PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 917/2011
ze dne 12. září 2011,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo z dovozu keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Nařízením (EU) č. 258/2011 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Komise prozatímní antidumpingové clo na dovoz keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“).
(2)
Dne 31. května 2011 byla zveřejněna oprava (3) za účelem odstranění určitých tiskových chyb, zejména názvů některých čínských vyvážejících výrobců, které byly v příloze I prozatímního nařízení uvedeny nesprávně.
(3)
Po ověření určitých tvrzení, která byla obdržena po zveřejnění opravy, u nichž bylo zjištěno, že jsou oprávněná, bylo zaznamenáno, že nesprávně byly uvedeny určité jiné názvy. Správné názvy všech společností, na něž se vztahuje vážené průměrné clo, jsou uvedeny v příloze I tohoto nařízení.
(4)
Připomíná se, že řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo Sdružení výrobců evropských keramických obkládaček (European Ceramic Tile Manufacturers‘ Federation, CET) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 30 %, celkové výroby keramických obkládaček v Unii. Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“). Co se týká trendů významných pro posouzení újmy, Komise analyzovala údaje týkající se období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. Následný postup
(5)
Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních opatření (dále jen „zveřejnění prozatímních zjištění“), předložila řada zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení a na žádost dvou zúčastněných stran byla uspořádána slyšení s úředníkem pro slyšení.
(6)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění.
(7)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz keramických obkládaček pocházejících z Číny a s konečnou platností vybrat částky zajištěné prostřednictvím prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.
(8)
Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny.
3. Strany dotčené řízením
3.1 Výběr vzorku čínských vyvážejících výrobců
(9)
Při výběru vzorku vyvážejících výrobců byla do vzorku zařazena jedna žádající „skupina“ společností vzhledem ke skutečnosti, že společný objem vývozu dvou výrobců patřících do údajné skupiny znamenal, že se podle objemu jednalo o třetího největšího vývozce na trh Unie. Tyto společnosti udávaly spojení na základě čl. 143 odst. 1 písm. b) nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (4), v němž je stanoveno, že za osoby ve spojení se považují osoby, které „jsou právně uznanými obchodními společníky“. Šetřením bylo následně zjištěno, že tyto společnosti nebyly ve spojení v tomto smyslu, a (jak je uvedeno v 35. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) tito dva výrobci se považovali za samostatné subjekty.
(10)
Několik vyvážejících výrobců předložilo podání, v nichž se uvádělo, že by tyto společnosti měly být ze vzorku vyloučeny kvůli poskytnutí nepravdivých či zavádějících informací. Tito výrobci dále uvedli, že by vážený průměr dumpingových rozpětí měl být vypočítán bez přihlédnutí k těmto dvěma společnostem zařazeným do vzorku.
(11)
V tomto ohledu se podotýká, že informace, které tyto strany poskytly před výběrem vzorku, se pokládaly za dostatečné, aby je bylo možno považovat za strany ve spojení, a vzhledem k společnému objemu vývozu na trh Unie byly zařazeny do vzorku. Při inspekci na místě v prostorách těchto dvou společností byla otázka jejich spojení podrobně přezkoumána. Byly ověřeny informace, které společnosti poskytly k doložení svého tvrzení, že jsou ve spojení, bylo však zjištěno, že jsou nedostatečné, aby bylo možno tyto společnosti pokládat za společnosti ve spojení, na rozdíl od názoru dotčených společností na tuto záležitost. Byl proto vyvozen závěr, že tyto společnosti nelze pokládat za strany ve spojení ve smyslu čl. 143 odst. 1 písm. b) nařízení (EHS) č. 2454/93. Jelikož společnosti při šetření spolupracovaly a poskytly informace ohledně svého údajného spojení, usuzuje se, že není důvod pro jejich vyloučení ze vzorku. Za této situace je toto tvrzení odmítnuto.
(12)
I za předpokladu, že by výběr jiných společností do vzorku během šetření vedl k podstatně většímu objemu vývozu na trh Unie během období šetření, bylo by obtížné v době, která byla k dispozici, prošetřit společnosti nově zařazené do vzorku. Navzdory skutečnosti, že se ukázalo, že tyto společnosti nejsou ve spojení, vyhovuje vzorek i nadále kritériím stanoveným v základním nařízení. Poukazuje se rovněž na skutečnost, že nebyly předloženy žádné důkazy prokazující, že by společnosti úmyslně tvrdily, že jsou ve spojení, aby byly zařazeny do vzorku.
(13)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 5. a 6. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2 Výběr vzorku výrobců v Unii
(14)
Po uložení prozatímních opatření jedna ze stran tvrdila, že žádný z výrobců v Unii, kteří podpořili podnět, neposkytl odpověď na formulář pro výběr vzorku, a proto by se mělo mít za to, že tito výrobci při řízení nespolupracovali. Toto tvrzení zůstalo nezměněno i po poskytnutí konečných informací.
(15)
Co se týká tvrzení, že neposkytnutí odpovědí na formulář pro výběr vzorku naznačuje, že výrobci v Unii, kteří podpořili podnět, nespolupracovali, připomíná se, že právním zástupcem všech žádajících společností bylo sdružení CET. Jak bylo vyžadováno, poskytlo sdružení CET jménem žadatelů také dodatečné informace týkající se údajů za období šetření. Jak je podrobně uvedeno v oznámení o zahájení, informace související s výběrem vzorku se požadovaly pouze od společností, které dosud neposkytly všechny potřebné informace. Z toho vyplývá, že žádající výrobci plně spolupracovali, jelikož ve fázi podání podnětu poskytli všechny potřebné informace a jejich právní zástupce v průběhu šetření jejich jménem předložil nezbytné aktualizace údajů týkajících se období šetření.
(16)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že rozdělení výrobního odvětví Unie na jednotlivé segmenty a zeměpisné pokrytí vzorku znamená, že tento vzorek není statisticky reprezentativní. V tomto ohledu se připomíná, že odvětví výroby keramických obkládaček v Unii je velmi roztříštěné a zahrnuje více než 500 výrobců. Rovněž bylo zjištěno, že výrobci jsou zastoupeni ve všech třech segmentech výrobního odvětví (tj. velké, střední a malé společnosti). K tomu, aby bylo zajištěno, že v analýze újmy nepřevládají výsledky velkých společností, nýbrž že byla náležitě zohledněna situace malých společností, na něž společně připadá největší podíl výroby v Unii, usuzovalo se, že by ve vzorku měly být zastoupeny všechny segmenty, tj. malé, střední a velké společnosti. V rámci každého segmentu byly vybrány největší společnosti za předpokladu, že bylo možno zajistit reprezentativnost ze zeměpisného hlediska.
(17)
Jedna zúčastněná strana rovněž uvedla, že Komise neprokázala, že vzorek je reprezentativní i po odstoupení polského výrobce, a že vzorek byl každopádně nedostatečně reprezentativní, pokud jde o objem prodeje na trhu Unie.
(18)
Je pravdou, že se jeden polský výrobce rozhodl ukončit spolupráci, a musel být proto ze vzorku vyloučen. Není však nezbytně nutné, aby vzorek zohledňoval přesné zeměpisné rozložení a váhu vyrábějících členských států, aby byl reprezentativní. Vzhledem ke skutečnosti, že zeměpisné rozložení je pouze jedním z činitelů, které je nutno vzít v úvahu, aby byla zajištěna reprezentativnost, takovýto přístup by nebyl z administrativního hlediska možný. Spíše postačuje, aby vzorek do značné míry odrážel podíly hlavních dotčených vyrábějících zemí. Na základě tohoto kritéria bylo zjištěno, že odstoupení polské společnosti neovlivnilo celkovou reprezentativnost vzorku. Potvrzuje se proto, že vzorek výrobců v Unii byl dostatečně reprezentativní ve smyslu článku 17 základního nařízení.
(19)
Pokud jde o tvrzení týkající se celkové reprezentativnosti vzorku, připomíná se, že vzhledem ke skutečnosti, že výrobní odvětví Unie je velmi roztříštěné, je nevyhnutelné, aby společnosti ve vzorku představovaly relativně malou část celkové výroby v Unii. V článku 17 základního nařízení je každopádně stanoveno, že šetření může být omezeno na vzorky, které jsou statisticky reprezentativní nebo které představují největší reprezentativní objem výroby, prodeje nebo vývozu, který může být přiměřeně přezkoumán, aniž by však byla uvedena konkrétní kvantitativní prahová hodnota, pokud jde o výši takovéhoto reprezentativního objemu. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzuje, že vybraný vzorek je reprezentativní ve smyslu článku 17 základního nařízení.
(20)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že Komise nezařadila do vzorku výrobce v Unii, kteří nabízejí nízké prodejní ceny a kteří jsou usazeni v zemích, jako Polsko a Česká republika; takto získaný vzorek prý proto není reprezentativní, pokud jde o průměrné prodejní ceny výrobců v Unii.
(21)
Pokud jde o výše uvedené tvrzení, Komise zjistila, že průměrné prodejní ceny vzorku výrobního odvětví Unie byly ve stejném rozmezí jako průměrné prodejní ceny ve veřejně dostupných statistikách. V každém případě, a jak je vysvětleno ve 125. bodě odůvodnění, se šetřením prokázalo, že i při zohlednění veřejně dostupných cen v případě těchto zemí by se konečná zjištění významně nezměnila.
(22)
Řada stran podala připomínky k metodice použité při výběru vzorku výrobního odvětví Unie v porovnání s výběrem vzorku čínských vývozců, který byl založen výhradně na objemu vývozu.
(23)
Co se týká různých metodik použitých při výběru vzorku výrobců v Unii na straně jedné a čínských vyvážejících výrobců na straně druhé, je nutno podotknout, že metodiky byly použity v souladu s cíli výběru vzorku. Pokud jde o výrobní odvětví Unie, Komise musela posoudit situaci celého výrobního odvětví, a proto byla zvolena kritéria, která zajistí co nejreprezentativnější představu o celém odvětví. Pokud jde o čínské vývozce, považovalo se za vhodné vybrat vzorek na základě největšího objemu vývozu dotčeného výrobku, a proto byli do vzorku zařazeni největší vývozci. Podotýká se rovněž, že v článku 17 základního nařízení není stanovena povinnost vybrat oba vzorky na základě stejných kritérií. V tomto případě bylo mimoto před dokončením výběru vzorku čínských vyvážejících výrobců spolupracujícím stranám v Číně a rovněž čínským orgánům umožněno, aby se k navrhovanému vzorku vyjádřily. S ohledem na složení vzorku byly obdrženy připomínky, nikoli však v souvislosti s jeho reprezentativností.
(24)
Po poskytnutí konečných informací uvedlo jedno sdružení dovozců, že podle článku 17 základního nařízení by měly být vzorky výrobců v Unii a vyvážejících výrobců vybrány na základě stejných kritérií. Několik čínských stran po poskytnutí konečných informací nadále tvrdilo, že se při výběru příslušných vzorků jednalo o diskriminaci mezi zacházením s čínskými vyvážejícími výrobci a výrobci v Unii.
(25)
V reakci na tvrzení, jež následovalo po poskytnutí konečných informací, že při výběru vzorků výrobců v Unii a vyvážejících výrobců by měla být použita stejná kritéria, se má z důvodů uvedených v 23. bodě odůvodnění za to, že vzorky mohou být vybrány na základě různých kritérií. Za této situace je toto tvrzení odmítnuto.
(26)
Pokud jde o skutečnost, že, jak je uvedeno v 23. bodě odůvodnění, nebyly obdrženy žádné připomínky týkající se reprezentativnosti vzorku, tyto strany tvrdí, že v době výběru vzorků nebyly čínské strany informovány o tom, že se pro výběr vzorků použijí různá kritéria, a proto tuto skutečnost nemohly připomínkovat.
(27)
Co se týká skutečnosti, že čínské strany nebyly o použití různých kritérií pro výběr vzorků informovány, je třeba uvést, že v souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení je běžnou praxí konzultovat se stranami složení navrhovaných vzorků v případě jejich vlastní kategorie, tj. vyvážející výrobci jsou konzultováni pouze v souvislosti s navrhovaným vzorkem vyvážejících výrobců. Za těchto okolností se k tvrzení stran o nemožnosti připomínkovat použití různých kritérií pro výběr různých vzorků v době jejich výběru nepřihlédne.
(28)
Po poskytnutí konečných informací uvedla jedna ze zúčastněných stran, že tím, že Komise při výběru vzorku přihlédla k různým segmentům, byl porušen čl. 4 odst. 1 základního nařízení, podle kterého je nutno analýzu provést ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie, a nikoli určitým skupinám nebo typům společností.
(29)
Tvrzení, že rozdělení vzorku do tří segmentů je porušením čl. 4 odst. 1 základního nařízení, nelze uznat. Z 23. bodu odůvodnění lze vyvodit, že vybraný vzorek představoval celé výrobní odvětví Unie a nikoli pouze určitou skupinu společností, jak tvrdí dotčená strana. Kromě toho čl. 17 odst. 1 základního nařízení výslovně umožňuje použít ke zjištění újmy výběr vzorku. Toto tvrzení bylo tudíž neopodstatněné, a bylo odmítnuto.
(30)
Po poskytnutí konečných informací zpochybnila tatáž zúčastněná strana skutečnost, že při výběru vzorku bylo zohledněno zeměpisné rozložení, přičemž tvrdila, že Unie je jednotným trhem a že podle čl. 17 odst. 1 základního nařízení může být vzorek vybrán pouze na základě největšího reprezentativního objemu.
(31)
Pokud jde o tvrzení týkající se použití kritéria zeměpisného rozložení, je možné konstatovat, že se jedná o roztříštěné výrobní odvětví a že zeměpisné rozložení výrobců v členských státech slouží při posuzování reprezentativnosti společností zařazených do vzorku k tomu, aby byly zohledněny rozličné podmínky, které se mohou v Unii vyskytovat. Vzorek zahrnuje členské státy, v nichž se vyrábí přibližně 90 % výroby v Unii. Po odstoupení polské společnosti zůstala tato úroveň stále vysoká, a to přibližně na 80 %. Metodika, již Komise použila, tedy zajistila, že vzorek reprezentoval výrobu v Unii jako celek a byl v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Proto bylo toto tvrzení odmítnuto.
(32)
Po poskytnutí konečných informací tvrdila jedna zúčastněná strana, že do vzorku výrobců v Unii byly vybrány pouze střední a malé společnosti, které měly údajně vyšší náklady a ceny než velké čínské společnosti.
(33)
Toto tvrzení nebylo podloženo žádnými důkazy. Je třeba poznamenat, že vzorek zahrnoval společnosti ze všech segmentů. Kromě toho mohou být náklady ovlivněny i jinými činiteli, než je velikost společnosti, jako jsou náklady na suroviny, odpisy nebo využití kapacity.
4. Práva stran
4.1 Důvěrná povaha jmen žadatelů a názvů společností podporujících podnět
(34)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že neposkytnutí informací o totožnosti žadatele neumožňuje zúčastněným stranám uplatnit plně právo na obhajobu. Uvádělo se rovněž, že vzhledem ke skutečnosti, že někteří výrobci nepožádali o nezveřejnění svých jmen, nebyla žádost o anonymitu oprávněná.
(35)
Jedna strana zopakovala své tvrzení, že neexistovaly důvody pro zachování důvěrnosti jmen většiny žádajících výrobců ani zastánců podnětu. Zejména tvrdila, že ve spisu, který je zúčastněným stranám přístupný k nahlédnutí, nejsou uvedeny žádné důkazy na podporu žádostí o důvěrný způsob zacházení. Dále tvrdila, že nedostatek informací o totožnosti společností zařazených do vzorku znamenal, že ostatní zúčastněné společnosti nemohly podat připomínky ke správnosti posouzení mikroukazatelů.
(36)
V reakci na poskytnutí konečných informací zpochybnila tatáž strana to, zda všechny společnosti ve spojení s výrobci zařazenými do vzorku předložily odpověď na dotazník.
(37)
Připomíná se, že článek 19 základního nařízení připouští ochranu důvěrných údajů v případech, kdy by jejich prozrazení znamenalo významnou soutěžní výhodu pro konkurenta nebo by nepříznivě ovlivnilo poskytovatele informace nebo osobu, od níž byly tyto informace získány. Velká většina žadatelů si přála, aby jejich totožnost nebyla zveřejněna, a poskytla dostatečné důkazy, které prokazovaly, že skutečně existuje značná možnost odvetných opatření, mimo jiné ve formě ušlých tržeb u výrobců, kteří zveřejní svá jména. Žádost těchto společností proto útvary Komise akceptovaly.
(38)
Pokud jde o tvrzení, že někteří výrobci nepožádali o důvěrný způsob zacházení se svými jmény, je nutno podotknout, že touto skutečností není dotčeno právo ostatních společností požádat o tento důvěrný způsob zacházení, jsou-li uvedeny dostatečné důvody. Tyto žádosti byly posouzeny jednotlivě, a proto bylo tvrzení odmítnuto.
(39)
Pokud jde o to, zda všechny společnosti ve spojení s výrobci v Unii zařazenými do vzorku předložily odpověď na dotazník, je třeba poznamenat, že nedostatek odpovědí od výrobce v Unii ve spojení by v zásadě nezbytně nebránil Komisi v tom, aby došla ke spolehlivým závěrům o újmě za předpokladu, že předložené odpovědi na dotazník mohou být ověřeny. To by platilo především v případě, kdy jsou společnosti ve spojení samostatnými právnickými osobami se samostatným účetnictvím.
5. Předmět šetření: zahrnutí dovozu z Turecka
(40)
Jedna strana zastupující zájmy vyvážejících výrobců uvedla, že se toto šetření mělo vztahovat i na dovoz dotčeného výrobku z Turecka.
(41)
Co se týká nezahrnutí dovozu pocházejícího z Turecka do podnětu, je nutno uvést, že v době zahájení šetření nebyly z této země k dispozici žádné důkazy o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti, které by odůvodňovaly zahájení antidumpingového řízení týkajícího se tohoto dovozu. Tvrzení, že Turecko mělo být zahrnuto do šetření, je proto odmítnuto.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(42)
Po uložení prozatímních opatření jedna zúčastněná strana uvedla, že v kódech KN zahrnujících dotčených výrobek, které byly uvedeny v nařízení o uložení prozatímních opatření, došlo v porovnání s oznámením o zahájení ke změnám, a dotázala se na důvody těchto rozdílů a na to, zda znamenají změnu definice výrobku.
(43)
V této souvislosti se zdůrazňuje, že rozdíly mezi kódy KN uvedenými v nařízení o uložení prozatímních opatření a kódy zmíněnými v oznámení o zahájení nesouvisí se změnou definice výrobku ani předmětu šetření. Změny nemění typy obkládaček, na něž se vztahuje šetření, nýbrž souvisí jednoduše s nutností zohlednit obecné změny v kombinované nomenklatuře, které byly stanoveny v nařízení Komise (EU) č. 861/2010, které vstoupily v platnost dne 1. ledna 2011 (5).
(44)
Jedna ze zúčastněných stran požadovala, aby z definice výrobku byly vyloučeny některé keramické mozaiky. Strana tvrdila, že pokud by opatření byla uložena, ztratila by tato kategorie dotčeného výrobku na konkurenceschopnosti vůči ostatním výrobkům, s nimiž je nahraditelná, a že v tomto konkrétním segmentu v žádném případě nedochází k dumpingu.
(45)
Pokud jde o toto tvrzení, odhalilo šetření, že vzhledem k tomu, že keramické mozaiky a ostatní typy keramických obkládaček mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti, není revize definice výrobku odůvodněná. Co se týká tvrzení o neexistenci dumpingu v tomto segmentu, které nebylo podloženo žádnými důkazy, musí analýza dumpingu a újmy odrážet situaci pro dotčený výrobek jako celek. Za této situace je toto tvrzení odmítnuto.
(46)
Na základě výše uvedených skutečností a vzhledem k neexistenci dalších připomínek týkajících se dotčeného a obdobného výrobku se potvrzuje 25. až 32. bod odůvodnění nařízení o uložení prozatímních opatření.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(47)
Jelikož ohledně zacházení jako v tržním hospodářství nebyly předloženy žádné další připomínky ani zjištění, potvrzují se závěry uvedené v 33. až 40. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Individuální zacházení
(48)
Co se týká rozhodnutí o přiznání či nepřiznání individuálního zacházení jednotlivým společnostem, nebyly obdrženy žádné připomínky.
(49)
Dva dovozci však zpochybnili platnost celé analýzy Komise týkající se individuálního zacházení a tvrdili, že Unie prostřednictvím programu strukturálních fondů každoročně poskytuje subvence.
(50)
V této souvislosti se podotýká, že čl. 9 odst. 5 základního nařízení stanoví podmínky, které je nutno splnit, aby bylo možno využít statusu individuálního zacházení. Údajná existence subvencí v Unii není pro účely tohoto posouzení důležitá. Toto tvrzení je proto odmítnuto a jsou zachovány závěry uvedené v 41. až 44. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Individuální zjišťování
(51)
Žádosti o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení předložilo osm spolupracujících vyvážejících výrobců. Bylo rozhodnuto, že individuální zjišťování bude provedeno u jednoho vyvážejícího výrobce, skupiny Kito, jelikož jeho provedení neznamenalo příliš velké zatížení. Na tuto skupinu připadal zdaleka největší objem vývozu z osmi výrobců žádajících o individuální zjišťování.
(52)
Tato skupina požádala o individuální zacházení. Po přezkoumání této žádosti bylo nejprve navrženo, že skupině Kito bude přiznáno individuální zacházení, jelikož nebyly zjištěny žádné důvody, proč by této skupině nemělo být individuální zacházení přiznáno.
(53)
Po poskytnutí konečných informací tvrdil žadatel, že čl. 17 odst. 3 základního nařízení neumožňuje, aby v případě, kdy byly obdrženy četné žádosti, byl počet žádostí o individuální zjišťování omezen. Žadatel tvrdil, že tento názor je podložen celou řadou předchozích antidumpingových šetření. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že srovnávacím kritériem v čl. 17 odst. 3 základního nařízení pro posouzení žádosti o individuální zjišťování je, zda by tato zjišťování znamenala příliš velké zatížení a bránila by včasnému ukončení šetření. V tomto šetření, a jak je uvedeno v 51. bodě odůvodnění, neznamenalo provedení individuálního zjišťování u jedné z osmi žádostí příliš velké zatížení. Pokud jde o předchozí šetření, která zahrnovala žádosti o individuální zacházení, je třeba poznamenat, že rozsah zatížení u těchto žádostí a potřeba včasného ukončení šetření musí být posouzeny individuálně. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se tvrzení žadatele odmítají.
(54)
Po poskytnutí konečných informací byly předloženy informace a důkazy o tom, že skupina Kito nemusela zveřejnit všechny společnosti ve spojení se skupinou, s tím závěrem, že zjištění týkající se skupiny mohou být neúplná. Skupina dostala příležitost, aby se k těmto informacím vyjádřila, a byla informována o tom, že může být uplatněn článek 18 základního nařízení. Ve své odpovědi skupina potvrdila, že v odpovědi na antidumpingový dotazník skutečně nezveřejnila dvě společnosti ve spojení, avšak uvedla, že vzhledem k tomu, že se jednalo o pouhé nedopatření bez jakýchkoliv důsledků, jelikož se tyto společnosti nepodílely na výrobě ani obchodním využití dotčeného výrobku, by tato skutečnost neměla zjištění nikterak ovlivnit. Nicméně skutečnost, že existence těchto dvou společností nebyla zveřejněna, neumožnila řádné posouzení a ověření činností skupiny v souvislosti s dotčeným výrobkem. Za těchto okolností je vyvozen závěr, že skupina neposkytla nezbytné informace v příslušné lhůtě, a zjištění týkající se společnosti tedy vycházejí z dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení.
