NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 402/2012
ze dne 10. května 2012
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz hliníkových radiátorů pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 12. srpna 2011 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu hliníkových radiátorů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo mezinárodní sdružení výrobců hliníkových radiátorů AIRAL S.c.r.l (International Association of Aluminium Radiator Manufacturers Limited Liability Consortium, dále jen „žadatel“) představující významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby hliníkových radiátorů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, výrobce ve srovnatelné zemi, dovozce, distributory a další strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(4)
Žadatel, další výrobci v Unii, vyvážející výrobci v ČLR, dovozci a distributoři předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu výrobců, dovozců a vyvážejících výrobců v Unii se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli dovozci a vyvážející výrobci požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení poskytli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem (jak je popsán v oddíle 3 níže) v období od července 2010 do června 2011.
(6)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům, kteří o to projevili zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a orgánům ČLR. Přihlásila se pouze jedna skupina společností, kam patří společnosti Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd a Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd (dále jen „skupina Sira“), která požádala o zacházení jako v tržním hospodářství. O individuální zacházení požádaly společnosti Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. a Metal Group Co., Ltd.
(7)
Pokud jde o výrobce v Unii a jak je řádně uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osm výrobců v Unii. Na základě informací poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii Komise vybrala vzorek čtyř výrobců v Unii, a to podle objemu výroby/prodeje, velikosti a zeměpisného umístění v Unii.
(8)
Jak je uvedeno ve 27. bodě odůvodnění, požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili pouze tři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Dva z těchto dovozců však dotčený výrobek nedováželi/nenakupovali. Proto se vzhledem k omezenému počtu spolupracujících dovozců výběr vzorku již nepovažoval za nutný.
(9)
Jak je uvedeno v 28. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osmnáct vyvážejících výrobců v ČLR. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek dvou vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie.
(10)
Komise zaslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem ostatním společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení, tj. vyvážejícím výrobcům v ČLR, čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím dovozcům v Unii a Evropské organizaci spotřebitelů (BEUC); Komise tuto organizaci požádala, aby svým přidruženým společnostem zaslala dotazníky pro uživatele.
(11)
Odpovědi poskytli dva vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku, čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku a jeden dovozce, který není ve spojení. Na dotazník neodpověděl žádný uživatel.
(12)
Kromě toho jedna skupina vyvážejících výrobců ve spojení předložila žádost o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Přezkoumání takových žádostí v předběžné fázi by však znamenalo příliš velké zatížení. O žádosti této skupiny společností o individuální zjišťování bude proto rozhodnuto v konečné fázi.
(13)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
Armatura Krakow SA, UL. Zakopianska 72, 30-418 Krakow, Polsko,
-
Fondital S.p.A., via Cerreto 40, 25079 Vobarno, Brescia, Itálie,
-
Global Srl, via Rondinera 51, 24060 Rogno, Bergamo, Itálie,
-
Radiatori 2000 S.p.A., via Francesca 54/A, 24040 Ciserano, Bergamo, Itálie.
Dovozci v Unii
-
Hydroland Chorobik Gawęda Malec Wojtycza Sp.j., Jawornik 658, 32-400 Myślenice, Polsko.
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. (Zhejiang Flyhigh), Jinyun,
-
Metal Group Co., Ltd., Wuyi.
3. Období šetření
(14)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2010 do 30. června 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(15)
Dotčeným výrobkem jsou hliníkové radiátory a jejich součásti a díly smontované do bloků nebo jednotlivě, ze kterých jsou tyto radiátory složeny, kromě radiátorů elektrického typu (dále jen „dotčený výrobek“). Dotčený výrobek v současnosti spadá pod kódy KN ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 a ex 7616 99 90.
(16)
Na základě údajných rozdílů mezi oběma existujícími postupy výroby radiátorů skupina Sira popis výrobku zpochybnila. Ve skupině Sira jsou dva čínští vyvážející výrobci, z nichž jeden používá technologii lití pod tlakem a druhý technologii průtlačného lisování. Tato skupina uvedla, že výrobky vyrobené metodou průtlačného lisování by měly být vzhledem k údajným rozdílům ve fyzikálních a technických vlastnostech, surovinách, výrobních nákladech a prodejních cenách a také vzhledem k tomu, že metoda průtlačného lisování není v EU a v ČLR běžná, vyloučeny z popisu dotčeného výrobku.
(17)
Jiná čínská zúčastněná strana, čínská obchodní komora pro dovoz a vývoz strojírenských a elektronických produktů (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products, CCCME), požádala o objasnění tohoto bodu vzhledem k rozdílům ve výrobních nákladech a v cenách radiátorů, které jsou vyráběny za použití dvou výše uvedených technologií.
