pardavimo kaina. Tačiau nebuvo pasiūlyta alternatyvi kiekybinė prekybos lygio koregavimo išraiška. Iš tikrųjų, atliekant preliminarius skaičiavimus prekybos lygis nustatytas remiantis fiksuota suma už toną - tai komisiniai, kuriuos ima bendradarbiaujantis importuotojas ir kurie sudaro apie 1 % vidutinės CIF kainos. Apie šį koregavimą jokios kitos informacijos nėra, todėl argumentas atmetamas.Ta pati šalis taip pat teigė, kad nustatyta per maža (2 % dydžio) išlaidų po importo suma. Atsižvelgiant į tai, primenama, kad atliekant tyrimą nebendradarbiavo nei vienas importuotojas ir nebuvo įmanoma patikrinti faktinių išlaidų po importo. Todėl neturint kitos informacijos buvo taikomas kitų tyrimų metu naudotas dydis.
(49)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta galutinė išvada, kad dėl Sąjungoje parduodamų Irano kilmės produktų Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai sumažintos 3,2 %.
3. Sąjungos pramonės padėtis
(50)
Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad žalos nepadaryta, nes atranka buvo tariamai neteisinga, todėl išvados negalėjo būti taikomos visai Sąjungos pramonei. Pavyzdžiui, teigta, kad jei viena bendrovė (kuri nebuvo atrinkta) buvo nurodžiusi, kad ji naudojo daugiau nei 100 % savo pajėgumų, iš to galėtų būti akivaizdžiai matoma, kad žala nebuvo daroma. Pažymima, kad nurodyta informacija - šios bendrovės vertybinių popierių biržos priežiūros institucijai pateiktos informacijos dalis, kuri nebuvo patikrinta. Ši informacija neatitinka turimos informacijos. Be to, tik vieno ES gamintojo gamybos pajėgumų panaudojimas jokiomis aplinkybėmis negali pakeisti su visais kitais žalos rodikliais susijusių išvadų dėl žalos atrinktiems ES gamintojams ir kitiems ES gamintojams.
(51)
Kadangi nėra jokių kitų argumentų ar pastabų, patvirtinamos laikinojo reglamento 63-82 konstatuojamosios dalys.
4. Išvada dėl priežastinio ryšio
(52)
Kadangi nėra jokių konkrečių pastabų, patvirtinamos laikinojo reglamento 83-85 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados dėl žalos.
E. PRIEŽASTINIS RYŠYS
1. Importo dempingo kaina poveikis
(53)
Apytiksliai penkis kartus didesnė importo iš Irano dempingo kaina apimtis nuo 2006 m. iki TL ir 1,5 procentinio punkto didesnė tokiam importui tenkanti Sąjungos rinkos dalis, taip pat nustatytas priverstinis kainų mažinimas (3,2 % per TL) iš esmės sutapo su Sąjungos pramonės ekonominės padėties blogėjimu. Todėl galima daryti išvadą, kad dėl importo iš Irano dempingo kaina nustatytai Sąjungos pramonei daromai žalai buvo daromas poveikis.
(54)
Būtina pabrėžti, kad tuo pačiu metu atlikus antisubsidijų tyrimą buvo nustatyta, kad dėl viso subsidijuoto importo iš Pakistano, JAE ir Irano Sąjungos pramonei buvo daroma materialinė žala.
(55)
Kita vertus, atsižvelgiant į didelės apimties importą mažomis kainomis iš Korėjos ir Pakistano, kaip nurodyta laikinojo reglamento 94 ir 96 konstatuojamosiose dalyse, patvirtinama, kad dėl šio importo tam tikru mastu nustatytai Sąjungos pramonei daromai žalai buvo daromas poveikis.
(56)
Be to, atlikus šį tyrimą nustatyta, kad dėl didelės apimties importo iš JAE (apytiksliai 150 000 t) Sąjungos pramonės kainos taip pat buvo priverstinai mažinamos.
(57)
Taip pat, 2006-2007 m. importui iš Irano tenkanti rinkos dalis buvo mažesnė nei 1 %, o per TL rinkos dalis tik artėjo prie 2 % (tai atitinka 55 000 t).
(58)
Taip pat būtina pažymėti, kad buvo nustatyta, kad su Irano gamintoju susijęs priverstinis kainų mažinimas, palyginti su importo iš JAE nedempingo kaina poveikiu, buvo mažesnis.
2. Išvada dėl priežastinio ryšio
(59)
Apibendrinant, nors atlikus minėtą tyrimą nustatyta, kad dėl importo iš Irano dempingo kaina buvo daromas tam tikras neigiamas poveikis Sąjungos pramonės padėčiai, tačiau vertinant atskirai šio poveikio dėl nepakankamo masto nebuvo galima įvardinti materialiniu, kaip nurodoma pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.
F. TYRIMO BAIGIMAS
(60)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad iš Pakistano ir JAE importuojamas nagrinėjamasis produktas nebuvo parduodamas dempingo kaina. Todėl tyrimas dėl Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų baigiamas nenustatant priemonių.
(61)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamasis produktas buvo importuojamas iš Irano dempingo kaina ir dėl to tam tikru mastu Sąjungos pramonei daromai žalai buvo daromas poveikis.
(62)
Tačiau, kaip nurodyta 59 konstatuojamojoje dalyje, buvo nustatyta, kad neigiamo importo iš Irano poveikio Sąjungos pramonės padėčiai dėl nepakankamo masto nebuvo galima įvardinti materialiniu.
(63)
Atsižvelgiant į tai, kas nurodyta ir dėl to, kad nėra materialinės importo iš Irano dempingo kaina daromos žalos, daroma išvada, kad tyrimas turėtų būti baigiamas nenustatant priemonių taip pat atsižvelgiant į Iraną.
(64)
Garantijomis užtikrintų Reglamentu (ES) Nr. 472/2010 nustatytų laikinųjų antidempingo muitų sumos neturėtų būti renkamos,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Antidempingo tyrimas dėl importuojamo Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės polietileno tereftalato, kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628-5 yra 78 ml/g arba didesnis ir kurio KN kodas šiuo metu yra 3907 60 20, baigiamas.
2 straipsnis
Reglamentas (ES) Nr. 472/2010 panaikinamas. Garantijomis užtikrintų Reglamentu (ES) Nr. 472/2010 importuojamam Irano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės polietileno tereftalatui, kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628-5 yra 78 ml/g arba didesnis ir kurio KN kodas šiuo metu yra 3907 60 20, nustatytų laikinųjų antidempingo muitų sumos nerenkamos.
3 straipsnis
Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Priimta Briuselyje 2010 m. rugsėjo 28 d.