4. Běžná hodnota
4.1 Volba srovnatelné země
(55)
Dva dovozci vznesli námitku proti volbě Spojených států amerických (dále jen „USA“) jako srovnatelné země a uvedli, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí kvůli nevýznamné vlastní výrobě a nekonkurenceschopnosti na světovém trhu. Tito dovozci dále uvedli, že USA byly vybrány nepřiměřeně, a tvrdili, že neexistence alternativních srovnatelných zemí byla zapříčiněna nepatřičným tlakem, jenž sdružení výrobců v Unii vyvíjelo na výrobce z jiných možných srovnatelných zemí s cílem odradit je od případné spolupráce. Dva dovozci tvrdili, že Komise nevzala v úvahu informace z řady možných spolupracujících zemí a že nebyly posouzeny veřejně dostupné údaje vnitrostátních či nadnárodních sdružení výrobců ve třetích zemích.
(56)
Pokud jde o poslední tvrzení, připomíná se, že k provedení šetření týkajícího se úrovně dumpingu jsou zapotřebí informace konkrétních společností. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(57)
Co se týká tvrzení ohledně nepatřičného tlaku ze strany sdružení výrobců v Unii s cílem odradit od spolupráce, podotýká se, že nebyly předloženy žádné důkazy. Tyto připomínky nebylo proto možno vzít v potaz.
(58)
Tito dovozci dále tvrdili, že roční objem výroby keramických obkládaček v USA činil přibližně 60 milionů m2 ročně, a nikoli 600 milionů m2, jak bylo uvedeno v 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tato informace byla ověřena a bylo zjištěno, že je správná.
(59)
Co se týká vhodnosti USA jako srovnatelné země na základě podstatně nižšího objemu výroby, je nutno zdůraznit, že trh v USA je vysoce konkurenční - existuje řada místních výrobních podniků a dovážené množství je značné. Jak je mimoto zmíněno v 52. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, neexistují žádné důkazy o necelních překážkách, které by významně bránily hospodářské soutěži na trhu. Za této situace se navzdory nižšímu objemu výroby nezměnil celkový závěr, že USA jsou vhodnou srovnatelnou zemí.
(60)
Dva dovozci tvrdili, že jednotkové prodejní ceny obkládaček vyráběných v USA na domácím trhu USA jsou mnohem vyšší než na trhu Unie a při srovnání s vývozními cenami to znamená existenci dumpingu. Bylo zjištěno, že toto tvrzení není pro účely tohoto řízení relevantní, jelikož jakákoli taková tvrzení za předpokladu, že pro ně existují důkazy prima facie, mohou být důkladně posouzena pouze ve zvláštním antidumpingovém řízení týkajícím se USA. Toto tvrzení se proto nebralo v úvahu.
(61)
Tito dovozci dále uvedli, že spolupracující výrobce v USA je ve vlastnictví výrobců v Unii či je k nim přidružen, a šetření bylo tudíž chybné, jelikož získané údaje nebyly nezávislé.
(62)
Připomíná se, že údaje, které poskytl spolupracující výrobce v USA, byly ověřeny na místě. Bylo tudíž shledáno, že toto tvrzení je neopodstatněné, a nebylo k němu přihlédnuto.
(63)
Tito dovozci mimoto uvedli, že objem vývozu z USA byl omezený. Toto tvrzení se pro účely výběru srovnatelné země pokládalo za nepodstatné, jelikož se údaje ze srovnatelné země používají k určení běžné hodnoty, a nikoli vývozních cen. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(64)
Titíž dovozci rovněž tvrdili, že nezveřejnění údajů o totožnosti, objemu, hodnotě a jakosti výroby spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi není opodstatněné. Připomíná se, že spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi požádal o důvěrný způsob zacházení kvůli obavě z odvetných obchodních opatření a bylo shledáno, že tato žádost je opodstatněná. Mimoto nelze vyloučit, že by poskytnutí údajů, které požadovali dovozci, a to i formou rozpětí, mohlo vést k zjištění totožnosti výrobce ve srovnatelné zemi. Žádosti dovozců nebylo proto vyhověno.
(65)
Po poskytnutí konečných informací zopakovali dva výše uvedení dovozci řadu svých výše uvedených tvrzení, aniž by však předložili další důkazy. Za těchto okolností se jejich tvrzení znovu odmítají.
(66)
Mimoto tito dva dovozci také tvrdili, že vzhledem k tomu, že spolupracující výrobce v USA je údajně ovládán výrobcem v Unii, je výběr této společnosti z USA coby vhodného výrobce ve srovnatelné zemi chybný. Zejména pak tvrdili, že společnost z USA není ekonomicky nezávislá, a nemůže tedy sloužit jako srovnávací kritérium pro dumping. Jako opodstatnění svého tvrzení citují dovozci čl. 2 odst. 1 třetí a čtvrtý pododstavec základního nařízení. V reakci na toto tvrzení je především třeba konstatovat, že (jak je uvedeno v 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a v níže uvedeném 69. bodě odůvodnění) spolupracující výrobce v USA požádal o anonymitu a této jeho žádosti bylo vyhověno. Za těchto okolností nelze potvrdit ani popřít, zda mezi společností z USA a výrobcem v Unii existuje spojení. Je však třeba poznamenat, že výše uvedená ustanovení základního nařízení se týkají toho, jak mají být posuzovány ceny společnosti, které se týká šetření, při prodeji straně ve spojení. Tato ustanovení se netýkají otázky možného spojení mezi výrobcem ve srovnatelné zemi a výrobcem v Unii. Za těchto okolností se tvrzení odmítá.
(67)
Po poskytnutí konečných informací předložilo sdružení dovozců několik tvrzení. Za prvé sdružení tvrdilo, že údajně malý objem prodeje výrobců v USA na jejich domácím trhu v porovnání s čínským vývozem do Unie znamená, že USA nejsou vhodným trhem srovnatelné země. V tomto ohledu se při posuzování možných srovnatelných zemí mimo jiné coby jeden z prvků posuzovala úroveň hospodářské soutěže v těchto zemích. Podobné úrovně domácího prodeje domácího výrobního odvětví a dovozu ze země, které se týká šetření, není předpokladem pro to, aby byla země považována za vhodnou srovnatelnou zemi. V souvislosti s těmito tvrzeními byl pro účely tohoto šetření, a jak je uvedeno v 59. bodě odůvodnění, trh USA shledán dostatečně konkurenčním, aby byl vhodnou volbou. Za této situace je toto tvrzení odmítnuto.
(68)
Sdružení dovozců rovněž tvrdilo, že nemělo za to, že by skutečnost, že dovoz na trh USA je významný, byla pro volbu USA jako srovnatelné země důležitá. Pokud jde o toto tvrzení, je třeba poznamenat, že úroveň dovozu je skutečně jedním z důležitých činitelů posuzovaných při výběru vhodné srovnatelné země. Kombinace domácí výroby a velkého objemu dovozu přispívá ke konkurenčnímu trhu, jak je uvedeno v 59. bodě odůvodnění. Za této situace je toto tvrzení odmítnuto.
(69)
Sdružení dovozců se rovněž dotazovalo, jaké důkazy byly předloženy spolupracujícím výrobcem ve srovnatelné zemi k doložení rizika odvetných obchodních opatření, jak je uvedeno v 64. bodě odůvodnění. V tomto ohledu poukázala společnost z USA na to, že na trhu USA soutěží o stejné odběratele s celou řadou čínských vyvážejících výrobců keramických obkládaček. Společnost z USA uvedla, že v případě odhalení její totožnosti by se za těchto okolností obávala odvetných obchodních opatření. V souvislosti s důkazy předloženými za účelem doložení rizika odvetných obchodních opatření je třeba poznamenat, že možné riziko vyplývající ze skutečnosti, že společnost USA a čínští vyvážející výrobci působící na trhu USA spolu soutěží o stejné odběratele, bylo shledáno věrohodným. Za těchto okolností byla žádost společnosti o anonymitu přijata.
(70)
Sdružení rovněž uvedlo, že vzhledem k tomu, že průměrná domácí prodejní cena keramických obkládaček vyráběných na domácím trhu byla v USA údajně několikrát vyšší než cena dovozu z Unie do Číny, není výrobek z USA „obdobným výrobkem“ k dováženému výrobku z Číny. V tomto ohledu není skutečnost, že se tyto dvě ceny liší, důvodem se domnívat, že výrobek z USA není obdobným výrobkem k dotčenému výrobku. Jak je uvedeno v 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo shledáno, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v USA mají mimo jiné stejné základní fyzické a technické vlastnosti a také stejná základní použití. Za těchto okolností se považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. Tvrzení sdružení se proto odmítá.
(71)
Sdružení také vzneslo otázku, proč v situaci, kdy jiné třetí země kromě USA nespolupracovaly, nebyla za vhodnou srovnatelnou zemi vybrána Unie. V tomto ohledu se poznamenává, že vzhledem k tomu, že USA byly shledány vhodnou srovnatelnou zemí, jak je uvedeno v 59. bodě odůvodnění, nebylo zapotřebí posuzovat jiné možné vhodné trhy. Toto tvrzení sdružení je proto odmítnuto.
(72)
Jelikož nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzuje se, že volba USA jako srovnatelné země byla vhodná a přiměřená v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, a je potvrzen 45. až 54. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Určení běžné hodnoty
(73)
Dva dovozci uvedli, že bez informací o objemu výroby výrobce v USA nemohou zúčastněné strany ověřit, zda by kvůli úsporám z rozsahu mohl existovat významný rozdíl ve výrobních nákladech výrobce v USA v porovnání s náklady čínských výrobců zařazených do vzorku, kteří vyrábějí ročně více než 10 milionů m2 keramických obkládaček. Tito dovozci dále tvrdili, že objem výroby výrobce ve srovnatelné zemi a objem výroby čínských výrobců není srovnatelný vzhledem k nižšímu objemu výroby výrobce ve srovnatelné zemi či ve srovnatelné zemi. Připomíná se, že objem výroby spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi je důvěrným údajem, a nelze jej tedy zveřejnit. Taktéž se připomíná, že čínské výrobní odvětví je vysoce roztříštěné a skládá se převážně z malých a středních podniků. Tato tvrzení se proto považovala za neopodstatněná.
(74)
Tito dovozci uvedli, že vzhledem ke skutečnosti, že se v čl. 2 odst. 1 druhém pododstavci základního nařízení vyžaduje, aby byla běžná hodnota určena na základě cen „jiných prodejců nebo výrobců“, bylo určení běžné hodnoty na základě údajů jediné společnosti chybné.
(75)
V této souvislosti se připomíná, že se toto řízení týká dovozu ze země bez tržního hospodářství, pro niž je nutno běžnou hodnotu určit v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Toto tvrzení bylo tudíž odmítnuto.
(76)
Po poskytnutí konečných informací uvedlo sdružení dovozců, že mělo za to, že běžná hodnota ve srovnatelné zemi nemůže být založena na údajích poskytnutých jedinou společností. Toto tvrzení však bylo z důvodů uvedených v 75. bodě odůvodnění odmítnuto.
(77)
Tito dovozci taktéž tvrdili, že výrobek výrobce ze srovnatelné země není reprezentativní, jelikož je určen výhradně pro segment trhu s drahými výrobky. Jelikož bylo vyhověno žádosti o důvěrný způsob zacházení s údaji výrobce ve srovnatelné zemi, není toto tvrzení popřeno ani odmítnuto. I kdyby bylo toto tvrzení pravdivé, byly (jak je objasněno v 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) provedeny úpravy početně zjištěné běžné hodnoty, pokud byly odůvodněné, s cílem zohlednit všechny typy obkládaček, včetně označení při dalším prodeji. Bylo proto zjištěno, že toto tvrzení není opodstatněné, a bylo tudíž odmítnuto.
4.3 Vývozní cena
(78)
Po poskytnutí konečných informací uvedl jeden vyvážející výrobce, že prodej některých typů keramických obkládaček do Unie během období šetření byl útvary Komise chybně zařazen a že dumpingové rozpětí společnosti by mělo být odpovídajícím způsobem opraveno. V tomto ohledu bylo při inspekci v prostorách společnosti zjištěno, že společnost špatně zařadila některé keramické obkládačky, a společnost o tom byla informována. Tyto obkládačky byly následně správně zařazeny pro účely provedení přesného výpočtu dumpingu. Za těchto okolností se tvrzení společnosti odmítá.
(79)
Po poskytnutí konečných informací tentýž vyvážející výrobce tvrdil, že některé vývozní prodejní transakce do Unie během období šetření nebyly při výpočtu dumpingového rozpětí společnosti zohledněny. V tomto ohledu bylo zjištěno, že tyto transakce nebyly zohledněny, jelikož na faktuře bylo uvedeno pozdější datum než konec období šetření. Za těchto okolností bylo tvrzení společnosti odmítnuto.
(80)
Jelikož s ohledem na vývozní ceny nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 59. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4 Srovnání
(81)
Byly předloženy připomínky týkající se srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou.
(82)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že při výpočtu jeho hodnoty CIF měla být zohledněna skutečnost, že se vývoz uskutečňoval prostřednictvím obchodníků, kteří nejsou ve spojení. Bylo shledáno, že toto tvrzení je oprávněné, a následně byly hodnoty CIF pro tohoto vývozce přepočítány. Po poskytnutí konečných informací žadatel tvrdil, že tento přepočet vývozních cen neměl být proveden, jelikož informace poskytnuté obchodníky, kteří nejsou ve spojení, nebyly spolehlivé vzhledem k tomu, že informace předložilo údajně pouze několik obchodníků, jejichž prostřednictvím prodával vyvážející výrobce. V tomto ohledu bylo zjištěno, že všichni obchodníci, kteří nejsou ve spojení, jejichž prostřednictvím prodával vyvážející výrobce, předložili informace o cenách. Za těchto okolností se tvrzení odmítá.
(83)
Další vyvážející výrobce uvedl, že při výpočtu jeho hodnoty CIF nebyly náležitě zohledněny náklady na pojištění. Bylo zjištěno, že toto tvrzení je oprávněné, a hodnoty CIF u tohoto vývozce byly odpovídajícím způsobem opraveny.
(84)
Jedna skupina vyvážejících společností tvrdila, že náklady na pojištění zahrnuté v jejích hodnotách CIF byly vypočítány chybně. Bylo zjištěno, že toto tvrzení je oprávněné, a hodnoty CIF byly proto přepočítány. Mimoto bylo zjištěno, že u jedné společnosti ve skupině nebyly při určování hodnoty ze závodu zohledněny náklady na manipulaci. Toto bylo rovněž napraveno.
(85)
Dva dovozci uvedli, že výpočet vývozních cen měl zohledňovat vývoj směnného kurzu USD v období šetření. Připomíná se však, že podle běžné praxe Komise se při přepočtu měny v průběhu období šetření použily měsíční směnné kurzy, takže vývoj směnného kurzu během období šetření byl zohledněn.
(86)
Po poskytnutí konečných informací uvedl jeden vyvážející výrobce, že jelikož byla běžná hodnota založena na údajích od jediného výrobce ve srovnatelné zemi, a následně nemohly být z důvodů zachování důvěrnosti zveřejněny přesné údaje, je nezbytné zajistit, aby byly ve vhodných případech provedeny úpravy k zajištění srovnatelnosti výrobku pro účely výpočtů dumpingu. V tomto ohledu byly, jak je uvedeno v 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v případě potřeby provedeny úpravy, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou.
(87)
Po poskytnutí konečných informací tvrdili dva vývozci, že spolupracující výrobce v USA zásobuje výlučně sektor s drahými keramickými obkládačkami, zatímco čínští vyvážející výrobci zásobují sektor s nízkými cenami. V rámci zajištění spravedlivého srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou tito dovozci tvrdili, že jim nebyly poskytnuty údaje o nezbytných úpravách podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že úpravy, které byly provedeny za účelem zajištění spravedlivého srovnání, jsou vysvětleny v 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
4.5 Dumpingová rozpětí u spolupracujících vývozců zařazených do vzorku
(88)
Konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením u spolupracujících výrobců zařazených do vzorku s přihlédnutím ke všem výše uvedeným připomínkám činí:
Název společnosti/skupiny
Konečné dumpingové rozpětí
Shandong Yadi Co. Ltd
36,5 %
Skupina Xinruncheng
29,3 %
Skupina Wonderful
26,3 %
Heyuan Becarry Co. Ltd
67,7 %
4.6 Dumpingová rozpětí u všech ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců
(89)
V důsledku změn ve výpočtu dumpingových rozpětí (jak je uvedeno v 88. bodě odůvodnění) činí vážený průměr dumpingových rozpětí výrobců zařazených do vzorku, který je založen na dumpingových rozpětích u čtyř spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, 30,6 %. V této souvislosti se podotýká, že pro společnost Heyuan Becarry Co. Ltd, které nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství ani individuální zacházení, bylo dumpingové rozpětí vypočteno způsobem popsaným v 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V souladu s čl. 9 odst. 6 první větou základního nařízení bylo toto dumpingové rozpětí použito k výpočtu váženého průměru dumpingových rozpětí stran zařazených do vzorku uplatněného na spolupracující vývozce, kteří nebyli zařazeni do vzorku. Mimoto vzhledem ke skutečnosti, že společnosti Heyuan Becarry Co. Ltd nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství a že bylo zjištěno, že její rozhodnutí o vývozním prodeji podléhají výrazným státním zásahům, mělo by být clo uložené na dovozy společnosti Heyuan Becarry Co. Ltd stejné jako clo použitelné na dovozy spolupracujících vývozců, kteří nebyli zařazeni do vzorku.
(90)
Pokud jde o způsob výpočtu dumpingového rozpětí pro společnost Heyuan Becarry Co. Ltd, která byla, jak bylo zmíněno, spolupracujícím vyvážejícím výrobcem zařazeným do vzorku, jemuž však nebylo přiznáno individuální zacházení, jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, odkaz ve zmíněném bodě odůvodnění na 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení by se měl vztahovat na 62. bod odůvodnění.
4.7 Dumpingové rozpětí u společnosti žádající o individuální zjišťování
(91)
U společnosti uvedené v 51. až 54. bodě odůvodnění, u níž bylo provedeno individuální zjišťování, se použije s ohledem na použití článku 18 základního nařízení celostátní dumpingové rozpětí.
4.8 Dumpingová rozpětí u všech ostatních nespolupracujících vyvážejících výrobců
(92)
Jelikož ohledně výpočtu dumpingového rozpětí pro všechny ostatní vyvážející výrobce nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 66. až 67. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(93)
S přihlédnutím k připomínkám, které byly uvedeny v 81. až 85. bodě odůvodnění, bylo celostátní dumpingové rozpětí stanoveno ve výši 69,7 %.
4.9 Podání týkající se seznamu spolupracujících vývozců
(94)
Byla obdržena řada tvrzení, že se v případě 13 vyvážejících výrobců využívajících vážené prozatímní clo podle prozatímního nařízení, uvedených v jeho příloze, jedná pouze o obchodníky, a nikoli výrobce, a proto by v této příloze neměli být uvedeni.
(95)
Po dalším zkoumání bylo zjištěno, že tato tvrzení jsou pravdivá v případě pěti společností. Tyto společnosti byly informovány o záměru vyškrtnout je z příslušné přílohy a bylo jim umožněno se k tomu vyjádřit. Tři z těchto společností nepodaly žádné další připomínky, zatímco dvě společnosti předložily v této záležitosti další tvrzení. Tato další tvrzení neobsahovala dostatečné důkazy, které by prokazovaly, že tyto společnosti jsou ve skutečnosti vyvážejícími výrobci dotčeného výrobku, a byla proto odmítnuta. Těchto pět společností bylo vyškrtnuto ze seznamu společností využívajících vážené průměrné konečné clo.
4.10 Události, které nastaly po období šetření
(96)
Po zveřejnění prozatímních zjištění se kvůli změnám ve vlastnické struktuře údajně přerušil vztah dvou spolupracujících vyvážejících výrobců v rámci skupiny. Jedna z těchto společností proto požádala o individuální clo nezávislé na clu druhé společnosti.
(97)
Podle poskytnutých informací se zdá, že se po období šetření vztahy těchto dvou společností přerušily. Dopad tohoto údajného rozdělení ve struktuře skupiny a rovněž žádost jedné ze společností o individuální celní sazbu bude nutno podrobně přezkoumat. Pokud by jedna či obě tyto společnosti požádaly o přezkum své situace po tomto údajném rozdělení, lze to provést v příhodném čase v souladu se základním nařízením. Za této situace je žádost společnosti o stanovení individuálního cla v tomto šetření odmítnuta.
(98)
Po poskytnutí konečných informací žadatel tvrdil, že pro jednoho z vyvážejících výrobců ve spojení uvedených v 97. bodu odůvodnění by mělo platit individuální clo, které by bylo vypočtené pro něj, jelikož existovaly důkazy o tom, že jeho dumping byl na vyšší úrovni než u druhého vyvážejícího výrobce. V tomto ohledu by mělo být poznamenáno, že pro vyvážející výrobce, kteří byli během období šetření ve spojení, by nevypočtení jednoho váženého průměru dumpingových rozpětí a cla pro tyto společnosti ponechalo prostor pro obcházení cel ze strany vyvážejícího výrobce, na něhož se vztahuje vyšší clo. Vzhledem k tomu, že bylo zjištěno, že oba vyvážející výrobci dotčení tímto šetřením byli během období šetření ve spojení, neexistují důvody pro stanovení individuálních cel pro každého z nich. Jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění, pokud by jedna či obě tyto společnosti požádaly o přezkum své situace po tomto údajném rozdělení, lze to provést v souladu se základním nařízením. Za těchto okolností se tvrzení žadatele odmítá.
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(99)
Jelikož ohledně výroby v Unii a výrobního odvětví Unie nebyly předloženy žádné připomínky ani nová zjištění, potvrzují se závěry v 68. až 70. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.1 Spotřeba Unie
(100)
Jelikož ohledně spotřeby Unie nebyly předloženy žádné připomínky ani zjištění, potvrzují se závěry v 71. a 72. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Dovoz z Číny
(101)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila analýzu dovozu a tvrdila, že v podnětu i v prozatímním nařízení chyběly údaje o objemu dovozu a že míra v m2 je jednotkou plochy, a nikoli objemu.
(102)
Jiná zúčastněná strana uvedla, že vývoj ceny a objemu dovozu z Číny jednoduše ukazuje běžné výkyvy v obchodu, a nemůže být proto náznakem chování čínských vývozců, pokud jde o dumping.
(103)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana zpochybnila spolehlivost statistických údajů Eurostatu a uvedla, že skutečné čínské dovozní ceny jsou vyšší, a jsou tudíž srovnatelné s dovozními cenami z ostatních třetích zemí. Dále tvrdila, že tato skutečnost by měla dopad na zjištěná dumpingová rozpětí.
(104)
Jiná zúčastněná strana uvedla, že se její analýza statistik Eurostatu s ohledem na podíl na trhu a dovozní cenu mírně lišila od analýz uvedených v prozatímním nařízení a že by tato zjištění měla být odpovídajícím způsobem pozměněna.