(18)
Přestože v tomto ohledu existují drobné rozdíly, je zřejmé, že radiátory vyrobené uvedenými postupy mají shodné základní fyzikální a technické vlastnosti a jsou určeny ke stejnému použití. Radiátory vyrobené oběma metodami jsou do značné míry zaměnitelné. Základními vlastnostmi jsou v prvé řadě lehkost, nízká tepelná setrvačnost a vysoká tepelná vodivost. Rozdíly v nákladech a cenách a rovněž skutečnost, že technologie průtlačného lisování může zahrnovat použití mírně odlišné slitiny hliníku, tyto základní vlastnosti nemění. Pokud jde o srovnání cen, veškeré rozdíly jsou řádně zohledněny ve struktuře systému srovnávání druhů výrobku, který byl pro toto šetření použit (dále jen „systém PCN“), což znamená, že se provádí srovnání pouze podobných výrobků.
(19)
Dále by měly být hliníkové radiátory pokládány za jediný výrobek nezávisle na výrobním postupu proto, že jsou prodávány prostřednictvím stejných distribučních cest a koneční uživatelé a spotřebitelé je vnímají jako vyrobené z hliníku (s dobře známými vlastnostmi, jež jsou uvedeny výše) a nečiní mezi nimi rozdíl podle výrobního postupu. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se toto tvrzení zamítá.
(20)
Komora CCCME rovněž zpochybnila skutečnost, že radiátory z ocelového plechu či dokonce z litiny nejsou zařazeny do popisu výrobku. Avšak přestože se takové výrobky používají k podobným účelům, mají odlišné základní fyzikální a technické vlastnosti, neboť základní surovina (hliníková slitina) se nahrazuje ocelí či železem, které mají jiné fyzikální a technické vlastnosti, pokud jde o hmotnost, tepelnou setrvačnost a vodivost. Toto tvrzení se proto zamítá.
(21)
Komora CCCME vyjádřila další připomínky k odkazům v podnětu, které se týkají prodeje prostřednictvím výzvy k předkládání nabídek. Její připomínky ukázaly, že předpokládala, že se jedná o veřejné zakázky. Výzva k předkládání nabídek, na niž se v podnětu odkazuje, se však týkala běžné obchodní praxe, v rámci níž odběratel radiátorů z EU žádá potenciální dodavatele, aby ho seznámili s cenami před tím, než objedná zboží. Veřejná zakázka nebyla součástí žádného dovozu z ČLR, který byl při výpočtech použit.
(22)
Komora CCCME také vyjádřila připomínky k odkazům v podnětu, které se týkaly „designových radiátorů“; domnívala se, že takové radiátory byly vyloučeny z popisu výrobku. Tyto připomínky však opět vyplynuly z nedorozumění, neboť popis výrobku tyto radiátory zahrnuje. Uvedené připomínky byly proto zamítnuty.
2. Obdobný výrobek
(23)
Šetřením se prokázalo, že hliníkové radiátory vyráběné v ČLR a z této země vyvážené a hliníkové radiátory vyráběné a prodávané v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití, a považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. VÝBĚR VZORKU
1. Výběr vzorku výrobců v Unii
(24)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění újmy.
(25)
V oznámení o zahájení Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek tvořily čtyři společnosti vybrané z osmi výrobců v Unii, o nichž bylo před zahájením šetření známo, že vyrábějí obdobný výrobek, a to na základě objemu prodeje, velikosti a zeměpisného umístění v rámci Unie. Tyto společnosti představovaly 66 % celkové odhadované výroby v Unii v průběhu období šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení. Jedna ze zúčastněných stran požádala, aby se při výběru vzorku zohlednil též objem výroby. Bylo rozhodnuto vzorek odpovídajícím způsobem změnit. Žádná ze zúčastněných stran nevznesla námitky proti konečnému vzorku sestávajícímu ze čtyř společností.
2. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(26)
S ohledem na potenciálně velký počet dovozců zapojených do řízení se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku dovozců.
(27)
Pouze tři dovozci, kteří nejsou ve spojení, poskytli požadované informace a souhlasili se spoluprací. Vzhledem k tomu, že dva z těchto dovozců nevykázali dovoz ani nákup dotčeného výrobku, se výběr vzorku již nepovažoval za nutný.
3. Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(28)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo všech osmnáct vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto společnosti vyvezly přibližně 5 milionů součástí (3), což je o něco méně než 50 % čínského vývozu na trh EU v období šetření. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek dvou vyvážejících výrobců s největším objemem výroby, prodeje a vývozu, jež mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Na oba vyvážející výrobce, společnosti Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. a Metal Group Co., Ltd., připadalo přibližně 62 % objemu prodeje všech osmnácti vyvážejících výrobců, kteří poskytli údaje pro výběr vzorku.
