PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 737/2012
ze dne 14. srpna 2012
o ochraně určitých populací v Keltském moři
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 850/98 ze dne 30. března 1998 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů (1), a zejména na čl. 45 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s nařízením Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2012 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (2) musí společná rybářská politika stanovit vzájemně související opatření, která se týkají zachování, řízení a využívání živých vodních zdrojů, včetně specifických opatření ke snížení dopadu rybolovných činností na mořské ekosystémy a necílové druhy.
(2)
Ustanovení čl. 45 odst. 1 nařízení (ES) č. 850/98 stanoví, že vyžaduje-li ochrana populací mořských živočichů neprodlený zásah, může Komise, dodatkem nebo odchylkou k tomuto nařízení, učinit všechna nezbytná opatření.
(3)
Ve stanovisku vydaném v červnu 2011 Mezinárodní radou pro průzkum moří (dále jen „ICES“) je uvedeno, že míra výmětů v Keltském moři, zejména u nedospělé tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé, je vysoká a nadále stoupá. Výmětem ryb před jejich rozmnožením se snižuje potenciální výnos v dalších letech a tím je ohrožena udržitelnost populací.
(4)
Loďstva provádějící odlov humra severského i loďstva používající vlečné sítě a nevody pro smíšený rybolov vykazují v důsledku nedostatečné selektivity používaných zařízení vysokou míru výmětů tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé. ICES rovněž uvádí, že populace tresky je ve vysoké míře závislá na přibývání mladých jedinců a že by se mělo podpořit přijetí technických opatření ke snížení výmětů. Vzhledem k tomu, že v Keltském moři je míra přibývání mladých jedinců u tresky jednoskvrnné i tresky bezvousé v poslední době vysoká, lze v tomto roce předpokládat zhoršení výmětů. ICES proto doporučuje neprodleně zavést technická opatření, aby se zvýšila selektivita a snížily výměty tresky jednoskvrnné, tresky bezvousé a tresky.
(5)
Je proto nezbytné zavést používání dílců ze sítě se čtvercovými oky, aby se zvýšila selektivita používaných zařízení a aby se chránili nedospělí jedinci přibývající do populace při současném zachování co možná největšího množství úlovků cílových druhů. Používáním dílců ze sítě se čtvercovými oky se prokazatelně významnou měrou snížila úmrtnost ryb, neboť ryby mají možnost úniku, a tyto dílce představují účinné opatření, které je možné okamžitě zavést.
(6)
V říjnu 2011 vydal Regionální poradní sbor pro severozápadní vody (NWWRAC) stanovisko, podle něhož by stávající technická opatření v Keltském moři měla být zlepšena, aby se snížily výměty zejména u tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé. Toho mělo být dosaženo používáním vhodně umístěných dílců ze sítě se čtvercovými oky o konkrétních rozměrech závisejících na typu lovného zařízení a na motoru plavidla.
(7)
Zachování populací tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé v Keltském moři proto vyžaduje neprodlený zásah.
(8)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro rybolov a akvakulturu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Oblast působnosti
1. Toto nařízení se vztahuje na rybářská plavidla používající vlečné sítě a nevody v oblastech ICES (Mezinárodní rada pro průzkum moří) VIIf, VIIg a v části oblasti VIIj, která se nachází severně od 50° severní šířky a východně od 11° západní délky (dále jen „Keltské moře“), přičemž:
a)
jednotná velikost ok vlečných sítí a nevodů činí 100 milimetrů nebo více (dále jen „plavidla TR 1“);
b)
jednotná velikost ok vlečných sítí a nevodů činí 70 milimetrů nebo více, nejvýše však 100 milimetrů (dále jen „plavidla TR 2“); nebo
c)
výkon motoru plavidel používajících vlečné sítě a nevody činí nejvýše 112 kilowattů (dále jen „plavidla s nízkým výkonem“).
2. Odstavec 1 se nevztahuje na plavidla používající vlečné sítě s výložníky.
Článek 2
Technická opatření
1. Odchylně od čl. 7 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 850/98 se na plavidla uvedená v článku 1 vztahují tato technická opatření:
a)
plavidla TR 1 a plavidla s nízkým výkonem používají dílce ze sítě se čtvercovými oky o velikosti ok alespoň 100 milimetrů;
b)
plavidla TR 2 používají dílce ze sítě se čtvercovými oky o velikosti ok alespoň 110 milimetrů.