(105)
Jiná zúčastněná strana tvrdila, že útvary Komise nezohlednily zvýšení cen čínského dovozu po období šetření, v roce 2010.
(106)
Pokud jde o tvrzení týkající se použité měrné jednotky k určení objemu dovozu, výraz „objem“ v čl. 3 odst. 2 základního nařízení se vztahuje na „množství“, nikoli na „krychlový objem“. Pro každý výrobek je nutno použít nejreprezentativnější měrnou jednotku. Pokud jde o dotčený výrobek, hospodářské subjekty na světovém trhu používají důsledně metry čtvereční (m2). Tato jednotka byla proto považována za nejvhodnější pro účely tohoto šetření a tvrzení v tomto ohledu bylo odmítnuto.
(107)
Co se týká vývoje ceny a objemu dovozu z Číny, je pravdou, že rozdíly jsou omezené, vezmou-li se v úvahu absolutní hodnoty. Čínský dovoz se v posuzovaném období snížil o 3 %. Závěr ohledně objemu čínského dovozu je však nutno posoudit v kontextu celkového poklesu spotřeby na trhu Unie. Skutečnost, že čínský dovoz v tomto období klesl pouze o 3 %, zatímco se celková spotřeba snížila o 29 %, měla jednoznačně dopad na jeho přítomnost na trhu Unie. Udržení stálého dovozu tudíž čínskému dovozu umožnilo získat podíl na trhu v době, kdy ostatní hospodářské subjekty ztrácely.
(108)
Pokud jde o vývoj čínských cen, průměrné dovozní ceny uvedené v 73. bodě odůvodnění prozatímního nařízení vycházely ze statistických údajů Eurostatu. Byly vzneseny dotazy týkající se přesnosti průměrných dovozních cen do některých členských států, avšak nebyly potvrzeny žádné změny úředních statistik. V každém případě se připomíná, že údaje Eurostatu byly použity pouze ke stanovení obecných trendů a že i kdyby čínské dovozní ceny měly být upraveny směrem nahoru, celkový obraz o újmě by zůstal nezměněn, tj. s vysokými rozpětími pro cenové podbízení a prodej pod cenou. V těchto souvislostech je třeba poznamenat, že pro výpočet rozpětí újmy a dumpingových rozpětí nebyly údaje Eurostatu použity. K určení úrovně rozpětí byly použity pouze ověřené údaje od navštívených společností. I kdyby tedy byly zjištěny nesrovnalosti ve statistických údajích, nemělo by to žádný dopad na úroveň rozpětí, která byla zveřejněna.
(109)
Pokud jde o tvrzení, že útvary Komise nezohlednily údaje Eurostatu z roku 2010, nelze toto tvrzení uznat, jelikož hodnota za období šetření zahrnovala první čtvrtletí roku 2010. V souvislosti s druhým až čtvrtým čtvrtletím roku 2010 je třeba poznamenat, že tyto údaje se týkají období po období šetření, k němuž by se nemělo přihlížet. Kromě toho, i kdyby tyto údaje zohledněny byly, z dovozních statistik vyplývá, že se zvýšily také dovozní ceny ze třetích zemí, což poukazuje na to, že se jednalo o obecný trend a nikoli o jev týkající se pouze čínského dovozu.
3. Cenové podbízení
(110)
Připomíná se, že v prozatímní fázi bylo (jak je uvedeno v 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) cenové podbízení stanoveno jako vážené průměrné prodejní ceny výrobců v Unii pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnané podle typu výrobku s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z Číny prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající cla, náklady po dovozu a obchodní úroveň.
(111)
Jedna strana tvrdila, že výpočty vývozní ceny, které byly stranám poskytnuty, neodpovídají vysvětlení podanému v 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Po ověření se potvrzuje, že se v daném bodě odůvodnění jednalo o chybu v textu. V prozatímní fázi byla úprava o obchodní úroveň provedena u prodejních cen ze závodu účtovaných výrobci v Unii odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, a ve výpočtu průměrné vývozní ceny nebyla provedena úprava o náklady po dovozu. V konečné fázi byly ceny CIF vyvážejících výrobců z dotčené země na hranice Unie upraveny o stávající cla a náklady po dovozu (náklady vzniklé v přístavu Unie s ohledem na dovoz, dopravu a uskladnění před dalším prodejem dovozci), a to na základě informací, které poskytli spolupracující dovozci, kteří nejsou ve spojení.
(112)
Jiná strana tvrdila, že by po úpravě směrem dolů k zohlednění nákladů na distribuci/marketing měly být ceny podobné cenám čínského vývozu. Prozatímní výpočet však již zahrnoval tyto úpravy. Toto tvrzení bylo tudíž neopodstatněné, a bylo proto odmítnuto.
(113)
Šetření zjistilo úrovně cenového podbízení v rozmezí od 43,2 % do 55,7 %, což se mírně liší od úrovní zjištěných v prozatímní fázi (viz 77. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Důvodem změny je výpočet nové hodnoty CIF pro vyvážejícího výrobce, jak je uvedeno v 83. až 85. bodě odůvodnění, a výpočet individuální vývozní ceny CIF pro vyvážejícího výrobce, skupinu Kito, jak je uvedeno v 51. bodě odůvodnění.
4. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou Číny
(114)
Jelikož ohledně dovozu ze třetích zemí s výjimkou Číny nebyly předloženy žádné připomínky ani zjištění, potvrzují se závěry uvedené v 78. až 80. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Situace výrobního odvětví Unie
5.1 Makroekonomické ukazatele
5.1.1 Výroba, výrobní kapacita a vytížení kapacity
(115)
Jelikož ohledně výroby, výrobní kapacity a vytížení kapacity nebyly předloženy žádné připomínky ani zjištění, potvrzují se závěry uvedené v 84. a 85. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.1.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(116)
Jelikož ohledně objemu prodeje a podílu na trhu nebyly předloženy žádné připomínky ani zjištění, potvrzují se závěry uvedené v 86. a 87. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.1.3 Zaměstnanost a produktivita
(117)
Jelikož ohledně zaměstnanosti a produktivity nebyly předloženy žádné připomínky ani zjištění, potvrzují se závěry uvedené v 88. a 89. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.1.4 Rozsah dumpingového rozpětí
(118)
Dumpingová rozpětí jsou upřesněna v 88. až 93 bodě odůvodnění. Potvrzuje se, že veškerá zjištěná rozpětí jsou podstatně vyšší než minimální úroveň. Vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu se proto potvrzuje, že dopad skutečného dumpingového rozpětí nelze považovat za zanedbatelný.
5.2 Mikroekonomické ukazatele
5.2.1 Zásoby
(119)
Jedna strana zpochybnila správnost údajů uvedených v 93. až 95. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tato strana tvrdila, že hodnota zásob jako procento výroby byla během celého posuzovaného období podstatně nižší, než jak bylo uvedeno v tabulce 10 téhož nařízení. Tyto výpočty byly přezkoumány a bylo zjištěno, že chybně vypočteny byly pouze procentní údaje pro rok 2009 a období šetření a že v těchto obdobích bylo procento zásob ve skutečnosti mírně vyšší, než bylo uvedeno dříve. Správná verze tohoto výpočtu je uvedena v tabulce 1 tohoto nařízení.
(120)
Tatáž strana uvedla, že pokud by bylo výrobní odvětví Unie přinuceno zvýšit úroveň zásob až na šest měsíců výroby, jak je uvedeno v 94. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, představovalo by procento zásob 50 % celkové výroby místo 59 %, jak je uvedeno v tabulce 10 prozatímního nařízení.
(121)
V této souvislosti je třeba zdůraznit, že analýzy uvedené v 93. a 94. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se doplňovaly, nebyly však totožné. První analýza ukazovala procento zásob společností zařazených do vzorku (vyjádřených v metrech čtverečních) v porovnání s výrobou společností zařazených do vzorku (rovněž vyjádřenou v metrech čtverečních) (v období šetření 61 %). Druhá analýza, která se rovněž týkala společností zařazených do vzorku, ukazovala počet měsíců výroby uložené na skladě ve vztahu k dvanácti měsícům v roce (v období šetření 50 %).
(122)
Další analýza umožnila zpřesnit posouzení vývoje počtu měsíců výroby, která je uložena na skladě. V roce 2007 měli výrobci zařazení do vzorku na skladě výrobu přibližně za pět měsíců (43 %), tlak dumpingového dovozu je však v období šetření přinutil zásoby zvýšit na více než sedm měsíců výroby (což odpovídá 61 % celkové roční výroby). V tabulce 1 je uveden objem zásob rovněž ve formě počtu měsíců z celkové roční výroby.
(123)
Tabulka 1
Zásoby
2007
2008
2009
OŠ
Zásoby (v tis. m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Index (2007 = 100)
100
105
82
86
Zásoby jako procento výroby
43 %
49 %
56 %
61 %
Index (2007 = 100)
100
113
130
142
Počet měsíců výroby na skladě v porovnání s celkovou roční výrobou
5,2
5,9
6,7
7,4
Index (2007 = 100)
100
113
130
142
Procento měsíců výroby na skladě (základ 12 měsíců)
43 %
49 %
56 %
61 %
(124)
Potvrzuje se proto závěr, že tendence zaznamenaná u stavu zásob prokazuje, že dochází k újmě.
5.2.2 Prodejní ceny
(125)
Jedna zúčastněná strana (jak již bylo zmíněno v 20. bodě odůvodnění) zpochybnila zjištění uvedená v 96. až 99. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o prodejní ceny výrobního odvětví Unie, a tvrdila, že Komise do určení jednotkové ceny v Unii nezahrnula výrobce v Polsku a České republice a že se tyto údaje neshodují se skutečnými veřejně dostupnými údaji.
(126)
Pokud jde o toto tvrzení, byla provedena simulace s použitím prodejních cen zaznamenaných v Polsku, na něž připadá přibližně 10 % celkové výroby v Unii. Pro Českou republiku, jejíž výroba představuje méně než 3 % celkové výroby v Unii, nebyla simulace provedena. Tato simulace prokázala, že i při zohlednění polských cen se konečná zjištění významně nezmění. V souladu se svou metodikou vypočítala Komise prodejní ceny výrobního odvětví Unie po provedení příslušných úprav s cílem získat ceny účtované prvnímu nezávislému odběrateli, aby byla zajištěna srovnatelnost s čínskými prodejními cenami.
(127)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že argumentace v 97. bodě odůvodnění prozatímního nařízení objasňující, že výrobní odvětví Unie bylo nuceno prodávat menší množství a širší sortiment, nebyla správná, jelikož výrobní odvětví Unie by v tomto případě údajně přišlo o mnohem větší podíl na trhu než jen o 2 %.
(128)
Je třeba poznamenat, že zaměření se na prodej menších sérií neznamená nutně úbytek většího podílu na trhu. Za prvé, výrobní odvětví Unie nebylo zcela vytěsněno z trhu pro větší, homogenní série výrobku, a to i přesto, že tlak levného čínského dovozu je v tomto odvětví obzvláště silný. Za druhé, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zachovat přítomnost na celém trhu stlačením prodejních cen a výrobou dražší sortimentní skladby, což vedlo k poklesu ziskovosti, jak je uvedeno v 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie nepřišlo o větší podíl na trhu, proto vysvětluje rozhodnutí zachovat přítomnost na trhu navzdory cenovému tlaku ze strany Číny.
5.2.3 Ziskovost, peněžní tok, návratnosti investic a mzdy
(129)
Jedna strana tvrdila, že mezi velkými a malými společnostmi existují velké rozdíly v ziskovosti. Uvádělo se proto, že se průměrný zisk musí považovat za nereprezentativní, jelikož vzorek obsahoval údaje pouze jedné velké společnosti.
(130)
Jiná strana uvedla, že finanční situace velkých výrobců v Unii je dobrá. Tatáž strana tvrdila, že jelikož neexistují žádné ztráty, a to ani v případě, že se k průměrnému ziskovému rozpětí výrobního odvětví Unie připočítají malé společnosti, jak je uvedeno v 101. bodě odůvodnění a tabulce 12 prozatímního nařízení, nelze prokázat celkovou újmu.
(131)
Je nutno uvést, že aby byla zajištěna konzistentnost zjištění s reprezentativností vzorku, byly všechny ukazatele újmy (včetně zisku) zváženy na základě podílu každého segmentu na celkové výrobě Unie. Na druhou stranu se potvrzuje reprezentativnost velké společnosti, pokud jde o segment větších podniků. Celkové ukazatele odvozené z analýzy společností zařazených do vzorku jsou proto reprezentativní s ohledem na situaci celého výrobního odvětví Unie, a výše uvedené tvrzení bylo nutno odmítnout.
(132)
S ohledem na tvrzení, že velkým podnikům nebyla způsobena žádná újma, je třeba uvést, že podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení je nutno analýzu provést ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie, a nikoli určitým skupinám nebo typům společností. Jak již bylo zmíněno ve 130. bodě odůvodnění, skutečnost, že v období šetření nebyly zaznamenány žádné ztráty, sama o sobě neznamená, že nedošlo k újmě.
5.2.4 Výrobní náklady
(133)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila závěr, že v důsledku navýšení zásob a změny sortimentní skladby se výrobní náklady výrobního odvětví Unie zvýšily o 14 %. Podle této strany není tento závěr pravdivý, jelikož výše zásob ani sortimentní skladba nejsou součástí výrobních nákladů.
(134)
Toto tvrzení je nutno odmítnout, jelikož vysoké úrovně zásob představují značné finanční náklady, které jsou zahrnuty v analýze výrobních nákladů. Opakovaná změna sortimentní skladby znamená na druhou stranu dodatečné výrobní náklady, jelikož výrobce musí často výrobní proces revidovat: tato operace může být nákladná, jelikož znamená prostoje a neoptimální využití strojního zařízení.
6. Závěr o újmě
(135)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila závěr uvedený v 107. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že negativní dopad na výrobní odvětví Unie mělo snížení spotřeby. Podle této strany nemůže existovat újma v důsledku snížení spotřeby, jelikož celkový podíl na trhu zůstal stejný.
(136)
Pokud jde o připomínku týkající se stálého podílu výrobního odvětví Unie na trhu navzdory klesající spotřebě, je nutno zmínit, že podíl na trhu není jediným důležitým ukazatelem újmy. Výrobcům v Unii se podařilo zachovat jejich podíl na trhu Unie pouze na úkor ziskovosti, která se v posuzovaném období snížila. Nelze proto vyvodit závěr, že stálý podíl výrobců v Unii na trhu vylučuje existenci újmy.
(137)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují závěry ohledně újmy uvedené v 107. až 111. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(138)
Komise obdržela připomínky k prozatímním zjištěním týkajícím se příčinných souvislostí. Tyto připomínky byly zopakováním připomínek, jimiž se již zabývalo prozatímní nařízení v 128. až 132. bodě odůvodnění týkajícím se újmy, kterou si mohlo způsobit samo výrobní odvětví Unie. Nebyly předloženy žádné další důkazy, které by změnily prozatímní závěry. Potvrzují se proto závěry uvedené v 135. a 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1. Dopad dovozu z Číny
(139)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo v prozatímní fázi ověřeno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Číny způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
(140)
Některé strany tvrdily, že snížení výroby a prodeje výrobního odvětví Unie bylo důsledkem snižující se spotřeby. Uvádělo se rovněž, že dopad čínského dovozu musel být omezený, jelikož podíl Číny na trhu se zvýšil pouze o 1,6 %, přičemž s podílem výrobního odvětví Unie na trhu mohlo souviset nejvýše 1 %.
(141)
V této souvislosti se připomíná, že při šetření byla zjištěna časová shoda mezi vyšším podílem čínského dovozu na trhu a poklesem zisku výrobního odvětví Unie a navýšením jeho zásob. Na výrobní odvětví Unie mimoto nevyvíjel tlak pouze vyšší podíl na trhu, nýbrž ještě více cenové chování čínských vyvážejících výrobců a vysoké úrovně jejich cenového podbízení.
(142)
Jak bylo připomenuto v 113. bodě odůvodnění, šetřením byly zjištěny značné úrovně cenového podbízení. Šetření rovněž prokázalo, že výrobní odvětví Unie a dovozci prodávali své výrobky velkou měrou stejným odběratelům, což znamená, že výrobní odvětví Unie s dumpingovým dovozem přímo soutěžilo o objednávky.
(143)
To celkově prokazuje, že pokles ziskovosti výrobního odvětví Unie a zhoršení většiny ukazatelů újmy nezpůsobil jen objem dovozu, nýbrž i cenový tlak.
2. Neexistence hospodářské soutěže mezi obkládačkami vyráběnými v Unii a dumpingovými obkládačkami dováženými z Číny
(144)
Řada zúčastněných stran uvedla, že dovoz keramických obkládaček z Číny nemohl způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, jelikož tyto výrobky nejsou srovnatelné. V této souvislosti se uvádělo, že keramické obkládačky z Číny jsou určeny pro trh s homogenními výrobky, zatímco výrobní odvětví Unie vyrábí obkládačky na objednávku, v menších sériích. Rovněž se uvádělo, že čínští výrobci a výrobní odvětví Unie spolu vzájemně nesoutěží kvůli skutečnosti, že čínští výrobci působí v segmentu levných až středně drahých výrobků, zatímco výrobní odvětví Unie působí v segmentu středně drahých až drahých výrobků. Jako důkaz v tomto ohledu byl předložen malý úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(145)
Ačkoliv na podporu výše uvedených tvrzení nebyly předloženy žádné podstatné důkazy, bylo nicméně pečlivě posouzeno, zda čínský dovoz skutečně soutěžil s obkládačkami vyráběnými v Unii.
(146)
V této souvislosti je nutno zmínit, že Komise provedla velmi podrobná srovnání, která rozlišovala mezi stovkami různých typů obkládaček. V tomto případě šetření prokázalo značnou úroveň shody mezi typy vyráběnými výrobním odvětvím Unie a vývozci. To jednoznačně prokazuje, že výrobní odvětví Unie a čínský dovoz vzájemně soutěží, pokud jde o jednotlivé typy výrobku. Připomíná se rovněž, že při šetření bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie a vyvážející výrobci spolu přímo soutěží, jelikož mají stejnou zákaznickou základnu.
(147)
Pokud jde o tvrzení, že keramické obkládačky z Číny jsou určeny pro trh homogenních výrobků, zatímco výrobní odvětví Unie vyrábí na objednávku, v menších sériích, připomíná se (viz 95. bod odůvodnění prozatímního nařízení), že to byl právě tlak ze strany čínského dovozu, který výrobní odvětví Unie přinutil přejít na menší série a širší škálu výrobků z hlediska barev a rozměrů. Výrobní odvětví Unie je dosud zastoupeno ve všech segmentech trhu a na rozdíl od výše uvedeného tvrzení je nutno strukturu prokazující, že se výrobní odvětví Unie muselo zaměřit na zvláštní typy výrobku, považovat za náznak existence přímé hospodářské soutěže.
(148)
Na základě výše uvedených skutečností nelze uznat tvrzení, že čínský dovoz nezpůsobil výrobnímu odvětví Unie újmu, jelikož spolu vzájemně nesoutěžily.
3. Účinky jiných činitelů
3.1 Dopad dovozu z ostatních třetích zemí
(149)
Některé strany trvaly na tom, že dopad tureckého dovozu je nutno považovat za významný. Pokud jde o ceny, jedna strana zpochybnila závěr, že zvýšení tureckých cen o 19 % bylo významné.
(150)
Toto tvrzení bylo projednáno v 118. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a nebyly zjištěny žádné nové důkazy, které by zneplatnily závěr vyvozený v prozatímní fázi. V těchto souvislostech se potvrzuje, že zvýšení tureckých cen o 19 % musí být pokládáno za významné. Mimoto se připomíná, jak je uvedeno v 41. bodě odůvodnění, že neexistují žádné důkazy o dumpingovém dovozu z této země, který by způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu, a tudíž nelze toto tvrzení uznat.
3.2 Dopad poklesu spotřeby
(151)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že pokles spotřeby postihl především Španělsko a Itálii, v nichž byla újma údajně největší. Hlavním místem určení čínského vývozu byly naopak severské členské státy, které nevykazovaly pokles spotřeby a v nichž byli výrobci v Unii údajně poškozeni méně. Tatáž strana rovněž tvrdila, že se španělské odvětví keramických obkládaček v roce 2010 zotavilo, což prokazuje, že mezi čínským vývozem a údaji o výrobě a prodeji výrobního odvětví Unie neexistuje žádná souvislost.
(152)
Jedna strana uvedla, že navýšení zásob výrobního odvětví Unie by mělo být přičteno poklesu spotřeby v Unii a nikoli dumpingovému dovozu z Číny.
(153)
Tvrzení, že členské státy v severní Evropě nebyly poklesem spotřeby dotčeny a že dovoz z Číny byl nasměrován pouze do severní Evropy, nebylo podpořeno žádnými doloženými důkazy. Naopak, údaje od čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku prokazují, že prodej je rozložen rovnoměrně na celou Unii. Na Španělsko a Itálii mimoto připadá společně 28 % tohoto prodeje, což je jen o něco málo méně než prodej do Německa (32 %). Na tomto základě byla tato tvrzení odmítnuta.
(154)
S ohledem na tvrzení, že navýšení zásob výrobního odvětví Unie by mělo být přičítáno poklesu spotřeby v Unii, připomíná Komise zdůvodnění uvedené v 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že tlak čínského dovozu byl velmi silný zejména v sektoru prodeje velkých sérií, což mělo jasný dopad na zásoby výrobců v Unii. Růst míry zásob během posuzovaného období nelze vysvětlit pouze obtížemi s prodejem výrobků, nýbrž také tím, že bylo nutné mít k dispozici zásoby mimořádně velké škály výrobků. Závěr o účincích čínského dovozu působícího újmu na zásoby se tudíž potvrzuje.
3.3 Dopad hospodářské krize
(155)
Několik zúčastněných stran trvalo na tom, že skutečnou příčinou potíží výrobního odvětví Unie byla hospodářská krize. To bylo doloženo skutečností, že k hlavnímu zhoršení došlo mezi rokem 2008 a 2009, tj. v roce, který postihla krize, zatímco v následujícím období byla tendence méně výrazná. Uvádělo se rovněž, že posuzované období zahrnovalo vrchol a dno hospodářského cyklu, přičemž vrchol se vyznačuje hospodářským rozmachem stavebnictví a dno finanční krizí, a snížení vývozu kvůli zřizování nových výrobních závodů v zemích třetího světa.
(156)
Po poskytnutí konečných informací trvala jedna zúčastněná strana na tom, že ke zhoršení řady ukazatelů újmy došlo kvůli hospodářské krizi a nikoli v důsledku dumpingového dovozu. Účinkem recese bylo podle této strany zvýšení poptávky po velkých objemech levných výrobků. Následkem toho se výrobní odvětví Unie muselo více zaměřit na výrobu pro objednávky ve velkém, tedy na segment, v němž již působilo čínské výrobní odvětví, čímž došlo k navýšení úrovně zásob. Kromě toho recese údajně způsobila inflaci v Unii, která byla v porovnání s Čínou vyšší, což vedlo ke zvýšení výrobních nákladů výrobců v Unii, a výrobní odvětví Unie proto údajně muselo prodávat za ceny, jež byly nižší než výrobní náklady.
(157)
Jiná strana tvrdila, že zisk výrobního odvětví Unie se v posledním čtvrtletí období šetření významně zvýšil, což poukazuje na to, že výrobní odvětví Unie se po hospodářské krizi zotavilo. Tato strana požadovala, aby byl zisk za období šetření udáván za čtvrtletí, což by pravděpodobně naznačilo, že ziskovost ke konci období šetření byla výrazně vyšší.