(29)
Jedna skupina vyvážejících výrobců (skupina Sira) zpochybnila své nezařazení do vzorku na základě skutečnosti, že vyrábí určitý druh radiátorů (výroba technologií průtlačného lisování) a její zařazení do vzorku by proto zvýšilo reprezentativnost vzorku. Avšak zařazení jedné zvláštní skupiny nebylo nutné, neboť původně vybraný vzorek již představoval více než 60 % vývozu vykázaného spolupracujícími společnostmi. Kromě toho není nezbytné, aby ve vzorku byly obsaženy všechny typy dotčeného výrobku. Žádost skupiny Sira o zařazení byla proto zamítnuta a původně vybraný vzorek byl potvrzen.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství a individuální zacházení
1.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(30)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(31)
Oba vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali však pouze o individuální zacházení. Splnění kritérií pro zacházení jako v tržním hospodářství nebylo proto zjišťováno.
1.2. Individuální zacházení
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(33)
Oba vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali o individuální zacházení. Jejich žádost byla přezkoumána. Šetření prokázalo, že společnosti zařazené do vzorku splnily veškeré podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(34)
Oběma vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku bylo proto přiznáno individuální zacházení.
2. Srovnatelná země
(35)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(36)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro ČLR Rusko, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(37)
Ohledně Ruska jako navrhované srovnatelné země nebyly vzneseny žádné připomínky. Žádná ze zúčastněných stran nenavrhla jiné výrobce obdobného výrobku ze srovnatelné země navíc k těm, kteří byli uvedeni v podnětu v průběhu šetření.
(38)
Ze strany Ruska nebyla poskytnuta žádná spolupráce, přestože všichni známí ruští výrobci byli v průběhu šetření opakovaně kontaktováni a obdrželi dotazníky pro srovnatelnou zemi.
(39)
Komise se sama pokusila vyhledat další výrobce ze třetích zemí.
(40)
Byly proto zaslány dopisy a dotazníky všem známým výrobcům v dalších třetích zemích (tj. Turecku, Íránu, Chorvatsku, Indii, Jižní Africe a Švýcarsku). Avšak přes podniknuté kroky nakonec k žádné spolupráci nedošlo.
(41)
Jak je uvedeno v 38., 39. a 40. bodě odůvodnění, šetření neodhalilo žádnou třetí zemi s tržním hospodářstvím, která mohla být v řízení použita jakou srovnatelná země. V případě neexistence takové třetí země s tržním hospodářstvím se proto v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení předběžně došlo k závěru, že není možné určit běžnou hodnotu pro výrobce zařazené do vzorku na základě cen na domácím trhu nebo početně zjištěné běžné hodnoty v třetí zemi s tržním hospodářstvím, včetně Unie, a proto je nutné určit běžnou hodnotu na základě jiného přiměřeného základu, v tomto případě na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za obdobný výrobek v Unii. To se považovalo za vhodné vzhledem k nedostatečné spolupráci uvedené výše, ale rovněž s ohledem na velikost trhu EU, dovoz dotčeného výrobku a silnou vnitřní hospodářskou soutěž s uvedeným výrobkem na trhu EU.
3. Běžná hodnota
(42)
Vzhledem k tomu, že obě společnosti zařazené do vzorku nepožádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce určena, jak je uvedeno v 41. bodě odůvodnění, na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za obdobný výrobek v Unii. Poté, co byly za základ pro stanovení běžné hodnoty zvoleny ceny zaplacené nebo které je třeba zaplatit v Unii, byla běžná hodnota vypočtena na základě údajů ověřených v provozovnách výrobců v Unii zařazených do vzorku a uvedených v 13. bodě odůvodnění.
(43)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v EU nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že prodej v Unii uskutečněný výrobci obdobného výrobku v Unii je reprezentativní ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.
(44)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje v EU nezávislým odběratelům. Transakce v rámci prodeje v EU byly považovány za ziskové v případě, že se jednotková cena rovnala výrobním nákladům, nebo byla vyšší. Proto byly stanoveny výrobní náklady na trhu Unie v období šetření. Uvedená analýza prokázala, že prodej v EU určitých druhů výrobku byl ziskový, to znamená, že čistá jednotková prodejní cena byla vyšší než vypočtené jednotkové výrobní náklady.
(45)
Běžná hodnota každého druhu výrobku byla založena na skutečných prodejních cenách (ze závodu), pokud jde o ziskový prodej, a na vypočtené běžné hodnotě, pokud jde o neziskový prodej.
(46)
Běžná hodnota byla stanovena tak, že se k výrobním nákladům výrobního odvětví EU přičetly prodejní, správní a režijní náklady a zisk. Podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly částky pro prodejní, správní a režijní náklady a zisk ve výši 4,43 % stanoveny na základě skutečných údajů, které výrobci v EU skutečně zaznamenali při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
4. Vývozní ceny
(47)
Jelikož vyvážející výrobci zařazení do vzorku, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen za dotčený výrobek skutečně zaplacených nebo cen, které je za něj třeba zaplatit.