2. Odchylně od čl. 7 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 850/98 je dílec ze sítě se čtvercovými oky uvedený v odstavci 1 umístěn do horního dílce kapsy vlečné sítě. Nejzadnější okraj dílce ze sítě se čtvercovými oky, který je částí nacházející se nejblíže k zatahovací šňůře, nesmí být od šňůry vzdálen více než 9 metrů.
Článek 3
Program pozorovatelů na palubě plavidel
1. Aniž je dotčeno nařízení Komise (ES) č. 665/2008 (3), každý členský stát, na jehož plavidla se vztahují technická opatření uvedená v článku 2, stanoví neprodleně program pozorovatelů za účelem zaznamenání účinnosti uvedených opatření. V rámci programu pozorovatelů se odhadují zejména odlovy a výměty tresky jednoskvrnné, tresky bezvousé a tresky s minimální přesností 20 %.
2. Členské státy předloží Komisi zprávu o selektivním výkonu zařízení, včetně celkových odlovů a výmětů plavidel, na něž se vztahuje program pozorovatelů, a to nejpozději do 15. října každého roku, v němž je program prováděn.
Článek 4
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 2 se použije ode dne 26. září 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. srpna 2012.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 737/2012
2012 m. rugpjūčio 14 d.
dėl tam tikrų išteklių apsaugos Keltų jūroje
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 1998 m. kovo 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti (1), ypač į jo 45 straipsnio 1 dalį,
kadangi:
(1)
atsižvelgiant į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (2), bendroje žuvininkystės politikoje turi būti numatytos nuoseklios priemonės, susijusios su gyvųjų vandens išteklių apsauga, valdymu ir naudojimu, įskaitant specialias priemones, kuriomis būtų siekiama sumažinti žvejybos poveikį jūros ekosistemoms ir netikslinėms rūšims;
(2)
Reglamento (EB) Nr. 850/98 45 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad jeigu dėl jūros gyvūnų išteklių apsaugos reikia imtis neatidėliotinų veiksmų, Komisija, papildydama tą reglamentą arba nuo jo nukrypdama, gali priimti visas reikalingas priemones;
(3)
2011 m. birželio mėn. gautoje Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (toliau - TJTT) rekomendacijoje nurodyta, kad į Keltų jūrą išmetamas didelis žuvų, ypač juodadėmių menkių ir paprastųjų merlangų jauniklių, kiekis, kuris nuolat didėja. Išmetant žuvis iki jų reprodukcijos sumažinamas galimas būsimų metų laimikis ir kyla grėsmė išteklių tvarumui;
(4)
dėl netinkamo žvejybos įrankių selektyvumo iš laivų, žvejojančių norveginius omarus, ir laivų, kurie įvairių pelekinių žuvų žvejybai naudoja dugninius tralus ir velkamuosius tinklus, išmetamas didelis juodadėmių menkių ir paprastųjų merlangų kiekis. Be to, TJTT nurodo, kad atlantinių menkių ištekliai labai priklauso nuo populiacijos pasipildymo, o norint sumažinti į jūrą išmetamų žuvų kiekį reikėtų skatinti techninių priemonių naudojimą. Atsižvelgiant į pastaruoju metu Keltų jūroje labai padidėjusius juodadėmių menkių ir paprastųjų merlangų išteklius, numatoma, kad šiemet į jūrą bus išmetama dar daugiau žuvų. Todėl TJTT rekomenduoja nedelsiant pradėti taikyti technines priemones selektyvumui padidinti ir sumažinti į jūrą išmetamų juodadėmių menkių, paprastųjų merlangų ir atlantinių menkių kiekį;
(5)
todėl, siekiant pagerinti žvejybos įrankių selektyvumą pagal dydį, apsaugoti žuvų jauniklius, kurie papildo išteklius, ir kartu užtikrinti, kad tikslinių rūšių žuvų būtų sužvejojama kuo daugiau, būtina pradėti naudoti kvadrato formos akių tinklo panelius. Naudojant kvadrato formos akių tinklo panelius, žuvys gali ištrūkti iš tinklo, o tai padeda gerokai sumažinti žuvų mirtingumą ir yra veiksminga priemonė, kurią galima pradėti taikyti nedelsiant;