(158)
Skutečnost, že na výkonnost výrobního odvětví Unie měl dopad hospodářský útlum, byla uznána již v 120. bodě odůvodnění nařízení o uložení prozatímních opatření. V této souvislosti je třeba připomenout, že aby byla zjištěna příčinná souvislost, příslušná právní norma stanoví, že dumpingový dovoz musí výrobnímu odvětví Unie způsobovat podstatnou újmu. Dumpingový dovoz však nemusí být jedinou příčinou újmy.
(159)
Šetřením bylo mimoto prokázáno, že tendence rostoucího čínského vývozu mohla pokračovat navzdory hospodářské krizi. Čína byla skutečně jediným účastníkem na trhu, který byl schopen udržet si svůj podíl na trhu i ve složité hospodářské situaci.
(160)
Pokud jde o změnu ve struktuře poptávky v Unii, jak se uvádí v 156. bodě odůvodnění, nebyly na podporu tohoto tvrzení předloženy žádné důkazy. Připomíná se, že šetření naopak ukázalo, jak je vysvětleno v 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že výrobní odvětví Unie muselo změnit sortimentní skladbu a nabízet větší výběr výrobků z hlediska typů, barev a rozměrů a muselo navýšit své zásoby, aby bylo schopno v krátkém čase reagovat na velmi specifické objednávky. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
(161)
Pokud jde o dopad inflace na výrobní náklady, je možné pozorovat, že průměrná míra inflace v Unii nebyla vyšší než míra inflace v Číně během posuzovaného období, a že jí proto nemohou být vysvětlovány obtíže výrobců v Unii s prodejem za udržitelné ceny. S ohledem na úroveň cenového podbízení navíc nelze vyvodit závěr, že tlak na snižování čínských dovozních cen byl způsoben výrobním odvětvím Unie. Z těchto důvodů muselo být tvrzení této strany odmítnuto.
(162)
Pokud jde na druhou stranu o situaci výrobního odvětví Unie, připomíná se, že v prozatímním nařízení (126. bod odůvodnění) bylo prokázáno, že agresivní cenové chování čínských vývozců nepříznivě ovlivnilo ziskovost výrobního odvětví Unie v posuzovaném období již v době před světovým hospodářským útlumem. To prokazuje, že i kdyby nedošlo ke krizi, tlak ze strany levného dovozu z Číny byl sám o sobě dostatečný, aby mohl výrobnímu odvětví Unie způsobit podstatnou újmu.
(163)
Tato skutečnost (vezme-li se v úvahu společně s dumpingovými cenami) podporuje závěr, že hospodářský útlum nenarušuje příčinnou souvislost mezi čínským vývozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(164)
Požadavek, aby byl zisk za období šetření udáván za čtvrtletí, není pro současné šetření považován za relevantní, protože i kdyby se ukázalo, že byl zisk výraznější, musel by být porovnán s cílovým ziskem ve výši 3,9 %.
3.4 Dopad neprovedení restrukturalizace výrobního odvětví Unie
(165)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že újmu způsobenou výrobcům v Unii je nutno přičíst tomu, že neprovedli restrukturalizaci, jelikož zmenšení trhu ve výši 29 % bylo doprovázeno pouze 7% snížením kapacity a 16% snížením zaměstnanosti.
(166)
V tomto odvětví je zrušení výrobní kapacity složitým procesem, jelikož obnovení kapacity v případě zotavení trhu je pro výrobce mimořádně nákladné. Snížení zaměstnanosti, k němuž došlo v dotčeném období, bylo stejného řádu jako zmenšení trhu. Tendence v oblasti zaměstnanosti nemusí naprosto přesně odrážet tendenci výroby, jelikož ne všechna pracovní místa souvisí přímo s vlastní výrobou. Skutečnost, že zrušení kapacity a propouštění pracovníků ve výrobním odvětví neodpovídalo přesně zmenšení trhu, nenaznačuje, že nedošlo k restrukturalizaci. V rozporu s těmito tvrzeními a s přihlédnutím ke struktuře výrobního odvětví je proto 7% snížení kapacity a 16% snížení zaměstnanosti nutno pokládat za významné.
3.5 Dopad výkonnosti výrobního odvětví Unie na vývozních trzích
(167)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že snížení objemu vývozu výrobního odvětví Unie bylo zapříčiněno vysokými cenami, a nikoli dopadem čínského vývozu.
(168)
S ohledem na toto tvrzení se připomíná, že se po hospodářské krizi vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zlepšila. Tvrzení, že vývozní výkonnost měla značný nepříznivý dopad na výsledky výrobního odvětví Unie, není proto možno přijmout.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(169)
Žádné z tvrzení, která předložily zúčastněné strany, neprokazuje, že dopad ostatních činitelů kromě dumpingového dovozu z Číny byl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou. Potvrzují se proto závěry o příčinných souvislostech uvedené v prozatímním nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
(170)
S ohledem na připomínky stran provedla Komise další analýzu všech tvrzení týkajících se zájmu Unie. Všechny záležitosti byly posouzeny a byly potvrzeny závěry uvedené v prozatímním nařízení.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(171)
Jelikož s ohledem na zájem výrobního odvětví Unie nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se závěry uvedené v 137. až 141. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Zájem dovozců
(172)
Jedna strana uvedla, že uložení opatření ohrozí ekonomickou existenci dovozců, jelikož budou moci přenést pouze částečně vyšší náklady v důsledku cla na své odběratele.
(173)
Po poskytnutí konečných informací se dvě strany vyjádřily proti závěru, že dovozci mohou snadno přejít z čínských dodávek k jiným zdrojům dodávek, a jako důvod uvedli zejména to, že kvalita a ceny nejsou srovnatelné.
(174)
S ohledem na toto tvrzení se připomíná, že velká část dovozu není cly dotčena, jelikož nepochází z Číny. Vlastnosti výrobku, jenž se ve srovnatelné kvalitě vyrábí na celém světě, naznačují, že jsou tyto výrobky nahraditelné, a že je tudíž možné využívat celou řadu alternativních zdrojů dodávek, a to i navzdory učiněným tvrzením. I v případě dovozců, kteří se spoléhají na čínský dovoz, jenž je podle zjištění šetření dumpingový a prodává se za podstatně nižší ceny, než jsou ceny výrobků pocházejících z Unie, bylo při šetření zjištěno, že dovozci mohou u svých prodejních cen uplatnit přirážky přesahující 30 %. To spolu se zjištěnou skutečností, že dovozci dosáhli zisku ve výši přibližně 5 % a mohou přenést přinejmenším část možných vyšších nákladů na své odběratele, naznačuje, že jim jejich postavení umožňuje vypořádat se s dopadem opatření.
(175)
Jak je uvedeno v 144. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, uložení opatření nebude dovozcům v Unii bránit v tom, aby zvýšili podíly dovozu výrobků z jiných nedumpingových zdrojů, které jsou dostupné v Unii i v ostatních třetích zemích.
(176)
Jeden dovozce tvrdil, že pro určitý typ výrobku jsou prý v současné době čínské ceny vyšší než ceny výrobního odvětví Unie, a že by tedy opatření neumožňovala tento konkrétní typ výrobku v budoucnu vyvážet.
(177)
Toto tvrzení nebylo podloženo žádnými důkazy. Podle dostupných informací navíc tento typ výrobku představoval pouze menší část trhu a významně by neovlivnil dodávky na trhu Unie. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
3. Zájem uživatelů
(178)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že dopad na uživatele bude značný. Zejména se uvádělo, že i minimální zvýšení cen o 32,3 % odběratelům zabrání v nákupu kvalitních výrobků. Rovněž se uvádělo, že ačkoliv může být pravdou, že dopad na velké diverzifikované obchody pro kutily může být omezený, malé specializované obchody budou značně dotčeny.
(179)
Pokud jde o dopad na konečné uživatele, Komise potvrzuje prozatímní závěr uvedený v 152. a 153. bodě odůvodnění nařízení Komise o prozatímním clu, tj. že dopad na ceny bude omezený.
(180)
Stavebnictví, jeden z největších odběratelů výrobců keramických obkládaček, se rozhodlo při šetření nespolupracovat. Po uložení prozatímních opatření byla Evropská federace stavebního průmyslu (European Construction Industry Federation (FIEC)) znovu vyzvána, aby poskytla statistické údaje, které prokazují, do jaké míry (pokud vůbec) bude toto odvětví nepříznivě ovlivněno uložením opatření. Federace FIEC potvrdila, že ačkoliv nejsou údaje přímo dostupné, nákladový dopad opatření na celkovou činnost jejích členů je velmi malý. Federace rovněž objasnila, že nízký zájem ze strany jejích členů je nutno pokládat za podporu návrhu Komise.
(181)
Pokud jde o malé specializované obchody, Komisi se nepodařilo získat žádné přesvědčivé údaje, které by potvrzovaly velikost a rozsah dopadu antidumpingového opatření. Stejně jako u dopadu na dovozce je nutno mít na paměti, že se keramické obkládačky vyrábějí v Unii a v mnoha třetích zemích neuplatňujících dumping; lze proto vyloučit vážné riziko nedostatečných dodávek pro maloobchody.
4. Zájem konečných spotřebitelů
(182)
Usilovalo se o získání podrobnějšího posouzení dopadů ze strany spotřebitelů. Šetření prokázalo, že dopad bude pravděpodobně omezený.
(183)
Absolutní hodnota opatření je za prvé vypočítána z dovozní ceny, a tudíž na základě, který je mnohem nižší než konečná maloobchodní cena dotčeného výrobku. Tato hodnota může být na různých stupních (dovozci, velkoobchodníci a maloobchodníci) dříve, než se výrobek dostane ke konečnému spotřebiteli, snížena. A i kdyby dovozci a prodejci přesunuli celou výši cla na odběratele, připomíná se, že na trhu existuje velká nabídka výrobků, na něž se opatření nevztahují a které vyrábějí výrobci v Unii i výrobci ze třetích zemí.
(184)
Komise vypočítala dopad antidumpingových cel na ceny účtované spotřebitelům, a to stanovením výše cla, jež má být zaplaceno podle skutečného dovozu z Číny, a přidělením této částky přímo spotřebitelům za předpokladu, že dovozci, velkoobchodníci a maloobchodníci přenesou veškeré dodatečné náklady na konečné spotřebitele. Takto vypočítaný dopad na náklady je podstatně nižší než 0,5 EUR/m2. Připomíná se, že v prozatímním nařízení byl vyvozen závěr, že v Unii činí průměrná roční spotřeba u spotřebitelů přibližně 2,2 m2 na osobu. Vzhledem k nízkému dopadu cla na metr čtvereční bude zvýšení nákladů pravděpodobně omezené, a to i v případě, že spotřebitel nakoupí značné množství dotčeného výrobku za účelem stavby nebo renovace.
5. Závěr týkající se zájmu Unie
(185)
Lze očekávat, že uložení opatření pomůže výrobnímu odvětví Unie s následnými příznivými dopady na podmínky hospodářské soutěže na trhu Unie a snížením hrozby uzavírání podniků a snižování počtu pracovníků.
(186)
Mimoto lze předpokládat, že uložení opatření bude mít omezený dopad na uživatele/dovozce, kteří budou moci pořizovat dodávky u široké škály dodavatelů na trhu Unie a v ostatních třetích zemích.
(187)
Na základě výše uvedených skutečností nelze dospět k závěru, že uložení opatření není v zájmu Unie.
G. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
1.1 Zveřejnění
(188)
Dvě zúčastněné strany uvedly, že Komise měla v prozatímním ånařízení zveřejnit rozpětí cenového podbízení, a jedna z nich tvrdila, že nezveřejnění tohoto údaje znamená, že zúčastněné strany nemohly posoudit, zda bylo náležitě uplatněno pravidlo nižšího cla.
(189)
V reakci na výše uvedené skutečnosti jsou zveřejněna prozatímní rozpětí:
Společnost
Rozpětí újmy
Skupina Wonderful
52,6 %
Skupina Xinruncheng
95,8 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
72,1 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd
73,9 %
Všichni ostatní spolupracující výrobci
66,0 %
Zbytkové rozpětí
95,8 %
1.2 Rozpětí újmy
(190)
Jedna strana tvrdila, že pro zjištění újmy použila Komise nejednotný přístup a měla své závěry založit na vážených průměrných údajích pro celé výrobní odvětví.
(191)
V souvislosti s tímto tvrzením se poznamenává, že zjištění týkající se úrovně pro odstranění újmy vycházejí z ověřených údajů od konkrétních společností, jež byly považovány za nejspolehlivější základ k tomu, aby byly zohledněny všechny příslušné skutečnosti pro účely srovnání. Proto muselo být toto tvrzení odmítnuto.
(192)
Vzhledem k výše dosaženým závěrům ohledně dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz z Číny.
(193)
Pro účely stanovení úrovně těchto cel byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(194)
Považovalo se proto se vhodné vypočítat rozpětí cenového podbízení na základě cen zjištěných z údajů, které poskytli výrobci v Unii a čínští vývozci.
(195)
Při výpočtu výše antidumpingového cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by clo mělo být vypočítáno tak, aby výrobnímu odvětví Unie umožnilo pokrýt výrobní náklady a dosáhnout přiměřeného zisku. Usuzovalo se, že tímto přiměřeným ziskem před zdaněním je zisk, jehož by výrobní odvětví tohoto typu dosáhlo za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by neexistoval dumpingový dovoz, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Tento zisk byl stanoven s přihlédnutím k ziskovosti ve výši 3,9 %, jíž výrobní odvětví Unie dosáhlo v roce 2007, jak je uvedeno v tabulce 12 prozatímního nařízení.
(196)
Zjištěná rozpětí újmy jsou tato:
Společnost
Rozpětí újmy
Skupina Wonderful
58,5 %
Skupina Xinruncheng
82,3 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
66,6 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd
58,6 %
Všichni ostatní spolupracující výrobci
65,0 %
Zbytkové rozpětí
82,3 %
(197)
Podotýká se, že rozpětí újmy u „všech ostatních spolupracujících výrobců“ bylo stanoveno bez použití údajů skupiny Kito, jelikož skupina Kito nebyla součástí vzorku, a aby bylo zajištěno, že je v souladu se způsobem výpočtu dumpingového rozpětí pro „všechny ostatní spolupracující výrobce“. (Viz čl. 9 odst. 6 první věta základního nařízení.) Pro skupinu Kito se s ohledem na použití článku 18 základního nařízení použije zbytkové rozpětí újmy, jak je uvedeno v 54. bodě odůvodnění.
(198)
Podotýká se rovněž, že rozpětí cenového podbízení jsou vyšší než zjištěná dumpingová rozpětí uvedená v 88. až 93. bodě odůvodnění, a proto by jako základ pro stanovení výše cel mělo v souladu s pravidlem nižšího cla sloužit dumpingové rozpětí.
(199)
V zájmu zajištění rovného zacházení mezi novými vyvážejícími výrobci a spolupracujícími společnostmi nezařazenými do vzorku uvedenými v příloze I tohoto nařízení by mělo být přijato ustanovení zajišťující, že se na nové výrobce bude vztahovat vážený průměr cla uloženého spolupracujícím společnostem nezařazeným do vzorku, jelikož noví výrobci by jinak neměli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení vzhledem k tomu, že čl. 11 odst. 4 neplatí v případě, kdy byl použit výběr vzorku.
2. Celní prohlášení
(200)
Statistické údaje týkající se dotčeného výrobku se často vyjadřují v metrech čtverečních. Nicméně pro dotčený výrobek není v kombinované nomenklatuře stanovené v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (6) žádná taková doplňková jednotka uvedena. Je proto nezbytné stanovit, že v prohlášení o propuštění do volného oběhu se má kromě hmotnosti v kilogramech nebo tunách uvádět pro dovoz i počet metrů čtverečních dotčeného výrobku.
3. Konečný výběr prozatímního cla
(201)
Vzhledem k velikosti zjištěného dumpingového rozpětí a na základě úrovně újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považovalo za nezbytné, aby se částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením vybraly s konečnou platností.
(202)
Jestliže jsou konečná cla vyšší než prozatímní cla, vyberou se s konečnou platností pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla, zatímco částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, by se měly uvolnit.
4. Forma opatření
(203)
Jedna zúčastněná strana navrhla, aby opatření měla formu minimální dovozní ceny namísto valorických cel. Minimální dovozní cena však není pro dotčený výrobek vhodná, jelikož výrobek existuje ve velkém množství typů výrobků, jejichž ceny vykazují významné rozdíly, což představuje velmi vysoké riziko vzájemné kompenzace. Kromě toho se očekává, že typy výrobku se budou dále vyvíjet, pokud jde o design a konečnou úpravu, a minimální dovozní cena by pak už nebyla vhodným základem pro výši cla. Proto se žádost o uložení opatření ve formě minimální dovozní ceny zamítá.
(204)
Jiná strana požadovala, aby měla opatření formu dovozních kvót. Avšak dovozní kvóty nejsou ani v souladu se základním nařízením, ani s mezinárodně dohodnutými pravidly. Proto musela být žádost zamítnuta,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz glazovaných a neglazovaných keramických dlaždic a obkládaček, obkládaček pro krby nebo stěny; glazovaných a neglazovaných keramických mozaikových kostek a podobných výrobků, též na podložce, v současnosti kódů KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 a 6908 90 99, pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Clo
Doplňkový kód TARIC
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd; Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd; Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd; Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,3 %
B011
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
29,3 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
36,5 %
B010
Společnosti uvedené v příloze I
30,6 %
Všechny ostatní společnosti
69,7 %
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li tato faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 258/2011 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz keramických obkládaček, v současnosti kódů KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 a 6908 90 99, pocházejících z Čínské lidové republiky budou vybrány s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, budou uvolněny.
Článek 3
Pokud jakýkoli výrobce z Čínské lidové republiky předloží Komisi dostatečné důkazy o tom, že v období šetření (tj. od 1. dubna 2009 do 31. března 2010) nevyvážel zboží popsané v čl. 1 odst. 1 pocházející z Čínské lidové republiky, o tom, že není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením, a o tom, že po skončení období šetření vyvezl dotčené zboží do Unie nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného výrobku do Unie, může Rada na návrh Komise a po konzultaci s poradním výborem prostou většinou změnit čl. 1 odst. 2 tak, aby bylo pro tohoto výrobce stanoveno clo platné pro spolupracující výrobce nezařazené do vzorku, tj. 30,6 %.
Článek 4
Při předložení prohlášení o propuštění do volného oběhu v souvislosti s výrobky uvedenými v článku 1 se do příslušného pole takového prohlášení zapíše počet metrů čtverečních dovezených výrobků.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. září 2011.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 917/2011
2011 m. rugsėjo 12 d.
kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito, nustatyto importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės keraminėms plytelėms, galutinis surinkimas
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Laikinosios priemonės
(1)
Reglamentu (ES) Nr. 258/2011 (2) (toliau - laikinasis reglamentas) Komisija nustatė laikinąjį antidempingo muitą importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - Kinija) kilmės keraminėms plytelėms.
(2)
Tam, kad būtų ištaisytos tam tikros rašybos klaidos, visų pirma kai kurių laikinojo reglamento I priede nurodytų Kinijos eksportuojančių gamintojų pavadinimai, 2011 m. gegužės 31 d. paskelbtas to reglamento klaidų ištaisymas (3).
(3)
Patikrinus tam tikrus po klaidų ištaisymo paskelbimo gautus teiginius ir patvirtinus jų pagrįstumą pastebėta, kad kai kuriuose kituose pavadinimuose taip pat padaryta rašybos klaidų. Visų bendrovių, kurioms taikomas svertinis vidutinis muitas, teisingi pavadinimai pateikiami šio reglamento I priede.
(4)
Primenama, kad tyrimas inicijuotas gavus Europos keraminių plytelių gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 30 %) visų Sąjungoje pagaminamų keraminių plytelių, asociacijos (angl. European ceramic tiles manufacturer’s Association (CET)) (toliau - skundo pateikėjas) skundą. Kaip išdėstyta laikinojo reglamento 24 konstatuojamojoje dalyje, atliekant dempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjamas 2009 m. balandžio 1 d.-2010 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Atlikdama žalai įvertinti svarbių tendencijų tyrimą, Komisija nagrinėjo laikotarpio nuo 2007 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis) duomenis.
2. Tolesnė procedūra
(5)
Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis nuspręsta nustatyti laikinąsias priemones (toliau - pirminis faktų atskleidimas), kelios suinteresuotosios šalys raštu pateikė savo nuomonę dėl preliminarių išvadų. Šalims, kurios to pageidavo, buvo suteikta galimybė būti išklausytoms ir dviem suinteresuotosioms šalims paprašius jos buvo papildomai išklausytos dalyvaujant bylas nagrinėjančiam pareigūnui.
(6)
Komisija toliau rinko informaciją, kuri, jos manymu, buvo būtina norint padaryti galutines išvadas.
(7)
Visoms šalims pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti nustatyti galutinį antidempingo muitą importuojamoms Kinijos kilmės keraminėms plytelėms ir galutinį garantijomis užtikrintų laikinųjų muitų sumų surinkimą. Be to, joms nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti.
(8)
Suinteresuotųjų šalių žodžiu ir raštu pateiktos pastabos išnagrinėtos ir prireikus į jas atsižvelgta.
3. Su tyrimu susijusios šalys
3.1. Eksportuojančių Kinijos gamintojų atranka
(9)
Atrenkant eksportuojančius gamintojus buvo įtraukta tariama bendrovių pareiškėjų grupė, kadangi dėl bendro dviejų šios tariamos grupės gamintojų eksporto dydžio jie kartu sudarė trečią pagal dydį eksportuotoją į Sąjungos rinką. Šios bendrovės teigė, kad jas sieja ryšys, nurodytas 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (4), 143 straipsnio 1 dalies b punkte, kuriame nustatyta, kad subjektai yra susiję, jei „jie yra juridiškai pripažinti verslo partneriai“. Vėliau atliekant tyrimą paaiškėjo, kad šios bendrovės nebuvo susijusios šiuo ryšiu ir, kaip minėta laikinojo reglamento 35 konstatuojamojoje dalyje, šie du gamintojai buvo vertinami kaip atskiri subjektai.
(10)
Keli eksportuojantys gamintojai pastabose tvirtino, kad šias bendroves reikėtų pašalinti iš atrinktų bendrovių, nes jos pateikė melagingą arba klaidinančią informaciją. Šie gamintojai taip pat tvirtino, kad svertinis vidutinis dempingo skirtumas atitinkamai turėjo būti apskaičiuotas neatsižvelgiant į šias dvi atrinktas bendroves.
(11)
Dėl šių teiginių pažymima, kad prieš atranką šių šalių pateikta informacija laikyta pakankama, kad jos būtų laikomos susijusiomis, ir dėl jų bendro eksporto pardavimo į Sąjungos rinką dydžio jos buvo atrinktos. Nuvykus į šių dviejų bendrovių patalpas ir atlikus patikrinimus vietoje jų ryšys išnagrinėtas išsamiau. Patikrinta bendrovių pateikta tą ryšį pagrindžianti informacija, tačiau nustatyta, kad jos nepakanka, kad šios bendrovės būtų laikomos susijusiomis, nors tai ir prieštarauja bendrovių nuomonei šiuo klausimu. Todėl nuspręsta, kad šios bendrovės negali būti laikomos susijusiomis, kaip nustatyta Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 143 straipsnio 1 dalies b punkte. Bendrovės bendradarbiavo atliekant tyrimą, taip pat teikė informaciją apie jų tariamą ryšį, todėl manoma, kad nėra pagrindo pašalinti jas iš atrinktų bendrovių. Atsižvelgiant į šias aplinkybes šis teiginys atmetamas.