5. Srovnání
(48)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Odpovídající úpravy nepřímých daní, nákladů na dopravu, pojištění, balení, manipulaci a úvěrových nákladů byly provedeny ve všech případech, kdy byly považovány za přiměřené, správné a podložené ověřenými podklady.
(49)
U jednoho z vyvážejících výrobců se ukázalo, že příslušná společnost nezařadila při použití dotazníkem požadovaného systému dotčený výrobek správně. Jedna z charakteristik dotčeného výrobku se týkala tepelného výkonu radiátorů. Příslušná společnost však nedisponovala důkazy, které by podpořily údaje o tepelném výkonu vyvážených modelů. Skutečně udaný tepelný výkon nebyl uveden správně a neodpovídal dalším charakteristikám, jako je hmotnost a rozměry. Proto bylo pro účely srovnání nutné použít pouze zbývající charakteristiky.
(50)
Když byl ke klasifikaci druhů výrobku použit systém PCN, byla u jednoho z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku zjištěna vysoká shoda. U druhého vyvážejícího výrobce však byla použita metoda podobnosti, neboť nebylo možné zjistit žádnou přímou shodu. V případě použití metody podobnosti byly dotčené straně sděleny podrobné informace.
6. Dumpingová rozpětí
(51)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení se dumpingové rozpětí zjišťovalo na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen a bylo vyjádřeno jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(52)
Výpočet váženého průměru těchto dvou dumpingových rozpětí byl proveden pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku.
(53)
Vzhledem k malé spolupráci ze strany ČLR (méně než 50 %) se považovalo za vhodné, aby se celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR stanovilo na základě nejvíce dumpingové transakce s určitým odběratelem spolupracujících vývozců.
(54)
Stanovená prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením:
Tabulka č. 1
Název společnosti
Status
Dumpingové rozpětí
Zhejiang Flyhigh
Individuální zacházení
23,0 %
Metal Group Co. Ltd.
Individuální zacházení
70,8 %
Jiné spolupracující společnosti
32,5 %
Celostátní dumpingové rozpětí
76,6 %
E. ÚJMA
1. Celková výroba v Unii
(55)
K zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po něm a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(56)
Hliníkové radiátory byly během období šetření vyráběny osmi výrobci v Unii. K zjištění celkové výroby v Unii během období šetření byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po něm.
(57)
Na tomto základě byla celková výroba v Unii, posuzovaná podle množství součástí, odhadnuta na přibližně 64 milionů součástí během období šetření. Vzhledem k tomu, že výrobci v Unii, kteří podpořili podnět, tvořili celkovou výrobu v Unii, představují tito výrobci výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou proto nazýváni „výrobní odvětví Unie“.
2. Spotřeba v Unii
(58)
Pro šetření nemohly být použity dovozní statistiky Eurostatu, neboť kódy KN, pod nimiž jsou uvedeny hliníkové radiátory, obsahují rovněž jiné výrobky z hliníku, např. elektrické radiátory.
(59)
Spotřeba v Unii byla proto stanovena na základě údajů obsažených v podnětu, které se týkaly zejména objemu prodeje v Unii uskutečněného subjekty výrobního odvětví Unie a dovozu ze strany vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto údaje byly prověřeny obdrženými odpověďmi na výběrové dotazníky a informacemi získanými a ověřenými v prostorách výrobců v Unii zařazených do vzorku a vyvážejících výrobců v ČLR.
(60)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka č. 2
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba Unie (v součástech)
46 000 000
40 500 000
39 000 000
44 246 066
Index (2009 = 100)
114
100
96
109
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(61)
Celková spotřeba na trhu EU se v průběhu posuzovaného období snížila o 3,8 %. V souladu s celosvětovými nepříznivými dopady finanční krize došlo v letech 2008-2009 k poklesu přibližně o 12 %, a poté o dalších 3,7 %. Od roku 2010 do období šetření se však spotřeba zvýšila o 13,5 %, ale nedosáhla počáteční úrovně z roku 2008. Tabulka č. 2 rovněž ukazuje, že od roku 2009 do období šetření se spotřeba zvýšila o 9 %.
3. Dovoz z dotčené země
(62)
Během posuzovaného období se dovoz z ČLR do Unie vyvíjel takto:
Tabulka č. 3
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu z ČLR (v součástech)
6 000 000
7 000 000
8 000 000
10 616 576
Index (2009 = 100)
86
100
114
152
Podíl na trhu
13,0 %
17,3 %
20,5 %
24,0 %
Index (2009 = 100)
75
100
119
139
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(63)
Bez ohledu na vývoj spotřeby objem dovozu z ČLR v posuzované období výrazně narostl o 77 %. Tento nárůst byl nepřetržitý, nejvýraznější pak byl mezi rokem 2010 a obdobím šetření (zvýšení o 33 %). Podobně i podíl čínských vyvážejících výrobců na trhu vykazuje v posuzovaném období trvale rostoucí trend, kdy během období šetření dosahuje 24 % oproti 13 % v roce 2008. Uvedený nárůst by měl být posuzován v souvislosti s celkovým snížením spotřeby o 3,8 % v témže období.