(6)
2011 m. spalio mėn. Šiaurės vakarų vandenų regioninė patariamoji taryba (ŠVVRPT) pateikė rekomendaciją, kurioje nurodoma pagerinti šiuo metu Keltų jūroje taikomas technines priemones, kad į jūrą būtų išmetama kuo mažiau žuvų, ypač juodadėmių menkių ir paprastųjų merlangų, ir to siekti reikalaujant naudoti tinkamai įtvirtintus kvadrato formos akių tinklo panelius, kurių dydis priklausytų nuo žvejybos įrankio tipo ir laivo variklio galios;
(7)
todėl nedelsiant būtina imtis veiksmų juodadėmių menkių ir paprastųjų merlangų ištekliams apsaugoti;
(8)
šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Žuvininkystės ir akvakultūros vadybos komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠI REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Taikymo sritis
1. Šis reglamentas taikomas žvejybos laivams, kurie žvejybai Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (TJTT) VIIf, VIIg rajonuose ir VIIj rajono dalyje, kuri yra į šiaurę nuo 50° šiaurės platumos ir į rytus nuo 11° vakarų ilgumos (toliau - Keltų jūra), naudoja dugninius tralus arba velkamuosius tinklus, kai:
a)
dugninio tralo ir velkamojo tinklo akies dydis yra 100 mm arba daugiau (toliau - TR1 žvejybos įrankius naudojantys laivai);
b)
dugninio tralo ir velkamojo tinklo akies dydis yra 70 mm arba daugiau, bet mažiau nei 100 mm (toliau - TR2 žvejybos įrankius naudojantys laivai), arba
c)
kai dugninius tralus arba velkamuosius tinklus naudojančio laivo variklio galingumas yra mažesnis nei 112 kW (toliau - mažo galingumo laivai).
2. 1 dalis netaikoma sijinius tralus naudojantiems žvejybos laivams.
2 straipsnis
Techninės priemonės
1. Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 850/98 7 straipsnio 1 dalies a punkto, 1 straipsnyje nurodytiems laivams taikomos šios techninės priemonės:
a)
TR1 žvejybos įrankius naudojantys laivai ir mažo galingumo laivai naudoja kvadrato formos akių tinklo panelius, kurių atskirų akių dydis ne mažesnis nei 100 mm;
b)
TR2 žvejybos įrankius naudojantys laivai naudoja kvadrato formos akių tinklo panelius, kurių atskirų akių dydis ne mažesnis nei 110 mm.
2. Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 850/98 7 straipsnio 2 dalies a punkto, 1 dalyje nurodytas kvadrato formos akių tinklo panelis įterpiamas viršutinėje tralo maišagalio dalyje. Kvadrato formos akių tinklo panelio galinis kraštas - ši dalis yra arčiausiai tralo virvės - turi būti ne didesniu nei 9 metrų atstumu nuo tralo virvės.
3 straipsnis
Laivuose vykdoma stebėjimo programa
1. Nepažeidžiant Komisijos reglamento (EB) Nr. 665/2008 (3), kiekviena valstybė narė, kurios laivams taikomos 2 straipsnyje nurodytos techninės priemonės, nedelsiant nustato laivuose vykdytiną stebėjimo programą tų priemonių efektyvumui fiksuoti. Vykdant stebėjimo programą ne mažesniu nei 20 % tikslumu visų pirma vertinamas sužvejotų ir į jūrą išmetamų juodadėmių menkių, paprastųjų merlangų ir atlantinių menkių kiekis.
2. Valstybės narės ne vėliau kaip kiekvienų programos įgyvendinimo metų spalio 15 d. Komisijai pateikia ataskaitą apie selektyvų žvejybos įrankio veiksmingumą, įskaitant bendrą žuvų, sužvejotų laivais, kuriems taikoma stebėjimo programa, kiekį ir iš jų į jūrą išmestą žuvų kiekį.
4 straipsnis
Įsigaliojimas ir taikymas
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
2 straipsnis taikomas nuo 2012 m. rugsėjo 26 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2012 m. rugpjūčio 14 d.