(12)
Be to, net padarius prielaidą, kad tyrimo metu atrinkus kitas bendroves eksportas į Sąjungos rinką per TL būtų buvęs kur kas didesnis, dėl laiko trūkumo būtų buvę sunku ištirti naujai atrinktas bendroves. Todėl nepaisant to, kad paaiškėjo, jog šios bendrovės nesusijusios, atrinktos bendrovės vis dėlto atitinka pagrindiniame reglamente nustatytus kriterijus. Galiausiai pabrėžiama, kad nėra įrodymų, kad bendrovės sąmoningai teigė esančios susijusios tam, kad būtų atrinktos.
(13)
Kadangi negauta jokių kitų pastabų, laikinojo reglamento 5 ir 6 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
3.2. Sąjungos gamintojų atranka
(14)
Nustačius laikinąsias priemones viena iš šalių teigė, kad nė vienas iš skundą remiančių Sąjungos gamintojų neatsakė į prašymą pateikti atrankai reikiamą informaciją, todėl reikėtų laikyti, kad jie nebendradarbiavo atliekant tyrimą. Po galutinio faktų atskleidimo šio argumento neatsisakyta.
(15)
Dėl teiginio, kad dėl nepakankamų atrankos atsakymų būtų galima laikyti, kad skundą remiantys Sąjungos gamintojai nebendradarbiavo, primenama, kad CET teisiškai atstovavo visoms skundą pateikusioms bendrovėms. Kaip reikalauta, CET visų skundo pateikėjų vardu taip pat pateikė papildomą informaciją, susijusią su TL duomenimis. Kaip išsamiau apibūdinta pranešime apie inicijavimą, informacijos, į kurią buvo atsižvelgiama atrankoje, reikalauta tik iš visos reikiamos informacijos dar nepateikusių bendrovių. Taigi skundą pateikę gamintojai visapusiškai bendradarbiavo, nes jie pateikė visą reikiamą informaciją teikdami skundą, o visą reikiamą naują informaciją apie TL duomenis tyrimo metu jų vardu pateikė jų teisinis atstovas.
(16)
Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad atranka statistiškai netinkama dėl Sąjungos pramonės suskaidymo segmentais ir geografinės aprėpties. Šiuo atžvilgiu primenama, kad Sąjungos keraminių plytelių pramonė labai suskaidyta ir sudaryta iš daugiau kaip 500 gamintojų. Be to, nustatyta, kad tinkamai atstovauta visiems trims pramonės segmentams, t. y. didelėms, vidutinėms ir mažoms bendrovėms. Siekiant užtikrinti, kad atliekant žalos analizę nebūtų remiamasi daugiausia didelių bendrovių rezultatais ir būtų tinkamai atsižvelgta į mažų bendrovių, kurioms kartu tenka didžiausia Sąjungos produkcijos dalis, padėtį, nutarta, kad atrinkti gamintojai turėtų atstovauti visiems segmentams, t. y. mažoms, vidutinėms ir didelėms bendrovėms. Pasirinktos visų segmentų didžiausios bendrovės, su sąlyga, kad užtikrintas geografinis tipiškumas.
(17)
Viena suinteresuotoji šalis taip pat teigė, kad Komisija neįrodė pasirinktų bendrovių tipiškumo, pasitraukus Lenkijos gamintojui, ir kad bet kuriuo atveju jos nepakankamai tiksliai atitiko pardavimo Sąjungos rinkoje dydį.
(18)
Sutinkama, kad vienas Lenkijos gamintojas nusprendė nebebendradarbiauti ir todėl buvo pašalintas iš atrinktų gamintojų. Vis dėlto tam, kad atrinkti gamintojai būtų tipiški, nėra būtina, kad jie visiškai tiksliai atitiktų geografinį pasiskirstymą ir valstybių narių gamintojų veiklos mastą. Šis būdas nebūtų praktiškas administravimo požiūriu, nes geografinis pasiskirstymas tėra tik vienas iš veiksnių, į kuriuos atsižvelgiama užtikrinant tipiškumą. Iš tiesų užtenka, kad atrinkti gamintojai iš esmės atitiktų didelių šalių gamintojų dalį. Vertinant pagal šį kriterijų nustatyta, kada pasitraukus Lenkijos bendrovei bendras atrinktų bendrovių tipiškumas nepakito. Todėl patvirtinama, kad atrinkti Sąjungos gamintojai buvo pakankamai tipiški, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 17 straipsnyje.
(19)
Atsakant į teiginį dėl bendro atrinktų bendrovių tipiškumo, primenama, kad Sąjungos pramonė labai suskaidyta, todėl atrinktos bendrovės neišvengiamai atitiktų tik sąlyginai nedidelę visos Sąjungos gamybos dalį. Bet kuriuo atveju pagrindinio reglamento 17 straipsnyje nustatyta, kad tyrimų mastas gali būti apribotas tyrimams atrenkant tik statistiškai tinkamus gamintojus arba naudojant didžiausią tipišką produkcijos, pardavimo ar eksporto kiekį, kurį galima pagrįstai ištirti, tačiau nenurodomi konkretūs kiekybiniai ribiniai tokio tipiško kiekio dydžiai. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, patvirtinama, kad atrinkti gamintojai buvo tipiški, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 17 straipsnyje.
(20)
Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Komisija neatrinko mažas pardavimo kainas taikančių Sąjungos gamintojų, esančių, pvz., Lenkijoje ir Čekijoje, todėl atrinkti gamintojai nėra tipiški vertinant pagal vidutines Sąjungos gamintojų pardavimo kainas.
(21)
Atsakydama į šį teiginį Komisija nustatė, kad vidutinės atrinktų Sąjungos pramonės gamintojų pardavimo kainos atitiko viešai prieinamas statistines vidutines pardavimo kainas. Bet kuriuo atveju ir kaip paaiškinama 125 konstatuojamojoje dalyje, atliekant tyrimą paaiškėjo, kad net atsižvelgus į viešai prieinamas kainas minėtose šalyse, galutinės išvados labai nepasikeistų.
(22)
Kelios šalys pateikė pastabas dėl to, kad Sąjungos pramonės gamintojai buvo atrinkti taikant kitus metodus nei taikyti atrenkant Kinijos eksportuotojus, kai vadovautasi tik eksporto dydžiu.
(23)
Dėl skirtingų Sąjungos gamintojų ir Kinijos eksportuojančių gamintojų atrankos metodų reikėtų pažymėti, kad metodai atitiko atrankos tikslus. Nagrinėdama Sąjungos pramonę Komisija turėjo įvertinti visos pramonės padėtį, todėl pasirinkti geriausią tipiškumą užtikrinantys kriterijai. Kinijos eksportuotojų atveju manyta, kad atranką reikėtų pagrįsti didžiausiu nagrinėjamojo produkto eksportu, todėl atrinkti didžiausi eksportuotojai. Taip pat pažymima, kad pagrindinio reglamento 17 straipsnyje nenurodyta abi šias atrankas vykdyti vadovaujantis vienodais kriterijais. Be to, šiuo atveju prieš galutinai atrenkant Kinijos eksportuojančius gamintojus bendradarbiaujančioms Kinijos šalims ir valdžios institucijoms suteikta galimybė pateikti pastabas dėl siūlomų atrinktų bendrovių. Gauta pastabų dėl atrinktų bendrovių, bet ne dėl jų tipiškumo.
(24)
Po galutinio atskleidimo importuotojų asociacija tvirtino, kad pagrindinio reglamento 17 straipsnyje numatyta, kad Sąjungos gamintojai ir eksportuojantys gamintojai turėtų būti atrenkami pagal vienodus kriterijus. Kelios Kinijos šalys po galutinio atskleidimo tebeteigė, kad vykdant atranką Kinijos eksportuojantys gamintojai buvo diskriminuojami, palyginti su Sąjungos gamintojais.
(25)
Atsakant į po galutinio atskleidimo pateiktą teiginį, kad Sąjungos gamintojai ir eksportuojantys gamintojai turėtų būti atrenkami pagal vienodus kriterijus, manoma, kad dėl 23 konstatuojamojoje dalyje apibūdintų priežasčių juos galima atrinkti pagal skirtingus kriterijus. Atsižvelgiant į šias aplinkybes teiginys atmetamas.
(26)
Dėl to kad, kaip minėta 23 konstatuojamojoje dalyje, negauta pastabų dėl atrinktų bendrovių tipiškumo, šios šalys tvirtino, kad atrankos metu Kinijos šalims nebuvo pranešta, kad atrankoms taikytis skirtingi kriterijai ir todėl jos negalėjo pateikti pastabų dėl šio fakto.
(27)
Dėl teiginio, kad Kinijos šalims nebuvo pranešta apie skirtingus atrankų kriterijus, pabrėžiama, kad remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalimi yra įprasta konsultuotis dėl siūlomų atrinkti bendrovių tik su tos pačios kategorijos atstovais, pvz., su eksportuojančiais gamintojais konsultuojamasi tik dėl siūlomų atrinkti eksportuojančių gamintojų. Atsižvelgiant į šias aplinkybes šių šalių teiginys, kad nebuvo galima pateikti pastabų dėl skirtingoms atrankoms taikytų skirtingų kriterijų, atmetamas.
(28)
Po galutinio atskleidimo viena suinteresuotoji šalis teigė, kad atrankos metu atsižvelgdama į skirtingus segmentus Komisija pažeidė pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį, kurioje nustatyta, kad analizei turėtų būti naudojama Sąjungos pramonės visuma, o ne tam tikros bendrovių grupės ar rūšys.
(29)
Teiginys, kad suskirsčius atrinktas bendroves į tris segmentus pažeista pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalis nepagrįstas. Kaip nurodyta 23 konstatuojamojoje dalyje, atrinkti gamintojai atstovavo ne konkrečiai bendrovių grupei, kaip teigė atitinkama šalis, o visai Sąjungos pramonei. Be to, pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalyje aiškiai leidžiama vykdyti atranką, norint nustatyti žalą. Todėl šis teiginys laikytas nepagrįstu ir atmestas.
(30)
Po galutinio atskleidimo ta pati suinteresuotoji šalis paprieštaravo teiginiui, kad atrenkant bendroves atsižvelgta į geografinį pasiskirstymą, tvirtindama, kad Sąjunga yra bendroji rinka, o pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį gamintojus galima atrinkti tik pagal didžiausią tipišką kiekį.
(31)
Atsakant į teiginį dėl geografinio pasiskirstymo kriterijaus pažymima, kad ši pramonė yra suskaidyta ir atrinktų bendrovių tipiškumas vertinamas pagal gamintojų geografinį pasiskirstymą valstybėse narėse, kad būtų atsižvelgta į įvairių Sąjungos vietovių aplinkybes. Atrinktos bendrovės atstovauja valstybėms narėms, kuriose gaminama apie 90 % Sąjungos produkcijos; pasitraukus Lenkijos bendrovei šis rodiklis liko didelis - apie 80 %. Taigi Komisijos taikyti metodai užtikrino, kad atrinktos bendrovės atitiktų Sąjungos produkcijos visumą ir pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalis nebuvo pažeista. Todėl teiginys atmestas.
(32)
Po galutinio atskleidimo viena suinteresuotoji šalis teigė, kad tarp atrinktų Sąjungos gamintojų buvo tik vidutinės ir mažos bendrovės, kurių sąnaudos ir kainos tariamai didesnės nei didelių Kinijos bendrovių.
(33)
Šis argumentas nepagrįstas jokiais įrodymais. Pažymima, kad atrinktos visų segmentų bendrovės. Be to, sąnaudas gali veikti ne tik bendrovės dydis, bet ir kiti veiksniai, pvz., žaliavų kainos, nusidėvėjimas arba pajėgumo išnaudojimas.
4. Šalių teisės
4.1. Skundo pateikėjų ir skundą remiančių bendrovių tapatybės konfidencialumas
(34)
Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad suinteresuotosios šalys negalėjo visapusiškai apsiginti, nes neturėjo pakankamai informacijos apie skundo pateikėjo tapatybę. Taip pat teigta, kad anonimiškumo reikalavimas buvo nepagrįstas, nes kai kurie gamintojai neprašė nenurodyti jų tapatybės.
(35)
Viena šalis pakartojo savo teiginį, kad nebuvo priežasčių taikyti konfidencialumo nuostatų daugumos skundą pateikusių gamintojų ir skundo rėmėjų tapatybei. Visų pirma teigta, kad suinteresuotosioms šalims susipažinti pateiktoje informacijoje nebuvo konfidencialumo prašymų įrodymų. Taip pat teigta, kad nežinodamos atrinktų bendrovių tapatybės kitos suinteresuotosios šalys negalėjo pateikti pastabų dėl mikrorodiklių vertinimo tikslumo.
(36)
Atsakydama į galutinį atskleidimą ši šalis taip pat abejojo, ar visos su atrinktais gamintojais susijusios bendrovės atsakė į klausimyną.
(37)
Primenama, kad pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį leidžiama neatskleisti konfidencialios informacijos, jei jos atskleidimas suteiktų žymų konkurencinį pranašumą konkurentui arba žymiai neigiamai paveiktų informaciją suteikusįjį asmenį arba asmenį, iš kurio šis gavo informaciją. Didžioji skundo pateikėjų dauguma norėjo, kad jų tapatybė liktų konfidenciali, ir pateikė pakankamai įrodymų, kad atskleidus šių gamintojų tapatybę tikrai yra didelė atsakomųjų veiksmų galimybė, be kita ko, jos gali mažiau parduoti. Komisijos tarnybos su šių bendrovių prašymu sutiko.
(38)
Dėl teiginio, kad kai kurie gamintojai neprašė neatskleisti jų tapatybės, reikėtų pažymėti, kad tai nepažeidžia kitų bendrovių teisės prašyti užtikrinti konfidencialumą, pateikus pakankamai priežasčių. Šie prašymai vertinami atskirai ir todėl teiginys atmestas.
(39)
Dėl abejonės, ar visos su atrinktais Sąjungos gamintojais susijusios bendrovės atsakė į klausimyną, reikėtų pažymėti, kad iš esmės negavusi susijusio Sąjungos gamintojo atsakymo Komisija vis dėlto gali padaryti patikimas išvadas dėl žalos, jei pateiktus klausimyno atsakymus galima patvirtinti. Tai ypač taikytina tais atvejais, kai susijusios bendrovės yra atskiri juridiniai asmenys ir veda atskirą apskaitą.
5. Tyrimo aprėptis. Importo iš Turkijos įtraukimas
(40)
Viena eksportuojančių gamintojų interesams atstovaujanti šalis teigė, kad nagrinėjamojo produkto importas iš Turkijos taip pat turėjo būti įtrauktas į šio tyrimo aprėptį.
(41)
Dėl Turkijos kilmės importo neįtraukimo į skundą reikėtų pažymėti, kad inicijuojant tyrimą nebuvo pakankamai su šia šalimi susijusių dempingo, žalos ir priežastinio ryšio įrodymų, kuriais būtų galima pagrįsti su tuo importu susijusio antidempingo tyrimo inicijavimą. Todėl teiginys, kad Turkija turėjo būti įtraukta į tyrimo aprėptį, atmetamas.
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
(42)
Nustačius laikinąsias priemones viena suinteresuotoji šalis nurodė, kad reglamente, kuriuo nustatytos laikinosios priemonės, pateikti nagrinėjamojo produkto KN kodai skiriasi nuo pateiktų pranešime apie inicijavimą, ir pasidomėjo šių skirtumų priežastimi bei tuo, ar tai reiškia, kad pasikeitė produkto apibrėžtoji sritis.
(43)
Šiuo atveju pabrėžiama, kad reglamente, kuriuo nustatytos laikinosios priemonės, pateiktų KN kodų ir pranešime apie iniciavimą pateiktų KN kodų skirtumai nėra susiję su produkto apibrėžties ar tyrimo aprėpties pakeitimais. Dėl šių pakeitimų nagrinėjamųjų plytelių rūšys nesikeičia, tiesiog buvo būtina atsižvelgti į bendruosius Kombinuotosios nomenklatūros, nustatytos Komisijos reglamentu (ES) Nr. 861/2010 ir taikytinos nuo 2011 m. sausio 1 d. (5), pakeitimus.
(44)
Viena suinteresuotoji šalis pateikė prašymą neįtraukti tam tikrų keraminių mozaikos plytelių į produkto apibrėžtąją sritį. Šalis teigė, kad taikant priemones šios kategorijos produktams jie būtų mažiau konkurencingi nei kiti produktai, kuriais juos galima pakeisti, ir bet kuriuo atveju šiame segmente dempingas nebuvo vykdomas.
(45)
Dėl šio teiginio atlikus tyrimą paaiškėjo, kad keraminėms mozaikos plytelėms ir kitų rūšių keraminėms plytelėms būdingos tos pačios pagrindinės fizinės ir techninės savybės, todėl nėra pagrindo keisti produkto apibrėžtąją sritį. Teiginys, kad šiame segmente dempingas nevykdytas, nebuvo pagrįstas įrodymais, be to, dempingo ir žalos analizė turi būti susijusi su visu nagrinėjamuoju produktu. Atsižvelgiant į šias aplinkybes šis teiginys atmetamas.
(46)
Atsižvelgiant į išdėstytas aplinkybes ir nesant daugiau pastabų dėl nagrinėjamojo ir panašaus produktų, reglamento, kuriuo nustatomos laikinosios priemonės, 25-32 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
C. DEMPINGAS
1. Rinkos ekonomikos režimas (RER)
(47)
Kadangi kitų pastabų ar nustatytų faktų dėl rinkos ekonomikos režimo nėra, laikinojo reglamento 33-40 konstatuojamųjų dalių išvados patvirtinamos.
2. Individualus režimas (IR)
(48)
Dėl sprendimo taikyti IR atskiroms bendrovėms arba jo netaikyti pastabų negauta.
(49)
Vis dėlto du importuotojai abejojo dėl viso Komisijos IR analizės tinkamumo, tvirtindami, kad ES kasmet skiria subsidijas per struktūrinius fondus.
(50)
Dėl šio klausimo pažymima, kad pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytos sąlygos, kurioms esant galima taikyti IR. To tyrimo tikslais tariamas subsidijavimas Sąjungoje reikšmės neturi. Todėl šis teiginys atmetamas ir patvirtinamos laikinojo reglamento 41-44 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados.
3. Individualus nagrinėjimas (IN)
(51)
IN prašymus pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį pateikė aštuoni bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai. Nuspręsta IN taikyti vienam eksportuojančiam gamintojui Kito Group, nes tai pernelyg neapsunkintų tyrimo. Šios grupės eksportas buvo pats didžiausias iš visų aštuonių IN prašymus pateikusių gamintojų.
(52)
Grupė prašė taikyti jai IR. Išnagrinėjus Kito Group prašymą preliminariai nuspręsta jį patenkinti, nes nebuvo nustatyta priežasčių, kodėl šiai grupei nebūtų galima taikyti IR.
(53)
Po galutinio atskleidimo skundo pateikėjas teigė, kad pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalyje nenumatyta nagrinėti tik kelis iš IN prašymų, jei jų gauta daug. Skundo pateikėjas tvirtino, kad šiuo požiūriu vadovautasi daugelyje ankstesnių antidempingo tyrimų. Dėl šio teiginio pažymima, kad pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalies kriterijus, pagal kurį sprendžiama, ar nagrinėti IN prašymus, yra tai, ar nagrinėjimas pernelyg apsunkintų tyrimą ir trukdytų užbaigti jį laiku. Vykdant šį tyrimą ir kaip minėta 51 konstatuojamojoje dalyje, vieno iš aštuonių IN prašymų nagrinėjimas tyrimo pernelyg neapsunkino. Dėl ankstesnių tyrimų, kuriuos vykdant buvo nagrinėti IN prašymai, pažymėtina, kad šių prašymų apsunkinamasis pobūdis ir poreikis laiku baigti tyrimą turi būti vertinami kiekvienu konkrečiu atveju. Atsižvelgiant į nurodytas aplinkybes skundo pateikėjo teiginys atmetamas.
(54)
Po galutinio atskleidimo gauta informacijos ir įrodymų, kad Kito Group galbūt neatskleidė visų su grupe susijusių bendrovių, todėl jos atžvilgiu nustatyti faktai gali būti neišsamūs. Grupei suteikta galimybė pateikti pastabų dėl šios informacijos ir pranešta, kad šiuo atveju gali būti taikomas pagrindinio reglamento 18 straipsnis. Pastabose grupė patvirtino, kad atsakymuose į antidempingo klausimyną ji iš tiesų neatskleidė dviejų susijusių bendrovių, tvirtindama, kad buvo tiesiog apsirikta ir tai neturėtų turėti pasekmių, nes tos dvi bendrovės nedalyvauja gaminant ir (arba) komercializuojant nagrinėjamąjį produktą. Vis dėlto manoma, kad neatskleidus šių dviejų susijusių bendrovių nebuvo įmanoma tinkamai įvertinti ir patikrinti grupės veiklą, susijusią su nagrinėjamuoju produktu. Atsižvelgiant į šias aplinkybes daroma išvada, kad grupė per tinkamą laikotarpį nepateikė reikiamos informacijos ir todėl dėl šios bendrovės daromos išvados, remiantis turimais faktais, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 18 straipsnyje.
4. Normalioji vertė
4.1. Panašios šalies pasirinkimas
(55)
Du importuotojai pateikė pastabas dėl to, kad panašia šalimi pasirinktos Jungtinės Amerikos Valstijos (JAV), tvirtindami, kad JAV netinkama panaši šalis, nes joje keraminių plytelių gaminama nedaug ir pasaulio rinkoje ji nekonkurencinga. Jie taip pat tvirtino, kad JAV pasirinkta nepagrįstai ir kad alternatyvių panašių šalių trūko todėl, kad Sąjungos gamintojų asociacija darė nederamą poveikį kitų galimų panašių šalių gamintojams, kad trukdytų jiems bendradarbiauti. Du importuotojai tvirtino, kad Komisija neatsižvelgė į kelių galimų bendradarbiaujančių šalių informaciją ir viešai prieinamus trečiųjų šalių nacionalinių ar tarptautinių gamintojų asociacijų duomenis.
(56)
Pradedant nuo pastarojo argumento primenama, kad dempingo dydis tiriamas remiantis konkrečia bendrovių informacija. Todėl šis argumentas atmestas.
(57)
Dėl tariamo netinkamo Sąjungos gamintojų asociacijos poveikio, kuriuo buvo trukdoma bendradarbiauti, pažymima, kad nepateikta jokių įrodymų. Todėl šios pastabos atmestos.
(58)
Šie importuotojai taip pat tvirtino, kad JAV metinė keraminių plytelių produkcija buvo apie 60 mln. m2, ne 600 mln. m2, kaip nurodyta laikinojo reglamento 51 konstatuojamojoje dalyje. Šis teiginys buvo patikrintas ir patvirtintas.
(59)
Dėl JAV kaip panašios šalies tinkamumo atsižvelgiant į kur kas mažesnę produkciją reikėtų pabrėžti, kad JAV rinka labai konkurencinga - yra keletas vietos gamintojų, daug šių produktų importuojama. Be to, kaip minėta laikinojo reglamento 52 konstatuojamojoje dalyje, neįrodyta, kad konkurencijai rinkoje labai trukdytų netarifinės kliūtys. Atsižvelgiant į šias aplinkybes ir nepaisant mažesnės produkcijos, bendroji išvada, kad JAV yra tinkama panaši šalis, lieka.