3.1. Ceny dovozu a cenové podbízení
Tabulka č. 4
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná cena (v EUR/součást)
4,06
3,25
4,07
4,02
Index (2009 = 100)
125
100
125
123
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(64)
Tabulka č. 4 ukazuje, že průměrná dovozní cena z ČLR se během posuzovaného období mírně snížila. Nejprve se mezi lety 2008 a 2009 značně snížila o 20 %, poté se mezi lety 2009 a 2010 zvýšila o 25 %. Ke konci posuzovaného období pak opět poklesla.
(65)
Z šetření rovněž vyplynulo, že dovozní ceny z ČLR byly setrvale nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie v posuzovaném období. Propad cen v roce 2009 se kryl s výrazným nárůstem čínského podílu na trhu EU, který stoupl z 13 % na 17,3 %, a trvající cenové podbízení vysvětluje nepřetržitý nárůst podílu čínských vyvážejících výrobců na trhu zejména mezi rokem 2009 a obdobím šetření.
(66)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu spolupracujících čínských výrobců prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(67)
Toto cenové srovnání bylo provedeno podle druhu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení 6,1 % ze strany čínských vyvážejících výrobců.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1. Předběžné poznámky
(68)
Jak je uvedeno v 24. a 25. bodě odůvodnění, byl za účelem posouzení možné podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie proveden výběr vzorku. Je třeba uvést, že jeden z výrobců v Unii zařazených do vzorku zahájil výrobu hliníkových radiátorů teprve v roce 2009. Za účelem konzistentní analýzy tendencí v posuzovaném období se považovalo za vhodné stanovit rok 2009 jako referenční rok pro přezkum újmy, tj. jako index 100. Pro úplnost byl na základě dostupných údajů stanoven rovněž index pro rok 2008.
(69)
Za účelem stanovení mikroukazatelů, jako jsou jednotkové ceny, jednotkové výrobní náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získávat kapitál a zásoby, byly čtyřmi výrobci v EU zařazenými do vzorku poskytnuty a ověřeny potřebné údaje. Index pro rok 2008 byl stanoven na základě údajů, které byly k dispozici pro tři výrobce působící v roce 2008 a byly srovnány s údaji o těchto třech výrobcích z roku 2009 (index 100).
(70)
Ke stanovení makroukazatelů, jako jsou výroba výrobního odvětví Unie, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu a zaměstnanost, byly použity údaje poskytnuté osmi výrobci hliníkových radiátorů v EU. Index pro rok 2008 byl stanoven na základě údajů, které byly k dispozici pro sedm výrobců působících v roce 2008 a byly srovnány s údaji o těchto sedmi výrobcích z roku 2009 (index 100).
(71)
V souvislosti s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnuje hodnocení hospodářské situace výrobního odvětví Unie během posuzovaného období posouzení všech hospodářských činitelů uvedených ve zmíněném článku.
4.2. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka č. 5
2008
2009
2010
Období šetření
Objem výroby (součásti)
55 533 555
60 057 377
64 100 484
Index (2009 = 100)
116
100
108
115
Objem výroby (součásti)
93 426 855
95 762 788
107 218 125
100
103
115
Index využití kapacity
70 %
59 %
63 %
60 %
Index (2009 = 100)
119
100
106
101
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(72)
K zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(73)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba klesla. Zároveň se snížením poptávky v roce 2009 výroba prudce poklesla, načež vzrostla v roce 2010 během období šetření. I při nárůstu spotřeby o 9 % byla výroba mezi rokem 2009 a obdobím šetření poměrně stabilní. Výroba je rovněž závislá na vývozní činnosti výrobního odvětví EU, a ta byla během posuzovaného období významná.
(74)
Přestože spotřeba poklesla pouze mírně, využití kapacity se ze 70 % v roce 2008 snížilo na 60 % během období šetření. Mezi rokem 2009 a obdobím šetření bylo poměrně stálé.
4.3. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka č. 6
2008
2009
2010
Období šetření
Objem prodeje (součásti)
40 000 000
33 500 000
31 000 000
33 629 490
Index (2009 = 100)
119
100
93
100
Podíl na trhu
87 %
82,7 %
79,5 %
76 %
Index (2009 = 100)
105
100
96
92
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(75)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 16 % a jeho podíl na trhu setrvale klesal z 87 % v roce 2008 na 76 % v průběhu období šetření. V roce 2009 se objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil o 16 % a to ztratilo tedy více než čtyři procentní body podílu na trhu. V roce 2010 se objem prodeje propadl o dalších 7 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se zmenšil z 82,7 % na 79,5 %. V období šetření, za zvyšující se spotřeby (nárůst o 13,5 %), došlo k dalšímu zmenšení podílu na trhu výrobního odvětví Unie na 76 %. Toto odvětví nemohlo tedy využít rostoucí spotřebu a získat zpět část podílu na trhu, který ztratilo.
4.4. Růst
(76)
V průběhu posuzovaného období se ukázalo, že spotřeba v Unii mírně poklesla o 3,8 %, přičemž se ve stejném období objem prodeje výrazně snížil o 15,9 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu o 12,6 %. Zároveň se v posuzovaném období značně zvýšil dovoz z ČLR, a to o 76,9 %. V důsledku toho se během téhož období zmenšil podíl výrobního odvětví Unie na trhu, a to o 11 procentních bodů.
4.5. Zaměstnanost
Tabulka č. 7
2008
2009
2010
Období šetření
Počet zaměstnanců
1 598
1 642
1 641
Index (2009 = 100)
102
100
103
103
Produktivita (v jednotkách/zaměstnanec)
Index (2009 = 100)
114
100
105
112
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(77)
Počet zaměstnanců v posuzovaném období mírně vzrostl, což však vedlo k poklesu výroby. Je však třeba poznamenat, že vzrůstající tendence, pokud jde o zaměstnanost, je výhradně důsledkem toho, že jedna ze společností zařazených do vzorku, konkrétně nejmenší ze společností ve vzorku, zahájila výrobu v roce 2009. V opačném případě by zaměstnanost vykazovala negativní vývoj.
(78)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výkon na osobu a na rok, v posuzovaném období mírně klesla. Své nejnižší hodnoty dosáhla v roce 2009, načež se až do období šetření zvyšovala, nedosáhla však své počáteční úrovně. Mezi rokem 2009 a obdobím šetření produktivita vzrostla o 12 %.
4.6. Průměrné jednotkové ceny v Unii a výrobní náklady
Tabulka č. 8
2008
2009
2010
Období šetření
Cena jednotky v EU pro nezávislé odběratele
(EUR/součást)
5,31
5,47
5,62
Index (2009 = 100)
113
100
103
106
Jednotkové výrobní náklady (EUR/součást)
4,92
5,34
5,61
Index (2009 = 100)
113
100
109
114
Zdroj: odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(79)
Vývoj průměrných prodejních cen zaznamenal v posuzovaném období výrazný pokles o 6 %. Od roku 2009 do období šetření se ceny zvedly o 6 %, zároveň se zvýšením spotřeby a zlepšením situace na trhu, nedosáhly však výše z roku 2008.
(80)
Současně se v posuzovaném období mírně snížily poměrné výrobní a prodejní náklady na obdobný výrobek, výrobní odvětví Unie však v roce 2010 a v období šetření nadále nebylo ziskové. V roce 2009 se náklady snížily o 11,5 %, což ovlivnilo snížení prodejních cen o 11,5 % v roce 2010 a v období šetření, poté výrobní odvětví Unie zaznamenalo strmý růst nákladů a mohlo pouze mírně zvýšit ceny k pokrytí mimořádných nákladů. Tento vývoj vedl k dalšímu snížení ziskovosti a ke zmenšení podílu na trhu, neboť ceny účtované výrobním odvětvím Unie byly setrvale vyšší než čínské dovozní ceny.
4.7. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
Tabulka č. 9
2008
2009
2010
Období šetření
Ziskovost prodeje EU (v % čistého prodeje)
7,4 %
7,5 %
2,4 %
0,2 %
Index (2009 = 100)
99
100
32
2
Peněžní tok
27 712 871
14 228 145
843 570
Index (2009 = 100)
112
100
51
3
Investice (EUR)
25 404 161
15 476 164
12 072 057
8 945 470
Index (2009 = 100)
165
100
78
58
Návratnost investic
36 %
49 %
21 %
2 %
Index (2009 = 100)
73
100
43
4
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(81)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V posuzovaném období a rovněž od roku 2009 do období šetření se ziskovost výrobního odvětví Unie výrazně snížila, a to téměř až na samou svou hranici.
(82)
Trend zaznamenaný u peněžního toku, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, odrážel do velké míry negativní vývoj ziskovosti. Nejnižší úrovně bylo dosaženo v období šetření. Obdobně i návratnost investic klesla z 36 % v roce 2008 na 2 % v období šetření.
(83)
Uvedený vývoj ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic v posuzovaném období snížil schopnost výrobního odvětví Unie investovat do svých činností a ohrozil jeho rozvoj. Na počátku posuzovaného období se výrobnímu odvětví Unie dařilo významně investovat a modernizovat strojní zařízení, a tak vyrábět efektivněji, poté se však investice trvale snižovaly, až ve zbytku posuzovaného období snížení dosáhlo 64,7 %.