(60)
Du importuotojai teigė, kad JAV pagamintų plytelių vieneto pardavimo kainos JAV vidaus rinkoje kur kas didesnės nei Sąjungos rinkoje, ir palyginus su eksporto kainomis leidžia tvirtinti, kad taikomas dempingas. Nustatyta, kad šiam tyrimui šis argumentas neturi reikšmės, nes šiuos teiginius, darant prielaidą, kad būtų pateikta jų prima facie įrodymų, būtų galima išsamiai išnagrinėti tik atliekant atskirą antidempingo tyrimą dėl JAV. Todėl argumentas atmestas.
(61)
Šie importuotojai taip pat tvirtino, kad JAV bendradarbiaujantis gamintojas nuosavybės teise priklausė Sąjungos gamintojams arba buvo su jais susijęs, todėl tyrimas buvo netinkamas, nes gauti duomenys buvo šališki.
(62)
Primenama, kad JAV bendradarbiaujančio gamintojo pateikti duomenys patikrinti vietoje. Todėl šis teiginys neturi reikšmės ir buvo atmestas.
(63)
Be to, šie importuotojai tvirtino, kad JAV eksportas nedidelis. Manoma, kad šis argumentas neturi reikšmės pasirenkant panašią šalį, nes panašios šalies duomenys naudojami nustatant ne eksporto kainas, o normaliąją vertę. Todėl argumentas atmestas.
(64)
Galiausiai šie importuotojai tvirtino, kad bendradarbiaujančių panašių gamintojų tapatybė, produkcijos dydis, vertė ir kokybė buvo nepagrįstai konfidencialūs. Primenama, kad bendradarbiaujantis panašus gamintojas, bijodamas atsakomųjų komercinių veiksmų, prašė neatskleisti šios informacijos ir jo prašymas laikytas pagrįstu. Be to, negalima atmesti tikimybės, kad pateikus kuriuos nors iš importuotojų prašomų duomenų, net apytikslius, būtų galima nustatyti panašios šalies gamintojo tapatybę. Todėl importuotojų teiginys atmestas.
(65)
Po galutinio atskleidimo minėtieji du importuotojai pakartotinai pateikė kai kuriuos iš teiginių, tačiau nepateikė jokių pagrįstų įrodymų. Todėl atsižvelgiant į šias aplinkybes teiginiai atmesti.
(66)
Be to, šie du importuotojai teigė, kad bendradarbiaujantį JAV gamintoją tariamai kontroliuoja Sąjungos gamintojas, todėl buvo netinkama pasirinkti šią JAV bendrovę kaip panašios šalies gamintoją. Visų pirma jie teigė, kad JAV bendrovė nėra ekonomiškai nepriklausoma, todėl pagal ją negalima nagrinėti dempingo. Importuotojai šį teiginį pagrindė cituodami pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies trečią ir ketvirtą pastraipas. Atsakant į šį teiginį visų pirma būtina pasakyti, kad kaip minėta laikinojo reglamento 23 konstatuojamojoje dalyje ir nurodoma toliau 69 konstatuojamojoje dalyje, bendradarbiaujantis JAV gamintojas prašė neatskleisti jo tapatybės ir šis prašymas buvo patenkintas. Todėl negalima nei patvirtinti, nei paneigti, ar ši JAV bendrovė ir Sąjungos gamintojas yra susiję. Vis dėlto pažymima, kad minėtos pagrindinio reglamento nuostatos yra susijusios su tiriamosios bendrovės pardavimo kainų, kurias ji taiko parduodama susijusiai šaliai, vertinimu. Šios nuostatos nesusijusios su galimu panašios šalies gamintojo ir Sąjungos gamintojo ryšiu. Atsižvelgiant į šias aplinkybes teiginys atmetamas.
(67)
Po galutinio atskleidimo daug teiginių pateikė importuotojų asociacija. Visų pirma, jie teigė, kad JAV rinka yra netinkama panašios šalies rinka, nes JAV gamintojai vidaus rinkoje tariamai parduoda mažiau nei Kinija eksportuoja į Sąjungą. Dėl šio teiginio pažymima, kad nagrinėjant galimas panašias šalis konkurencija jose yra vienas iš kelių nagrinėjamų elementų. Tam, kad šalis būtų laikoma tinkama panašia šalimi, nėra būtina, kad vidaus pramonės vidaus pardavimas ir importas iš tiriamosios šalies būtų panašaus dydžio. Todėl šiam tyrimui atlikti ir kaip minėta 59 konstatuojamojoje dalyje, nustatyta, kad JAV rinka pakankamai konkurencinga, kad ją būtų galima pasirinkti. Atsižvelgiant į šias aplinkybes teiginys atmetamas.
(68)
Be to, importuotojų asociacija tvirtino, kad, jos nuomone, tai, kad į JAV rinką daug importuojama, nėra svarbu pasirenkant ją kaip panašią šalį. Dėl šio teiginio reikėtų pažymėti, kad iš tiesų importo dydis - vienas iš svarbių veiksnių pasirenkant tinkamą panašią šalį. Kaip minėta 59 konstatuojamojoje dalyje, vidaus produkcija ir didelis importas yra konkurencingos rinkos požymiai. Atsižvelgiant į šias aplinkybes teiginys atmetamas.
(69)
Importuotojų asociacija taip pat klausė, ar bendradarbiaujantis panašios šalies gamintojas įrodė, kad jam gresia atsakomieji komerciniai veiksmai, kaip minėta 64 konstatuojamojoje dalyje. Atsakydama į šį teiginį JAV bendrovė pabrėžė, kad JAV rinkoje veikia labai daug Kinijos eksportuojančių keraminių plytelių gamintojų ir JAV bendrovė su jais konkuruoja dėl klientų. Esant šioms aplinkybėms JAV bendrovė nurodė, kad atskleidus jos tapatybę ji bijotų atsakomųjų komercinių veiksmų. Dėl atsakomųjų veiksmų pavojaus įrodymų reikėtų pažymėti, kad manyta, jog tikėtina, kad pavojus yra galimas, nes JAV bendrovė ir JAV rinkoje veikiantys Kinijos eksportuojantys gamintojai konkuruoja dėl tų pačių klientų. Atsižvelgiant į šias aplinkybes bendrovės prašymas neatskleisti jos tapatybės priimtas.
(70)
Asociacija taip pat tvirtino, kad JAV produktas nėra iš Kinijos importuojamo produkto „panašus produktas“, nes JAV pagamintų keraminių plytelių vidutinė vidaus pardavimo kaina JAV rinkoje tariamai kelis kartus didesnė nei į Sąjungą iš Kinijos importuojamų keraminių plytelių kaina. Dėl šio teiginio atsakoma, kad šių dviejų kainų skirtumas nereiškia, kad JAV produktas nėra panašus į nagrinėjamąjį produktą. Kaip nurodyta laikinojo reglamento 32 konstatuojamojoje dalyje, nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto ir, be kita ko, JAV vidaus rinkoje gaminamo ir parduodamo produkto pagrindinės fizinės ir techninės savybės bei pagrindinė naudojimo paskirtis vienodos. Todėl šie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. Todėl šis asociacijos teiginys atmetamas.
(71)
Galiausiai, asociacija klausė, kodėl kitoms trečiosioms šalims, išskyrus JAV, nebendradarbiaujant, tinkama panašia šalimi nebuvo pasirinkta Sąjunga. Dėl šio teiginio, atsižvelgiant į tai, kad buvo nuspręsta, kad JAV yra tinkama panaši šalis, kaip minėta 59 konstatuojamojoje dalyje, nebuvo poreikio nagrinėti kitas galimas tinkamas rinkas. Todėl asociacijos teiginys atmetamas.
(72)
Kadangi kitų pastabų nėra, patvirtinama, kad remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu JAV tinkamai pasirinkta kaip panaši šalis, ir laikinojo reglamento 45-54 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
4.2. Normaliosios vertės nustatymas
(73)
Du importuotojai teigė, kad neturėdamos informacijos apie JAV gamintojų produkcijos dydį suinteresuotosios šalys negalėjo patikrinti, ar dėl masto ekonomijos JAV gamintojų gamybos sąnaudos galėjo labai skirtis nuo atrinktų Kinijos gamintojų, per metus pagaminančių daugiau nei 10 mln. m2 keraminių plytelių, gamybos sąnaudų. Šie importuotojai taip pat teigė, kad panašaus gamintojo ir Kinijos gamintojų produkcijos dydžiai nepalyginami, nes panašaus gamintojo arba panašioje šalyje produkcijos dydis mažesnis. Primenama, kad bendradarbiaujančio panašaus gamintojo produkcijos dydis yra konfidencialus ir todėl jo negalima atskleisti. Taip pat primenama, kad Kinijos pramonė labai suskaidyta ir ją daugiausia sudaro MVĮ. Todėl nustatyta, kad šie teiginiai yra nepagrįsti.
(74)
Šie importuotojai nurodė, kad normalioji vertė buvo netinkamai nustatyta pagal vienos bendrovės duomenis, nes pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje reikalaujama, kad normalioji vertė būtų nustatoma pagal „kitų pardavėjų arba gamintojų“ kainas.
(75)
Dėl šio teiginio primenama, kad šis tyrimas susijęs su importu iš ne rinkos ekonomikos šalies, todėl normalioji vertė turi būti nustatoma pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą. Todėl šis teiginys atmestas.
(76)
Po galutinio atskleidimo importuotojų asociacija nurodė, kad, jos nuomone, normalioji vertė panašioje šalyje negalėjo būti grindžiama vienos bendrovės duomenimis. Remiantis 75 konstatuojamojoje dalyje nurodytomis priežastimis šis teiginys atmetamas.
(77)
Galiausiai, šie importuotojai tvirtino, kad panašaus gamintojo produktas nepakankamai tipiškas, nes jis skirtas tik brangių produktų segmentui. Kadangi panašaus gamintojo duomenys konfidencialūs, šis tvirtinimas nei patvirtinamas, nei paneigiamas. Bet kuriuo atveju, net jei tvirtinimas būtų teisingas, kaip paaiškinta laikinojo reglamento 61 konstatuojamojoje dalyje, kai taikytina, apskaičiuota normalioji vertė buvo koreguojama, kad būtų atsižvelgta į visų rūšių plyteles, taip pat perparduodamas prekės ženklu pažymėtas plyteles. Todėl šis teiginys laikytas nepagrįstu ir atmestas.
4.3. Eksporto kaina
(78)
Po galutinio atskleidimo vienas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad Komisijos tarnybos neteisingai klasifikavo tam tikrų rūšių keraminių plytelių pardavimą į Sąjungą per TL ir bendrovės dempingo skirtumą reikėtų atitinkamai pakeisti. Dėl šio teiginio per patikrinimą bendrovės patalpose nustatyta, kad bendrovė neteisingai klasifikavo tam tikras keramines plyteles ir bendrovei apie tai pranešta. Po to šios plytelės buvo perklasifikuotos, kad būtų galima tiksliai apskaičiuoti dempingą. Atsižvelgiant į šias aplinkybes bendrovės teiginys atmetamas.
(79)
Po galutinio atskleidimo tas pats eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad apskaičiuojant bendrovės dempingo skirtumą neatsižvelgta į tam tikrus eksporto pardavimo į Sąjungą per TL sandorius. Dėl šio teiginio nustatyta, kad į šiuos sandorius neatsižvelgta todėl, kad sąskaitų faktūrų datos buvo vėlesnės nei TL. Atsižvelgiant į šias aplinkybes bendrovės teiginys atmetamas.
(80)
Kadangi jokių pastabų dėl eksporto kainų negauta, laikinojo reglamento 59 konstatuojamoji dalis patvirtinama.
4.4. Palyginimas
(81)
Gauta pastabų dėl normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimo.
(82)
Vienas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad apskaičiuojant jo CIF vertę reikėtų atsižvelgti į tai, kad eksporto pardavimas vykdytas per nesusijusius prekiautojus. Nustatyta, kad šis teiginys pagrįstas ir šio eksportuotojo CIF vertės perskaičiuotos. Po galutinio atskleidimo skundo pateikėjas tvirtino, kad šių eksporto kainų nederėjo perskaičiuoti, nes nesusijusių prekiautojų pateikta informacija buvo nepatikima, kadangi tariamai informaciją pateikė tik kai kurie iš prekiautojų, per kuriuos eksportuojantis gamintojas parduoda produktus. Dėl šio teiginio nustatyta, kad informaciją apie kainas pateikė visi nesusiję prekiautojai, per kuriuos eksportuojantis gamintojas parduoda produktus. Atsižvelgiant į šias aplinkybes teiginys atmetamas.
(83)
Kitas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad apskaičiuojant jo CIF vertę neteisingai atsižvelgta į draudimo išlaidas. Nustatyta, kad šis teiginys pagrįstas ir šio eksportuotojo CIF vertės atitinkamai perskaičiuotos.
(84)
Viena eksportuojančių bendrovių grupė tvirtino, kad į jų CIF vertes įtrauktos draudimo išlaidos apskaičiuotos neteisingai. Nustatyta, kad šis teiginys pagrįstas ir CIF vertės perskaičiuotos. Be to, nustatyta, kad apskaičiuojant vienos iš grupės bendrovių vertę EXW sąlygomis neatsižvelgta į krovimo išlaidas. Ši klaida taip pat ištaisyta.
(85)
Du importuotojai teigė, kad apskaičiuojant eksporto kainas turėjo būti atsižvelgta į USD kurso pokyčius per TL. Vis dėlto primenama, kad remiantis standartine Komisijos taikoma tvarka perskaičiuojant valiutą per TL naudotas mėnesinis valiutos keitimo kursas. Todėl iš tiesų į kurso pokyčius per TL buvo atsižvelgta.
(86)
Po galutinio atskleidimo vienas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad buvo privalu garantuoti, kad norint užtikrinti produktų palyginamumą apskaičiuojant dempingą būtų atlikti reikiami koregavimai, nes normalioji vertė buvo pagrįsta vieno panašios šalies gamintojo duomenimis ir tikslūs duomenys negalėjo būti atskleisti dėl taikomo konfidencialumo. Dėl šio teiginio, kaip minėta laikinojo reglamento 61 konstatuojamojoje dalyje, koregavimai, būtini tam, kad būtų užtikrintas tinkamas normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimas, buvo atlikti.
(87)
Po galutinio atskleidimo du importuotojai tvirtino, kad bendradarbiaujančio JAV gamintojo produktas skirtas tik brangių keraminių plytelių sektoriui, o Kinijos eksportuojančių gamintojų - pigių. Dėl tinkamo normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimo šie importuotojai teigė, kad jiems nebuvo atskleisti reikiami koregavimai pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį. Šiuo klausimu pažymima, kad koregavimai, kurių imtasi tinkamam palyginimui užtikrinti, paaiškinti laikinojo reglamento 61 konstatuojamojoje dalyje.
4.5. Bendradarbiaujančių atrinktų eksportuotojų dempingo skirtumai
(88)
Toliau pateikiami galutiniai dempingo skirtumai, nustatyti atsižvelgiant į visas minėtas aplinkybes ir taikomi bendradarbiaujantiems atrinktiems gamintojams bei išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi.
Bendrovės (grupės) pavadinimas
Galutinis dempingo skirtumas
Shandong Yadi Co. Ltd.
36,5 %
Xinruncheng Group
29,3 %
Wonderful Group
26,3 %
Heyuan Becarry Co. Ltd.
67,7 %
4.6. Visų kitų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumai
(89)
Pakeitus dempingo skirtumų apskaičiavimą, kaip minėta 88 konstatuojamojoje dalyje, nustatytas 30,6 % svertinis vidutinis atrinktų bendrovių dempingo skirtumas, pagrįstas keturių atrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumais. Taip pat pažymėtina, kad bendrovės Heyuan Becarry Co Ltd, kuriai netaikytas nei RER, nei IR, dempingo skirtumas apskaičiuotas taip, kaip aprašyta laikinojo reglamento 88 konstatuojamojoje dalyje. Remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalies pirmu sakiniu, pagal šį dempingo skirtumą buvo apskaičiuotas atrinktų šalių svertinis vidutinis dempingo skirtumas, taikytas bendradarbiaujantiems neatrinktiems eksportuotojams. Be to, kadangi bendrovei Heyuan Becarry Co. Ltd. RER netaikytas ir nustatyta, kad jos sprendimams dėl eksporto pardavimo didelę įtaką darė valstybė, Heyuan Becarry Co. Ltd. importui taikytinas muitas turėtų būti toks pat, koks taikomas tyrimui neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuotojų importui.
(90)
Dėl bendrovės Heyuan Becarry Co. Ltd., kuri, kaip anksčiau nurodyta, yra atrinktas bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas, kuriam netaikytas IR, kaip nurodyta laikinojo reglamento 65 konstatuojamojoje dalyje, dempingo skirtumui apskaičiuoti taikyto metodo, toje konstatuojamojoje dalyje reikėtų nurodyti ne laikinojo reglamento 64 konstatuojamąją dalį, o 62 konstatuojamąją dalį.
4.7. Individualaus nagrinėjimo prašiusios bendrovės dempingo skirtumas
(91)
51-54 konstatuojamosiose dalyse minėtai individualiai nagrinėtai bendrovei, atsižvelgiant į pagrindinio reglamento 18 straipsnio taikymą, turi būti taikomas visos šalies mastu nustatytas dempingo skirtumas.
4.8. Visų kitų nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumai
(92)
Kadangi jokių pastabų dėl visų kitų eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumo apskaičiavimo negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 66-67 konstatuojamosios dalys.
(93)
Atsižvelgiant į 81-85 konstatuojamosiose dalyse pateiktas pastabas, nustatomas 69,7 % dempingo skirtumas visos šalies mastu.
4.9. Pastabos dėl bendradarbiaujančių eksportuotojų sąrašo
(94)
Gauta keletas pastabų, teigiančių, kad 13 eksportuojančių gamintojų, kuriems taikomas svertinis vidutinis laikinasis muitas pagal laikinąjį reglamentą ir kurie įtraukti į to reglamento priedą, yra ne gamintojai, o tik prekiautojai, todėl jie neturėtų būti įtraukti į priedą.
(95)
Nuodugniau ištyrus dėl penkių bendrovių šios pastabos pasitvirtino. Šioms bendrovėms pranešta apie ketinimą pašalinti jas iš minėto priedo ir suteikta galimybė pateikti pastabas. Trys bendrovės susilaikė, o dvi pateikė savo pastabas. Jose nebuvo pakankamai įrodymų, kad šios bendrovės iš tiesų yra nagrinėjamojo produkto eksportuojantys gamintojai, todėl jų argumentai atmesti. Todėl tos penkios bendrovės pašalintos iš bendrovių, kurioms taikomas svertinis vidutinis galutinis muitas, sąrašo.
4.10. Įvykiai po TL
(96)
Atskleidus preliminarias išvadas dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų grupės ryšys tariamai buvo nutrauktas dėl akcininkų struktūros pokyčių. Todėl viena iš šių bendrovių pateikė prašymą taikyti jai individualų muitą, nesusijusį su taikomu kitai bendrovei.
(97)
Iš pateiktos informacijos panašu, kad šių dviejų bendrovių ryšiai nutrūko po TL. Šio tariamo grupės struktūros pokyčio poveikį ir prašymą, kad vienai iš bendrovių turi būti taikomas individualus muitas, reikėtų išnagrinėti išsamiau. Jei viena iš šių bendrovių arba jos abi reikalautų peržiūrėti jų padėtį po tariamo ryšių nutraukimo, tai būtų galima apsvarstyti reikiamu laiku, remiantis pagrindiniu reglamentu. Atsižvelgiant į šias aplinkybes bendrovės prašymas taikyti jai individualų šio tyrimo metu nustatytą muitą atmetamas.
(98)
Po galutinio atskleidimo skundo pateikėjas tvirtino, kad vienam iš 97 konstatuojamojoje dalyje nurodytų susijusių eksportuojančių gamintojų turėtų būti nustatytas atskiras muitas, nes turima įrodymų, kad jis vykdė didesnį dempingą nei kitas eksportuojantis gamintojas. Dėl šio teiginio reikėtų pažymėti, kad jei per tyrimo TL susijusiems eksportuojantiems gamintojams nebūtų nustatytas vienas svertinis vidutinis dempingo skirtumas ir muitas, eksportuojantis gamintojas, kuriam turi būti taikomas didesnis muitas, galėtų apeiti jam taikomus muitus. Kadangi nustatyta, kad du eksportuojantys gamintojai, susiję su šiuo tyrimu, buvo susiję tarpusavyje per TL, nėra pagrindo jiems nustatyti atskirų muitų. Kaip minėta 97 konstatuojamojoje dalyje, jei viena iš šių bendrovių arba jos abi reikalautų peržiūrėti jų padėtį po tariamo ryšių nutraukimo, tai būtų galima apsvarstyti remiantis pagrindiniu reglamentu. Atsižvelgiant į šias aplinkybes skundo pateikėjo teiginys atmetamas.
D. ŽALA
1. Sąjungos gamyba ir Sąjungos pramonė
(99)
Kadangi jokių pastabų ar naujų faktų dėl Sąjungos produkcijos ir Sąjungos pramonės negauta, laikinojo reglamento 68-70 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados patvirtinamos.
1.1. Sąjungos suvartojimas
(100)
Kadangi jokių pastabų ar faktų dėl Sąjungos suvartojimo negauta, laikinojo reglamento 71 ir 72 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados patvirtinamos.
2. Importas iš Kinijos
(101)
Viena suinteresuotoji šalis abejojo importo analize, tvirtindama, kad tiek skunde, tiek laikinajame reglamente trūko importo kiekių duomenų, nes m2 yra ne kiekio, o ploto matavimo vienetas.
(102)
Kita suinteresuotoji šalis tvirtino, kad importo iš Kinijos kainos ir kiekių raida atitiko įprastus prekybos svyravimus ir todėl pagal ją negalima daryti išvados, kad Kinijos eksportuotojai vykdė dempingą.
(103)
Po galutinio atskleidimo viena šalis abejojo Eurostato statistikos patikimumu, tvirtindama, kad tikrosios iš Kinijos importuojamų plytelių kainos yra didesnės ir todėl jos yra palyginamos su iš kitų trečiųjų šalių importuojamų plytelių kainomis. Be to, tvirtinta, kad tai būtų turėję įtakos nustatytiems dempingo skirtumams.
(104)
Kita suinteresuotoji šalis tvirtino, kad jos atlikta Eurostato rinkos dalies ir importo kainos statistikos analizė šiek tiek skyrėsi nuo laikinojo reglamento ir jame nustatyti faktai turėtų būti atitinkamai pakeisti.
(105)
Dar viena suinteresuotoji šalis tvirtino, kad Komisijos tarnybos neatsižvelgė į po TL, t. y. 2010 m., padidėjusias iš Kinijos importuojamų plytelių kainas.
(106)
Dėl importo dydžiui nustatyti naudoto matavimo vieneto pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalyje vartojamas terminas „kiekiai“ susijęs ne su „kubine talpa“, o su kiekiu apskritai. Naudotinas tipiškiausias konkretaus produkto matavimo vienetas. Pasaulinėje rinkoje veiklos vykdytojai nuosekliai vartoja kvadratinius metrus (m2) kaip nagrinėjamojo produkto matavimo vienetą. Todėl šis vienetas pasirinktas tinkamiausiu vykdant tyrimą ir šis teiginys atmestas.