4.8. Zásoby
Tabulka č. 10
2008
2009
2010
Období šetření
Konečný stav zásob ve výrobním odvětví Unie Index (2009 = 100)
137
100
131
299
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(84)
Stav zásob výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku během posuzovaného období značně vzrostl V roce 2009 se úroveň konečného stavu zásob snížila o 27 %; následně se v roce 2010 zvýšila o 30,8 % a v období šetření o 128,4 %.
5. Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(85)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho cenám není možné považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh EU za zanedbatelný.
6. Závěr ohledně újmy
(86)
Šetřením bylo prokázáno, že se většina ukazatelů újmy pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie během posuzovaného odvětví zhoršila, nebo se nevyvíjela v souladu se spotřebou. To se týká především období od roku 2009 do konce období šetření.
(87)
V posuzovaném období v souvislosti s klesající spotřebou nepřetržitě a výrazně rostl dovoz z ČLR. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie celkem o 16 % a jeho podíl na trhu se z 87 % v roce 2008 propadl na 76 % v období šetření. Přestože se spotřeba od roku 2009 do období šetření zvýšila o 9 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se i nadále zmenšoval. Vzhledem k expanzi dumpingového dovozu z ČLR na trh EU se výrobnímu odvětví Unie nezdařilo opět nabýt podílu na trhu, který ztratilo. Levný dumpingový dovoz v posuzovaném období nepřetržitě rostl, doprovázen setrvalým podbízením ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie.
(88)
Dále byly významně dotčeny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál a investovat.
(89)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(90)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Dále byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby se zajistilo, že jakákoli újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připisována dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(91)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii během posuzovaného období snížila o 3,8 % a objem dumpingového dovozu z ČLR výrazně vzrostl o přibližně 77 %, přičemž podíl tohoto dovozu na trhu rovněž vzrostl, a to z 13 % v roce 2008 na 24 % v období šetření. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 16 % a zmenšil se jeho podíl na trhu, a to z 87 % v roce 2008 na 76 % v období šetření.
(92)
Od roku 2009 do období šetření se spotřeba v Unii zvýšila o 9 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se však opět zmenšil, a to na rozdíl od ročního nárůstu dumpingového dovozu z ČLR o 52 % v uvedeném období.
(93)
S ohledem na silný tlak na ceny je třeba zdůraznit, že v roce 2009 klesly průměrné dovozní ceny z ČLR o 20 %, což přinutilo výrobní odvětví Unie výrazně snížit své prodejní ceny o přibližně 11,5 %. V roce 2010 a během období šetření se z důvodu zvýšení nákladů výrobní odvětví Unie pokusilo zvýšit své ceny. Tento vývoj vedl k další ztrátě podílu na trhu, neboť ceny účtované výrobním odvětvím Unie byly setrvale vyšší než ceny dumpingového dovozu z ČLR. Tento stav vedl zejména k výraznému zhoršení, pokud jde o ziskovost, objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu.
(94)
V posuzovaném období se ceny dumpingového dovozu z ČLR snížily. Přestože se ceny dovozu z ČLR od roku 2009 do období šetření zvýšily o 23 %, zůstávaly během posuzovaného období a zejména v průběhu období šetření setrvale nižší než prodejní ceny účtované výrobním odvětvím Unie, a tak se na trhu Unie udržovaly na stejné úrovni.
(95)
Z výše uvedeného vyplývá, že výrazný nárůst dumpingového dovozu z ČLR, a to při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie neustále vykazovaly cenové podbízení, byl určující pro podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie, což se odráží zejména v jeho špatné finanční situaci, poklesu objemu prodeje a podílu na trhu a zhoršení většiny ukazatelů újmy.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dovoz ze třetích zemí
(96)
Jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, pro šetření nemohly být použity dovozní statistiky Eurostatu, neboť kódy KN, pod nimiž jsou uvedeny hliníkové radiátory, jejich součásti a díly, obsahují všechny druhy výrobků z hliníku. Jelikož nebyly k dispozici žádné další spolehlivé informace, byl na základě podnětu vyvozen závěr, že kromě ČLR neexistuje žádná další země, která není členem Evropské unie, která během posuzovaného období vyráběla a vyvážela hliníkové radiátory do EU.
3.2. Hospodářská krize
(97)
Hospodářská krize částečně vysvětluje snížení spotřeby v Unii zejména v roce 2009 a 2010. Je však třeba uvést, že v situaci, kdy se snižovala spotřeba v posuzovaném období, a v situaci, kdy se mezi rokem 2009 a obdobím šetření spotřeba zvyšovala, objem dumpingového dovozu z ČLR za ceny, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie vykazovaly cenové podbízení, na trhu Unie stále rostl.