(107)
Dėl importo iš Kinijos kainų ir dydžio raidos sutinkama, kad vertinant absoliučiaisiais dydžiais skirtumai nedideli. Per nagrinėjamąjį laikotarpį importas iš Kinijos sumažėjo 3 %. Vis dėlto išvadose dėl importo iš Kinijos dydžio turėjo būti atsižvelgiama į apskritai sumažėjusį vartojimą Sąjungos rinkoje. Tai, kad laikotarpiu, kai bendras vartojimas sumažėjo 29 %, importas iš Kinijos sumažėjo tik 3 %, aiškiai turėjo įtakos importui Sąjungos rinkoje. Stabilus importas leido iš Kinijos importuojamiems produktams užimti rinkos dalį tada, kai kitų veiklos vykdytojų rinkos dalis mažėjo.
(108)
Dėl Kinijos produktų kainų vertinimo pažymima, kad laikinojo reglamento 73 konstatuojamojoje dalyje nurodytos vidutinės importo kainos pagrįstos Eurostato statistika. Buvo kilę klausimų dėl importo į tam tikras valstybes nares vidutinių kainų tikslumo, tačiau oficiali statistika pakeista nebuvo. Bet kuriuo atveju primenama, kad Eurostato duomenys naudoti tik nustatant bendrąją tendenciją ir net jei iš Kinijos importuojamų plytelių kainos būtų padidintos, žala vis dėlto liktų tokia pati, atsižvelgiant į didelį priverstinį kainų mažinimą ir priverstinį pardavimą mažesnėmis kainomis. Atsižvelgiant į šias aplinkybes reikėtų pažymėti, kad apskaičiuojant žalą ir dempingo skirtumus Eurostato duomenys nenaudoti. Nustatant dydžius naudoti tik patikrinti bendrovių, kuriose lankytasi, duomenys. Todėl net nustačius statistikos neatitikimus atkleisti dempingo skirtumai nebūtų keičiami.
(109)
Teiginys, kad Komisijos tarnybos neatsižvelgė į 2010 m. Eurostato duomenis, nepatvirtinamas, nes į TL duomenis įtrauktas 2010 m. pirmasis ketvirtis. Dėl 2010 m. antrojo-ketvirtojo ketvirčių reikėtų pažymėti, kad šie duomenys susiję su laikotarpiu TL pasibaigus, todėl į juos nereikėtų atsižvelgti. Be to, net jei į juos būtų atsižvelgta, remiantis importo statistika importo iš trečiųjų šalių kainos didėjo, taigi, tai buvo ne vien Kinijos importo, bet bendra tendencija.
3. Priverstinis kainų mažinimas
(110)
Primenama, kad pradiniu etapu, kaip nurodyta laikinojo reglamento 76 konstatuojamojoje dalyje, priverstinis kainų mažinimas apibrėžtas kaip prie kainų EXW sąlygomis lygio priderintos vidutinės svertinės Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos, palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis iš Kinijos importuoto kiekvieno tipo produkto kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytomis remiantis CIF ir tinkamai pakoreguotomis atsižvelgiant į galiojančius muitus, išlaidas po importo ir prekybos lygį.
(111)
Viena šalis tvirtino, kad šalims atskleisti eksporto kainos apskaičiavimai neatitiko laikinojo reglamento 76 konstatuojamojoje dalyje pateikto paaiškinimo. Patikrinus patvirtinta, kad tos konstatuojamosios dalies tekste buvo klaida. Iš tiesų, pradiniu etapu Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos EXW sąlygomis koreguotos atsižvelgiant į prekybos lygį, tačiau apskaičiuojant vidutinę eksporto kainą nebuvo atliktas koregavimas atsižvelgiant į išlaidas po importo. Galutiniu etapu susijusios šalies eksportuojančių gamintojų CIF kainos Sąjungos pasienyje koreguotos atsižvelgiant į galiojančius muitus ir išlaidas po importo (patirtos Sąjungos uoste importuojant, pervežant ir sandėliuojant prieš perpardavimą importuotojams), remiantis bendradarbiaujančių nesusijusių importuotojų pateikta informacija.
(112)
Kita šalis tvirtino, kad sumažinus kainas atsižvelgiant į platinimo ir (arba) rinkodaros sąnaudas, jos būtų panašios į Kinijos eksportuotojų kainas. Laikinuosiuose apskaičiavimuose į tai iš tiesų jau buvo atsižvelgta. Taigi šis teiginys nepagrįstas ir atmestas.
(113)
Atliekant tyrimą nustatytas 43,2 %-55,7 % dydžio priverstinis kainų mažinimas šiek tiek skiriasi nuo laikinojo (žr. laikinojo reglamento 77 konstatuojamąją dalį). Dydis pasikeitė apskaičiavus naują eksportuojančio gamintojo CIF vertę, kaip minėta 83-85 konstatuojamosiose dalyse, ir eksportuojančio gamintojo Kito Group individualią CIF eksporto kainą, kaip minėta 51 konstatuojamojoje dalyje.
4. Importas iš trečiųjų šalių, išskyrus Kiniją
(114)
Kadangi jokių pastabų ar faktų dėl importo iš trečiųjų šalių, išskyrus Kiniją, negauta, laikinojo reglamento 78-80 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados patvirtinamos.
5. Sąjungos pramonės padėtis
5.1. Makroekonominiai rodikliai
5.1.1. Gamyba, pajėgumas ir pajėgumo naudojimas
(115)
Kadangi jokių pastabų ar faktų dėl gamybos, pajėgumo ir pajėgumo naudojimo negauta, laikinojo reglamento 84-85 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados patvirtinamos.
5.1.2. Pardavimo dydis ir rinkos dalis
(116)
Kadangi jokių pastabų ar faktų dėl pardavimo dydžio ir rinkos dalies negauta, laikinojo reglamento 86-87 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados patvirtinamos.
5.1.3. Užimtumas ir našumas
(117)
Kadangi jokių pastabų ar faktų dėl užimtumo ir našumo negauta, laikinojo reglamento 88-89 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados patvirtinamos.
5.1.4. Dempingo skirtumo dydis
(118)
Dempingo skirtumai pateikti 88-93 konstatuojamosiose dalyse. Patvirtinta, kad visi nustatyti skirtumai gerokai didesni už de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo dempingo kaina dydį ir kainas, patvirtinama, kad faktinio dempingo skirtumo poveikis negali būti laikomas nereikšmingu.
5.2. Mikroekonominiai rodikliai
5.2.1. Atsargos
(119)
Viena šalis abejojo, ar laikinojo reglamento 93-95 konstatuojamųjų dalių duomenys yra teisingi. Ši šalis tvirtino, kad visu nagrinėjamuoju laikotarpiu atsargų vertė, išreikšta produkcijos procentine dalimi, buvo kur kas mažesnė, nei nurodyta to paties reglamento 10 lentelėje. Apskaičiavimai patikrinti ir nustatyta, kad neteisingai apskaičiuoti tik 2009 m. ir TL procentiniai duomenys - iš tiesų, atsargos tais laikotarpiais buvo truputį didesnės. Tikslūs apskaičiavimai pateikti šio reglamento 1 lentelėje.
(120)
Ši šalis taip pat teigė, kad jei Sąjungos pramonė buvo priversta didinti atsargas iki šešių mėnesių produkcijos dydžio, kaip nurodyta laikinojo reglamento 94 konstatuojamojoje dalyje, atsargų procentinis dydis būtų ne 59 %, kaip nurodyta laikinojo reglamento 10 lentelėje, o 50 %, palyginti su visa produkcija.
(121)
Dėl šio teiginio reikėtų pabrėžti, kad laikinojo reglamento 93 ir 94 konstatuojamosiose dalyse atliktos analizės viena kitą papildo, tačiau nėra visiškai vienodos. Pirmojoje analizėje parodytas atrinktų bendrovių atsargų procentinis dydis, išreikštas kvadratiniais metrais ir palygintas su atrinktų gamintojų produkcija, taip pat išreikšta kvadratiniais metrais (TL - 61 %). Antrojoje analizėje, kurią atliekant taip pat nagrinėtos atrinktos bendrovės, parodytos produkcijos atsargos mėnesių skaičiumi, palyginti su dvylika metų mėnesių (TL - 50 %).
(122)
Tolesnė analizė leido patikslinti atsargose laikytos produkcijos mėnesių skaičiumi vertinimą. Taigi 2007 m. atrinkti gamintojai kaip atsargas laikė apytiksliai penkių mėnesių produkciją (43 %), tačiau per TL dėl importo dempingo kaina spaudimo buvo priversti padidinti atsargas iki septynių mėnesių produkcijos (61 % visos metų produkcijos). 1 lentelėje nurodyti atsargų dydžiai, taip pat mėnesiais palyginti su metine produkcija.
(123)
1 lentelė
Atsargos
2007 m.
2008 m.
2009 m.
TL
Atsargos (tūkstančiais m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Indeksas (2007 m.=100)
100
105
82
86
Atsargos, išreikštos produkcijos procentine dalimi
43 %
49 %
56 %
61 %
Indeksas (2007 m.=100)
100
113
130
142
Atsargos mėnesių skaičiumi, palyginti su metine produkcija
5,2
5,9
6,7
7,4
Indeksas (2007 m.=100)
100
113
130
142
Atsargos mėnesių skaičių procentine dalimi (remiantis 12 mėn.)
43 %
49 %
56 %
61 %
(124)
Todėl išvada, kad atsargų tendencija rodo žalingą padėtį, patvirtinama.
5.2.2. Pardavimo kainos
(125)
Viena suinteresuotoji šalis, kaip jau minėta 20 konstatuojamojoje dalyje, abejojo laikinojo reglamento 96-99 konstatuojamosiose dalyse nustatytais faktais dėl Sąjungos pramonės pardavimo kainų, tvirtindama, kad Komisija, nustatydama Sąjungos vieneto kainas, neatsižvelgė į Lenkijos ir Čekijos gamintojus ir kad faktai buvo nesuderinami su realiais viešai prieinamais duomenimis.
(126)
Dėl šio teiginio pažymėtina, kad modeliuojant buvo atsižvelgta į Lenkijos, kurioje pagaminama apie 10 % visos Sąjungos produkcijos, pardavimo kainas. Modeliuojant nebuvo atsižvelgta į Čekijos, kurioje pagaminama mažiau nei 3 % visos Sąjungos produkcijos, duomenis. Modeliuojant nustatyta, kad net atsižvelgus į Lenkijos kainas galutiniai nustatyti faktai daug nesikeičia. Galiausiai, vadovaudamasi savo metodika Komisija apskaičiavo Sąjungos pramonės pardavimo kainas ir atliko reikiamus koregavimus, kad gautų pirmas nepriklausomam klientui taikomas kainas ir užtikrintų palyginamumą su Kinijos pardavimo kainomis.
(127)
Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad laikinojo reglamento 97 konstatuojamojoje dalyje pateikti argumentai, kad Sąjungos pramonė buvo priversta parduoti mažiau ir įvairiau, klaidingi, nes tokiu atveju Sąjungos pramonė būtų praradusi kur kas daugiau nei 2 % rinkos dalies.
(128)
Reikėtų pastebėti, kad parduodant mažesnes partijas nebūtinai prarandama didesnė rinkos dalis. Visų pirma, Sąjungos pramonė nebuvo visiškai išstumta iš didesnių vienodų produkto partijų rinkos, neatsižvelgiant į tai, kad šį sektorių ypač veikia pigūs iš Kinijos importuojami produktai. Antra, Sąjungos pramonė toliau veikė visoje rinkoje, sumažinusi pardavimo kainas ir gamindama brangesnių produktų asortimentą, todėl jos pelningumas mažėjo, kaip minėta laikinojo reglamento 100 konstatuojamojoje dalyje. Todėl Sąjungos pramonė neprarado didesnės rinkos dalies, nes nusprendė toliau veikti rinkoje nepaisant Kinijos kainų spaudimo.
5.2.3. Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijų grąža ir darbo užmokestis
(129)
Viena šalis tvirtino, kad didelių ir mažų bendrovių pelningumas labai skiriasi. Todėl teigta, kad vidutinis pelnas turėjo būti laikomas netipišku, nes naudoti tik vienos atrinktos didelės bendrovės duomenys.
(130)
Kita šalis tvirtino, kad didelių Sąjungos gamintojų finansinė padėtis gera. Ši šalis teigė, kad bendros žalos nebuvo, nes net atsižvelgus į mažas bendroves nustatant vidutinį Sąjungos pramonės pelno dydį, kaip nurodyta laikinojo reglamento 101 konstatuojamojoje dalyje ir 12 lentelėje, nuostolių nenustatyta.
(131)
Reikėtų pažymėti, kad norint užtikrinti, jog nustatyti faktai atitiktų atrinktų bendrovių tipiškumą, visi žalos rodikliai (taip pat pelnas) buvo įvertinti pagal kiekvieno segmento dalį visoje Sąjungos produkcijoje. Taip pat patvirtinta, kad didelės bendrovės padėtis tinkamai apibūdina didesnio segmento padėtį. Todėl bendrieji rodikliai, nustatyti analizuojant atrinktas bendroves, yra tipiški visai Sąjungos pramonės padėčiai ir minėtas teiginys atmestas.
(132)
Dėl teiginio, kad didelės bendrovės nepatyrė žalos, reikėtų pažymėti, kad pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį analizuojant atsižvelgiama į Sąjungos pramonės visumą, o ne atskiras bendrovių grupes ar rūšis. Kaip jau minėta 130 konstatuojamojoje dalyje, tai, kad per TL nuostolių nepatirta, savaime nereiškia, kad nebuvo žalos.
5.2.4. Gamybos sąnaudos
(133)
Viena suinteresuotoji šalis abejojo išvada, kad dėl padidėjusių atsargų ir pasikeitusio produktų asortimento Sąjungos pramonės gamybos sąnaudos padidėjo 14 %. Ši šalis teigė, kad ši išvada klaidinga, nes atsargos ir produktų asortimentas nėra gamybos sąnaudų dalis.
(134)
Šis teiginys atmetamas, nes didelės atsargos yra susijusios su didelėmis finansinėmis išlaidomis, įtrauktomis į gamybos sąnaudų analizę. Be to, nuolat keičiant produktų asortimentą didėja papildomos gamybos sąnaudos, nes gamintojas turi dažnai keisti gamybos procesą ir tai gali didinti sąnaudas dėl prastovų ir nepakankamai našaus įrenginių naudojimo.
6. Išvada dėl žalos
(135)
Viena suinteresuotoji šalis abejojo laikinojo reglamento 107 konstatuojamosios dalies išvada, kad sumažėjęs vartojimas neigiamai paveikė Sąjungos pramonę. Ši šalis teigė, kad dėl sumažėjusio vartojimo žalos nepadaryta, nes bendra rinkos dalis liko nepakitusi.
(136)
Dėl pastabos apie Sąjungos gamintojų rinkos dalies stabilumą nepaisant mažėjančio vartojimo, reikėtų pažymėti, kad rinkos dalis nėra vienintelis svarbus žalos rodiklis. Sąjungos gamintojai išlaikė savo Sąjungos rinkos dalį tik atsisakydami pelno - jų pelningumas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo. Todėl negalima patvirtinti, kad Sąjungos gamintojų rinkos dalies stabilumas įrodo, kad žalos nepadaryta.
(137)
Atsižvelgiant į šias aplinkybes, laikinojo reglamento 107-111 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados dėl žalos patvirtinamos.
E. PRIEŽASTINIS RYŠYS
(138)
Komisija gavo pastabų dėl laikinųjų išvadų, susijusių su priežastiniu ryšiu. Šios pastabos jau buvo pateiktos anksčiau ir aptartos laikinojo reglamento 128-132 konstatuojamosiose dalyse dėl sau padarytos žalos. Naujų įrodymų, dėl kurių pasikeistų preliminarios išvados, nepateikta. Todėl laikinojo reglamento 135 ir 136 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados patvirtinamos.
1. Importo iš Kinijos poveikis
(139)
Remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis, pradiniu etapu nagrinėta, ar dėl dempingo kainomis importuoto Kinijos kilmės nagrinėjamojo produkto padaryta materialinė žala Sąjungos pramonei.
(140)
Kai kurios šalys teigė, kad Sąjungos pramonės produkcija ir pardavimas sumažėjo dėl sumažėjusio vartojimo. Taip pat tvirtinta, kad importo iš Kinijos poveikis turėjo būti nedidelis, nes Kinijos rinkos dalis padidėjo tik 1,6 %, iš kurių ne daugiau kaip 1 % galėjo būti susijęs su Sąjungos pramonės rinkos dalimi.
(141)
Dėl šių aplinkybių primenama, kad atliekant tyrimą nustatyta, kad iš Kinijos importuojamų produktų rinkos dalis padidėjo tuo pat metu, kai sumažėjo Sąjungos pramonės pelnas ir padidėjo atsargos. Be to, Sąjungos pramonę paveikė ne tik padidėjusi rinkos dalis - kur kas labiau ją veikė Kinijos eksportuojančių gamintojų kainodara ir priverstinai labai mažinamos kainos.
(142)
Kaip priminta 113 konstatuojamojoje dalyje, atliekant tyrimą nustatyta, kad kainos buvo priverstinai labai mažinamos. Taip pat nustatyta, kad Sąjungos pramonė ir importuotojai iš esmės prekiavo su tais pačiais klientais, todėl Sąjungos pramonė dėl užsakymų tiesiogiai konkuravo su importu dempingo kainomis.
(143)
Taigi tai įrodo, kad Sąjungos pramonės pelningumas ir daugelis žalos rodiklių prastėjo ne tik dėl importo dydžio, bet ir dėl spaudimo kainomis.
2. Sąjungoje pagamintų plytelių ir iš Kinijos dempingo kainomis importuojamų plytelių konkurencijos trūkumas
(144)
Kelios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad iš Kinijos importuojamos keraminės plytelės negalėjo padaryti žalos Sąjungos pramonei, nes jos nepalyginamos. Teigta, kad keraminės plytelės iš Kinijos skirtos vienarūšių produktų rinkai, o Sąjungos pramonė gamina pagal užsakymus ir mažesnėmis partijomis. Taip pat teigta, kad Kinijos ir Sąjungos pramonės nekonkuruoja, nes Kinijos produktai skirti mažesnių-vidutinių kainų segmentui, o Sąjungos - vidutinių-didelių kainų segmentui. Kaip įrodymas pateiktas argumentas, kad Sąjungos pramonė prarado nedidelę rinkos dalį.
(145)
Pagrindžiančių šių teiginių įrodymų nepateikta, tačiau vis dėlto nuspręsta nuodugniai ištirti, ar iš Kinijos importuojamos plytelės iš tiesų konkuravo su Sąjungoje pagamintomis plytelėmis.
(146)
Atsižvelgiant į šias aplinkybes reikėtų pažymėti, kad Komisija atliko labai nuodugnius palyginimus, išskirdama šimtus skirtingų rūšių plytelių. Šiuo atveju atliekant tyrimą nustatyta, kad daug Sąjungos pramonės ir eksportuotojų plytelių rūšių sutapo. Tai aiškiai įrodo, kad Sąjungos pramonė ir importas iš Kinijos konkuruoja produkto rūšimis. Taip pat primenama, kad atliekant tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė ir eksportuojantys gamintojai tiesiogiai konkuruoja dėl tų pačių klientų.
(147)
Dėl teiginio, kad keraminės plytelės iš Kinijos skirtos vienarūšių produktų rinkai, o Sąjungos pramonė gamina pagal užsakymus ir mažesnėmis partijomis, primenama (žr. laikinojo reglamento 95 konstatuojamąją dalį), kad būtent dėl importo iš Kinijos poveikio Sąjungos pramonė pradėjo gaminti mažesnes įvairesnių spalvų ir dydžių produktų partijas. Sąjungos pramonė tebeveikia visuose rinkos segmentuose ir, priešingai nei tvirtino suinteresuotosios šalys, tai, kad Sąjungos pramonė turėjo persiorientuoti į konkrečių rūšių produktus, įrodo tiesioginę konkurenciją.
(148)
Atsižvelgiant į šias aplinkybes argumentas, kad importas iš Kinijos nepadarė žalos Sąjungos pramonei, nes jie nėra konkurentai, nepatvirtinamas.
3. Kitų veiksnių poveikis
3.1. Importo iš kitų trečiųjų šalių poveikis
(149)
Kai kurios šalys toliau tvirtino, kad turėjo būti atsižvelgta į importo iš Turkijos poveikį. Kalbėdama apie kainas viena šalis abejojo dėl išvados, kad 19 % padidėjusios Turkijos produktų kainos padidėjo daug.
(150)
Šis argumentas aptartas laikinojo reglamento 118 konstatuojamojoje dalyje ir nepateikta jokių naujų įrodymų, paneigiančių pradiniu etapu padarytą išvadą. Atsižvelgiant į šias aplinkybes patvirtinama, kad 19 % produktų iš Turkijos kainų padidėjimas yra didelis. Be to, primenama, kaip nurodyta 41 konstatuojamojoje dalyje, kad nėra įrodymų, jog importas dempingo kainomis iš šios šalies padarė žalos Sąjungos pramonei, todėl šis argumentas nepatvirtinamas.
3.2. Sumažėjusio vartojimo poveikis
(151)
Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad vartojimas daugiausia sumažėjo Ispanijoje ir Italijoje, kur tariamai padaryta daugiausia žalos. O plytelės iš Kinijos buvo daugiausia eksportuojamos į šiaurines valstybes nares, kuriose vartojimas nesumažėjo ir tariamai padaryta mažiau žalos Sąjungos gamintojams. Ši šalis taip pat teigė, kad Ispanijos keraminių plytelių pramonė atsigavo 2010 m., taigi eksportas iš Kinijos nesusijęs su Sąjungos pramonės produkcijos ir pardavimo rodikliais.
(152)
Viena šalis tvirtino, kad padidėjusios Sąjungos pramonės atsargos turėtų būti siejamos ne su importu iš Kinijos dempingo kainomis, o su sumažėjusiu vartojimu Sąjungoje.
(153)
Dėl teiginių, kad šiaurės Europos valstybių narių vartojimas nesumažėjo ir kad iš Kinijos importuojamos plytelės buvo skirtos tik šiaurės Europai, pagrįstų įrodymų nepateikta. Priešingai, atrinktų Kinijos eksportuojančių gamintojų duomenys įrodo, kad plytelės buvo parduodamos tolygiai visoje Sąjungoje. Be to, Ispanijai ir Italijai kartu parduota 28 % plytelių - tik šiek tiek mažiau, nei vien Vokietijai (32 %). Todėl šie teiginiai atmesti.
(154)
Dėl teiginio, kad padidėjusios Sąjungos pramonės atsargos turėtų būti siejamos su sumažėjusiu Sąjungos vartojimu, Komisija primena laikinojo reglamento 108 konstatuojamojoje dalyje išdėstytus argumentus, t. y. kad importas iš Kinijos ypač stipriai veikė didelių partijų pardavimo sektorių ir tai turėjo aiškų poveikį Sąjungos gamintojų atsargoms. To, kad atsargų santykis per nagrinėjamąjį laikotarpį didėjo, negalima paaiškinti vien sunkumais parduoti produktus - bendrovės taip pat privalėjo turėti dideles labai įvairių produktų atsargas. Todėl išvada dėl importo iš Kinijos žalingo poveikio atsargoms patvirtinama.
3.3. Ekonomikos krizės poveikis
(155)
Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad iš tiesų Sąjungos pramonės sunkumus sukėlė ekonomikos krizė. Kaip įrodymas nurodyta tai, kad padėtis daugiausia prastėjo 2008-2009 m., t. y. krizės metais, o vėliau ši tendencija švelnėjo. Be to, pabrėžta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo pasiektas tiek ciklo aukščiausias taškas, tiek žemiausias: nuo statybos pramonės pakilimo iki finansų krizės ir eksporto sumažėjimo dėl naujų gamybos vietų trečiojo pasaulio šalyse.
(156)
Po galutinio atskleidimo viena suinteresuotoji šalis tvirtino, kad kai kurie žalos rodikliai suprastėjo ne dėl importo dempingo kainomis, o dėl ekonomikos krizės. Ši šalis tvirtino, kad dėl recesijos padidėjo didelių pigių produktų partijų paklausa. Todėl Sąjungos pramonė turėjo daugiau dėmesio skirti didelių partijų užsakymų gamybai, o šiame sektoriuje jau veikė Kinijos gamintojai, todėl ir teko didinti atsargas. Be to, dėl recesijos infliacija Sąjungoje tariamai buvo palyginti didesnė nei Kinijoje, todėl Sąjungos gamintojų gamybos sąnaudos padidėjo ir Sąjungos pramonė turėjo parduoti produktus už mažesnes nei gamybos sąnaudos kainas.
(157)
Kita šalis tvirtino, kad per paskutinį TL ketvirtį Sąjungos pramonės pelnas labai didėjo ir tai įrodo, kad Sąjungos pramonė atsigavo po ekonomikos krizės. Ši šalis reikalavo, kad per TL gautas pelnas būtų paskirstytas ketvirčiais, nes taip paaiškėtų, kad TL besibaigiant pelningumas buvo kur kas didesnis.
(158)
Ekonomikos nuosmukis iš tiesų paveikė Sąjungos pramonės veiklą ir tai pripažinta reglamento, kuriuo nustatomos laikinosios priemonės, 120 konstatuojamojoje dalyje. Atsižvelgiant į šias aplinkybes reikėtų priminti, kad norint nustatyti priežastinį ryšį, kaip nurodyta atitinkamose teisės nuostatose, importas dempingo kainomis turėtų būti padaręs materialinę žalą Sąjungos pramonei. Vis dėlto importas dempingo kainomis neturi būti vienintelė žalos priežastis.
(159)
Be to, atliekant tyrimą paaiškėjo, kad nepaisant ekonomikos krizės Kinijos eksportas galėtų toliau didėti. Iš tiesų Kinija buvo vienintelė rinkos veikėja, galinti išlaikyti turimą rinkos dalį esant sudėtingai ekonominei padėčiai.
(160)
Dėl 156 konstatuojamojoje dalyje minėto Sąjungos paklausos struktūrinio pokyčio įrodymų nepateikta. Priešingai - primenama, kaip paaiškinta laikinojo reglamento 106 konstatuojamojoje dalyje, kad atliekant tyrimą nustatyta, jog Sąjungos pramonė turėjo pakeisti produktų asortimentą, tiekdama įvairesnių rūšių, spalvų ir dydžių produktus, ir padidinti atsargas, kad galėtų greitai reaguoti į labai konkrečius užsakymus. Todėl šis teiginys atmetamas.
(161)
Dėl infliacijos poveikio gamybos sąnaudoms pastebėta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinis Sąjungos infliacijos lygis nebuvo didesnis nei Kinijos, todėl juo negalima paaiškinti, kodėl Sąjungos gamintojams kilo sunkumų prekiauti stabiliomis kainomis. Be to, atsižvelgiant į priverstinio kainų mažinimo mastą, negalima daryti išvados, kad spaudimą importo iš Kinijos kainoms darė Sąjungos pramonė. Todėl šios šalies teiginys atmestas.
(162)
Dėl Sąjungos pramonės padėties primenama, kad laikinajame reglamente (126 konstatuojamojoje dalyje) įrodyta, kad agresyvi Kinijos eksportuotojų kainodara turėjo įtakos Sąjungos pramonės pelningumui nagrinėjamuoju laikotarpiu dar prieš pasaulio ekonomikos nuosmukį. Taigi, net jei krizės nebūtų buvę, vien dėl importo iš Kinijos mažomis kainomis Sąjungos pramonei būtų padaryta materialinė žala.
(163)
Susiejus šį faktą ir dempingo kainas, išvados, kad Kinijos eksportą ir žalą Sąjungos pramonei sieja priežastinis ryšys, ekonomikos nuosmukis nepaneigia.
(164)
Reikalavimas nurodyti TL pelną ketvirčiais atliekant šį tyrimą nelaikomas reikšmingu, nes pelną būtų reikėję lyginti su tiksliniu 3,9 % pelnu, net jei jis būtų labai padidėjęs.
3.4. Sąjungos pramonės nerestruktūrizavimo poveikis
(165)
Viena suinteresuotoji šalis tvirtino, kad Sąjungos gamintojai patyrė žalą todėl, kad nesugebėjo restruktūrizuotis - rinkai sumažėjus 29 % jie tik 7 % sumažino pajėgumą ir 16 % sumažino darbuotojų skaičių.
(166)
Šiame sektoriuje sudėtinga mažinti gamybos pajėgumą, nes jį atgauti galiausiai atsigavus rinkai gamintojams labai brangu. O darbuotojų nagrinėjamuoju laikotarpiu mažinta panašiai tiek, kiek mažėjo rinka. Užimtumo tendencija neprivalo visiškai atitikti produkcijos tendencijos, nes ne visos darbo vietos tiesiogiai susijusios su faktine gamyba. Taigi tai, kad pajėgumo ir darbuotojų skaičiaus mažinimas ne visiškai atitiko rinkos mažėjimą nereiškia, kad nesugebėta restruktūrizuotis. Todėl priešingai nei tvirtinta ir atsižvelgiant į pramonės struktūrą, 7 % sumažintas pajėgumas ir 16 % sumažintas darbuotojų skaičius laikomas dideliais.
3.5. Sąjungos pramonės veiklos poveikis eksporto rinkoms
(167)
Viena suinteresuotoji šalis tvirtino, kad Sąjungos eksporto pardavimas sumažėjo ne dėl Kinijos eksporto, o dėl didelių kainų.
(168)
Dėl šio teiginio primenama, kad Sąjungos pramonės eksportas po ekonominės krizės atsigavo. Todėl teiginys, kad eksportas būtų galėjęs labai neigiamai veikti Sąjungos pramonės veiklos rezultatus, nepatvirtinamas.
4. Išvada dėl priežastinio ryšio
(169)
Nė vienu iš suinteresuotųjų šalių pateiktų argumentų neįrodyta, kad dėl kitų, išskyrus importą iš Kinijos dempingo kainomis, veiksnių poveikio būtų nutrauktas importo dempingo kaina ir nustatytos žalos priežastinis ryšys. Todėl laikinajame reglamente išdėstytos išvados dėl priežastinio ryšio patvirtinamos.
F. SĄJUNGOS INTERESAI
(170)
Atsižvelgdama į šalių pastabas Komisija atliko tolesnį tyrimą dėl visų su Sąjungos interesais susijusių argumentų. Išnagrinėti visi klausimai ir patvirtintos laikinojo reglamento išvados.
1. Sąjungos pramonės interesai
(171)
Kadangi negauta jokių pastabų dėl Sąjungos pramonės interesų, laikinojo reglamento 137-141 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados patvirtinamos.
2. Importuotojų interesai
(172)
Viena šalis tvirtino, kad nustatytos priemonės gali neigiamai paveikti importuotojų ekonominę padėtį, nes jie galės padengti tik dalį visų papildomų išlaidų muitams perkeldami jas klientams.
(173)
Po galutinio atskleidimo dvi šalys abejojo išvada, kad importuotojai gali nesudėtingai pakeisti Kinijos tiekėjus kitais šaltiniais, visų pirma teigdami, kad kokybė ir kainos nepalyginamai skiriasi.
(174)
Dėl šio teiginio primenama, kad didelei daliai importuojamų prekių muitai netaikomi, nes jos nėra Kinijos kilmės. Visame pasaulyje gaminamo palyginamų savybių produkto ypatybės leidžia tvirtinti, kad šie produktai yra pakeičiami ir todėl, nepaisant šių tvirtinimų, alternatyvių šaltinių yra. Atliekant tyrimą nustatyta, kad net Kinijos produktų, importuojamų dempingo kainomis ir parduodamų už labai privestinai sumažintas kainas, palyginti su Sąjungos kilmės produktais, importuotojai gali savo pardavimo kainoms taikyti didesnį kaip 30 % antkainį. Šis faktas ir tai, kad nustatyta, jog importuotojai gavo apie 5 % pelno ir gali padengti bent dalį galimai padidėsiančių išlaidų didindami kainas klientams, leidžia numanyti, kad jie gali susitvarkyti su priemonių poveikiu.
(175)
Be to, kaip nurodyta laikinojo reglamento 144 konstatuojamojoje dalyje, nustačius priemones Sąjungos importuotojams nebūtų trukdoma importuoti daugiau produktų ne dempingo kainomis iš kitų tiek Sąjungos, tiek kitų trečiųjų šalių šaltinių.
(176)
Vienas importuotojas teigė, kad tam tikros rūšies produkto iš Kinijos kainos šiuo metu būtų didesnės nei gaminamo Sąjungos pramonės, todėl ateityje priemonės trukdytų šios rūšies produkto eksportui.
(177)
Šis teiginys nepagrįstas jokiais įrodymais. Be to, remiantis turima informacija, šios rūšies produktas susijęs tik su nedidele rinkos dalimi ir didelės įtakos tiekimui Sąjungos rinkai neturėtų. Todėl šis teiginys atmestas.
3. Naudotojų interesai
(178)
Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad naudotojams būtų padarytas didelis poveikis. Visų pirma tvirtinta, kad net minimaliai padidinus kainą 32,3 % klientai negalės įsigyti kokybiškų prekių. Taip pat tvirtinta, kad net jei poveikis didelėms įvairiomis prekėmis prekiaujančioms „pasidaryk pats“ pobūdžio parduotuvėms galėjo būti nedidelis, mažos specializuotos parduotuvės būtų labai paveiktos.
(179)
Dėl poveikio galutiniams naudotojams Komisija patvirtina Komisijos reglamento, kuriuo nustatomi laikinieji muitai, 152 ir 153 konstatuojamosiose dalyje padarytas preliminarias išvadas, t. y. kad kainų poveikis bus nedidelis.
(180)
Vieno iš didžiausių keraminių plytelių gamintojų klientų - statybos sektoriaus - atstovai nusprendė nebendradarbiauti atliekant tyrimą. Nustačius laikinąsias priemones Europos statybos pramonės federacija (pranc. FIEC) vėl buvo paraginta pateikti galimo priemonių poveikio ir to poveikio masto statistiką. FIEC patvirtino, kad priemonių poveikis bendros veiklos išlaidoms labai nedidelis, nors tam patvirtinti ir nėra tiesioginės informacijos. Federacija taip pat paaiškino, kad nedidelis jos narių susidomėjimas šiuo klausimu rodo, kad jie remia Komisijos pasiūlymą.
(181)
Galiausiai, dėl mažų specializuotų parduotuvių Komisija negavo įtikinamų duomenų, patvirtinančių antidempingo priemonės poveikį ir mastą. Be to, kalbant apie importuotojų padėtį nereikėtų pamiršti, kad keraminės plytelės gaminamos ir Sąjungoje bei daugelyje dempingo netaikančių trečiųjų šalių, todėl nėra pagrindo teigti, kad mažmeninėms parduotuvėms kyla didelis pasiūlos trūkumo pavojus.
4. Galutinių vartotojų interesai
(182)
Stengtasi išsamiau įvertinti poveikį vartotojams. Atliekant tyrimą paaiškėjo, kad greičiausiai poveikis nedidelis.
(183)
Visų pirma, absoliučioji priemonių vertė apskaičiuota pagal importo kainą, kur kas mažesnę nei nagrinėjamojo produkto galutinė mažmeninė kaina. Ši vertė prieš pasiekiant galutinį vartotoją gali būti išskaidyta dėl įvairių paskesnių etapų (importuotojai, didmenininkai ir mažmenininkai). Be to, net jei importuotojai ir perpardavinėtojai visą muitą perkeltų vartotojams, primenama, kad daugeliui rinkoje esančių Sąjungos ir trečiųjų šalių gamintojų produktų šios priemonės netaikomos.
(184)
Komisija apskaičiavo antidempingo muitų poveikį vartotojų kainoms, įvertinusi mokėtiną muitų sumą pagal faktinį importą iš Kinijos ir priskyrusi šią sumą tiesiogiai vartotojams, darydama prielaidą, kad importuotojai, didmenininkai ir mažmenininkai visas papildomas išlaidas perkels galutiniams vartotojams. Taip apskaičiuotas poveikis kur kas mažesnis nei 0,5 EUR/m2. Primenama, kad laikinajame reglamente nustatyta, kad vidutiniškai per metus vienas Sąjungos gyventojas sunaudoja apie 2,2 m2. Kadangi muito poveikis vienam kvadratiniam metrui nedidelis, išlaidos greičiausiai padidės nedaug, net jei vartotojas pirktų daug nagrinėjamojo produkto statybos ar remonto darbams.
5. Išvada dėl Sąjungos interesų
(185)
Nustačius priemones tikimasi padėti Sąjungos pramonei, o tai pagerintų konkurencijos sąlygas Sąjungos rinkoje ir sumažintų grėsmę, kad bendrovėms teks nutraukti veiklą ir mažinti darbuotojų skaičių.
(186)
Be to, tikimasi, kad priemonės nelabai paveiks naudotojus ir importuotojus, nes šie galės gauti prekes iš įvairių kitų tiekėjų Sąjungos rinkoje ir trečiosiose šalyse.
(187)
Atsižvelgiant į šias aplinkybes nėra pagrindo teigti, kad priemonių nustatymas prieštarautų Sąjungos interesams.
G. GALUTINĖS PRIEMONĖS
1. Žalos pašalinimo lygis
1.1. Faktų atskleidimas
(188)
Dvi suinteresuotosios šalys teigė, kad Komisija turėjo laikinajame reglamente atskleisti priverstinį kainų mažinimo skirtumą, ir viena iš jų tvirtino, kad neatskleidus šių duomenų suinteresuotosios šalys negalėjo įvertinti, ar teisingai pritaikyta mažesniojo muito taisyklė.
(189)
Atsakant į šiuos teiginius toliau pateikiami laikinieji skirtumai.
Bendrovė
Žalos skirtumas
Group Wonderful
52,6 %
Group Xinruncheng
95,8 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.
72,1 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd.
73,9 %
Visi kiti bendradarbiaujantys gamintojai
66,0 %
Kiti eksportuotojai
95,8 %
1.2. Žalos skirtumas
(190)
Viena šalis teigė, kad Komisija žalai nustatyti taikė nenuoseklų metodą ir turėjo pagrįsti savo išvadas visos pramonės vidutiniais svertiniais duomenimis.
(191)
Dėl šio teiginio pažymima, kad nustatyti žalos pašalinimo lygio faktai grindžiami patikrintais konkrečių bendrovių duomenimis, kuriuos naudojant, kaip manoma, buvo galima tiksliausiai atsižvelgti į visus palyginimui svarbius faktus. Todėl šis teiginys atmestas.
(192)
Atsižvelgiant į išvadas, padarytas dėl dempingo, jo padarytos žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, reikėtų nustatyti priemones, kad būtų užkirstas kelias tolesnei žalai, kurią Sąjungos pramonei daro importas iš Kinijos dempingo kainomis.
(193)
Šių muitų dydžiui nustatyti buvo atsižvelgta į nustatytus dempingo skirtumus ir muito dydį, kurio reikia Sąjungos pramonės patiriamai žalai pašalinti.
(194)
Todėl pagrįstai manyta, kad skaičiuojant priverstinį kainų mažinimo skirtumą būtų tikslinga remtis Sąjungos gamintojų ir Kinijos eksportuotojų pateiktomis kainomis.
(195)
Skaičiuojant, kokio dydžio antidempingo muitą reikia nustatyti, kad būtų pašalintas žalingo dempingo poveikis, manyta, kad muitas turėtų būti apskaičiuotas taip, kad sudarytų Sąjungos pramonei galimybę padengti gamybos sąnaudas ir gauti pagrįstą pelną. Manyta, kad pagrįstas pelnas neatskaičius mokesčių yra pelnas, kurį tokio pobūdžio pramonė gautų parduodama panašų produktą Sąjungoje įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jei nebūtų importo dempingo kainomis. Šis pelnas nustatytas pagal 3,9 % pelningumą, Sąjungos pramonės pasiektą 2007 m., kaip nurodyta laikinojo reglamento 12 lentelėje.
(196)
Toliau nurodyti nustatyti žalos skirtumai.
Bendrovė
Žalos skirtumas
Group Wonderful
58,5 %
Group Xinruncheng
82,3 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.
66,6 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd.
58,6 %
Visi kiti bendradarbiaujantys gamintojai
65,0 %
Kiti eksportuotojai
82,3 %
(197)
Pažymima, kad visų kitų bendradarbiaujančių gamintojų žalos skirtumas nustatytas nenaudojant Kito Group duomenų, nes ji nebuvo atrinkta ir, be to, norėta nuosekliai atitikti visų kitų bendradarbiaujančių gamintojų dempingo skirtumo apskaičiavimo būdą. (Žr. pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalies pirmą sakinį.) Kito Group, atsižvelgiant į pagrindinio reglamento 18 straipsnio taikymą, kaip minėta 54 konstatuojamojoje dalyje, turi būti taikomas kitiems gamintojams taikomas žalos skirtumas.
(198)
Taip pat pažymima, kad priverstinio kainų mažinimo skirtumai yra didesni už dempingo skirtumus, nustatytus 88-93 konstatuojamosiose dalyse, todėl nustatant muito dydį pagal mažesniojo muito taisyklę turėtų būti naudojamas dempingo skirtumas.
(199)
Siekiant užtikrinti, kad naujiems eksportuojantiems gamintojams ir neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms, minėtoms šio reglamento I priede, būtų taikomos vienodos sąlygos, reikėtų priimti nuostatą, kad pastarosioms bendrovėms nustatytas svertinis vidutinis muitas būtų taikomas naujiems gamintojams, kurie priešingu atveju neturėtų teisės į peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalį, nes 11 straipsnio 4 dalis netaikoma, jei buvo atlikta atranka.
2. Muitinės deklaracija
(200)
Nagrinėjamojo produkto statistika dažnai nurodoma kvadratiniais metrais. Vis dėlto 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros ir Bendrojo muitų tarifo (6) I priede pateiktoje Kombinuotojoje nomenklatūroje nėra nurodyto šio nagrinėjamojo produkto papildomo vieneto. Todėl reikia nustatyti, kad išleidimo į laisvą apyvartą deklaracijoje būtų nurodyta ne tik masė kilogramais arba tonomis, bet ir nagrinėjamojo produkto kiekis kvadratiniais metrais.
3. Galutinis laikinojo muito surinkimas
(201)
Atsižvelgiant į nustatytų dempingo skirtumų dydį ir įvertinus Sąjungos pramonei padarytą žalą, manoma, kad būtina galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinojo antidempingo muito, nustatyto laikinuoju reglamentu, sumas.
(202)
Jei galutiniai muitai yra didesni nei laikinieji muitai, turėtų būti galutinai surenkamos tik laikinojo muito garantuotos sumos, o garantuotos sumos, kurios yra didesnės nei galutiniai antidempingo muitai, turėtų būti grąžintos.
4. Priemonių forma
(203)
Viena suinteresuotoji šalis pasiūlė nustatyti ne ad-valorem muitus, o mažiausią importo kainą (toliau - MIK). Vis dėlto MIK nagrinėjamajam produktui netinka, nes jo yra daug įvairių rūšių ir jų kainos labai skiriasi, todėl tokiu atveju būtų didelis kryžminio kompensavimo pavojus. Be to, manoma, kad produktų dizainas ir apdaila toliau keisis ir MIK nebūtų tinkamas pagrindas muito dydžiui nustatyti. Todėl prašymas taikyti MIK priemones atmetamas.
(204)
Kita šalis nurodė, kad reikėtų taikyti importo kvotas. Vis dėlto importo kvotos neatitinka nei pagrindinio reglamento, nei tarptautiniu mastu suderintų taisyklių. Todėl šis prašymas atmestas,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės glazūruotoms ir neglazūruotoms keraminėms šaligatvio ir grindinio plytelėms, koklių arba sienų apdailos plytelėms, glazūruotiems ir neglazūruotiems keraminiams mozaikos kubeliams ir panašiems dirbiniams, pritvirtintiems arba nepritvirtintiems prie pagrindo, kurių KN kodai šiuo metu yra 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 ir 6908 90 99, nustatomas galutinis antidempingo muitas.
2. Galutinio antidempingo muito normos, taikomos 1 dalyje aprašytų ir toliau išvardytų bendrovių pagamintų produktų neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra nurodytos toliau.
Bendrovė
Muitas
Papildomas TARIC kodas
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd.; Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd.; Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd.; Foshan Gani Ceramics Co. Ltd.
26,3 %
B011
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd.
29,3 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co Ltd
36,5 %
B010
I priede išvardytos bendrovės
30,6 %
Visos kitos bendrovės
69,7 %
B999
3. Individualios muito normos, nustatytos 2 dalyje nurodytoms bendrovėms, taikomos tik tuo atveju, jei valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, atitinkanti II priede išdėstytus reikalavimus. Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikomas visoms kitoms bendrovėms nustatytas muitas.
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos muitus reglamentuojančios galiojančios nuostatos.
2 straipsnis
Galutinai surenkamos garantijomis užtikrintos laikinųjų antidempingo muitų, nustatytų Reglamentu (ES) Nr. 258/2011 importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikoms keraminėms plytelėms, kurių KN kodai šiuo metu yra 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 ir 6908 90 99, sumos. Sumos, viršijančios galutinių antidempingo muitų sumas, nerenkamos.
3 straipsnis
Kinijos Liaudies Respublikos gamintojui Komisijai pateikus pakankamai įrodymų, kad jis tiriamuoju laikotarpiu (2009 m. balandžio 1 d.-2010 m. kovo 31 d.) neeksportavo 1 straipsnio 1 dalyje aprašytų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės produktų, kad jis nėra susijęs su eksportuotoju ar gamintoju, kuriems taikomos šiuo reglamentu nustatytos priemonės, ir kad jis faktiškai eksportavo nagrinėjamąjį produktą arba prisiėmė neatšaukiamą sutartinį įsipareigojimą eksportuoti į Sąjungą didelį kiekį pasibaigus tiriamajam laikotarpiui, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, pateiktu pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu, paprasta balsų dauguma gali iš dalies pakeisti 1 straipsnio 2 dalį, tą gamintoją priskirdama prie neatrinktų bendradarbiaujančių gamintojų, kuriems taikomas 30,6 % dydžio muitas.
4 straipsnis
Tais atvejais, kai išleidimo į laisvą apyvartą deklaracija yra pateikiama dėl 1 straipsnyje nurodytų produktų, į atitinkamą tos deklaracijos skiltį įrašomas importuojamų produktų kiekis kvadratiniais metrais.
5 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2011 m. rugsėjo 12 d.