(98)
Výsledky levného dumpingového dovozu kontrastují s výsledky výrobního odvětví Unie. Šetření skutečně ukázalo, že přestože se spotřeba v Unii od roku 2009 do období šetření zvýšila v souvislosti s všeobecným hospodářským oživením, podíl výrobního odvětví Unie na trhu nadále klesal. Přestože objem produkce se spíše zvyšoval, část nadvýroby bylo nutné ponechat jako zásoby.
(99)
Za běžných hospodářských podmínek a v případě neexistence silného cenového tlaku a prudkého nárůstu dovozu dumpingových výrobků by se výrobní odvětví Unie mohlo potýkat s určitými problémy při vyrovnávání se s poklesem spotřeby a zvýšením fixních nákladů na jednotku kvůli nižšímu využití kapacity. Výsledky šetření však jednoznačně ukazují, že dumpingový dovoz z ČLR prohloubil účinky hospodářského propadu. Výrobní odvětví Unie se nevzpamatovalo ani v období všeobecného hospodářského oživení a nemohlo vykázat svůj původní objem prodeje a získat zpět podíl na trhu, který ztratilo během posuzovaného období.
(100)
Přestože tedy není vyloučeno, že hospodářská krize mohla celkově přispět ke zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie, nelze její dopad považovat za takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla tomuto výrobnímu odvětví způsobena.
3.3. Vývoj výrobních nákladů výrobního odvětví Unie
(101)
Šetřením se prokázalo, že náklady na výrobu hliníkových radiátorů jsou v přímé souvislosti s vývojem cen hliníku, což je hlavní surovina pro výrobu tohoto výrobku. Přestože se, jak ukazuje tabulka č. 8 výše, výrobní náklady v roce 2009 výrazně snížily, prodejní ceny se snižovaly stejným tempem. V roce 2010 a v období šetření náklady stouply více než prodejní ceny, a proto ve výrobním odvětví Unie nedošlo k oživení, zejména pokud jde o ziskovost. K tomu došlo v době, kdy dovozní ceny výrobku dováženého z ČLR v porovnání s cenami účtovanými výrobním odvětvím Unie setrvale vykazovaly podbízení.
(102)
V tržním hospodářství by bylo možné očekávat, že se ceny na trhu budou pravidelně přizpůsobovat tak, aby zohledňovaly vývoj různých složek výrobních nákladů. K tomu však nedošlo. Šetření potvrdilo, že dumpingový dovoz z ČLR, podbízivý ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie, nadále stlačoval ceny na trhu Unie, a tak zabránil tomuto výrobnímu odvětví, aby si udrželo svůj podíl na trhu a upravovalo ceny tak, aby mohlo pokrývat své náklady a dosahovat přiměřené úrovně zisku, a to zejména v období šetření.
(103)
Nárůst cen surovin proto nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie zejména v období šetření.
3.4. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku
Tabulka č. 11
2008
2009
2010
Období šetření
Objem vývozu v součástech
18 280 847
20 245 515
17 242 607
Index (2009 = 100)
126
100
111
94
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(104)
Vývozní činnost výrobního odvětví Unie představovala v posuzovaném období významný podíl jeho obchodních činností. Hlavním cílem vývozu výrobního odvětví Unie byly zejména trhy v Rusku a dalších zemích východní Evropy, kde měly prodávané výrobky poměrně nižší kvalitu, a proto byly levnější než radiátory prodávané na trhu Unie.
(105)
Výše uvedená tabulka ukazuje, že vývozní obrat výrobního odvětví Unie v posuzovaném období poklesl. Jak naznačují dostupné informace, lze tuto situaci částečně vysvětlit tak, že na těchto vývozních trzích byl rovněž přítomen rostoucí objem vývozu hliníkových radiátorů z ČLR.
(106)
Je nicméně zřejmé, že uvedená vývozní činnost umožnila výrobnímu odvětví Unie dosáhnout úspor z rozsahu a tím snížit celkové výrobní náklady. Lze proto oprávněně uvažovat o tom, že vývozní činnost výrobního odvětví Unie nemohla být potenciální příčinou podstatné újmy, která byla tomuto odvětví způsobena zejména v období šetření. Ať měl pokles vývozního prodeje na výrobní odvětví Unie jakkoli negativní dopad, nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi uvedenou újmou a levným dumpingovým dovozem z ČLR.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(107)
Z výše uvedené analýzy vyplývá, že v posuzovaném období a od roku 2009 do období šetření došlo k podstatnému nárůstu objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu. Bylo zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, zejména v období šetření.
(108)
Uvedený růst objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu byl setrvalý a probíhal současně s negativním vývojem hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Tato situace se zhoršila v období šetření, kdy výrobní odvětví Unie nemohlo opět získat ztracený podíl na trhu a být znovu ziskové a kdy ostatní finanční ukazatele, jako peněžní tok a návratnost investic, dosáhly nejnižších hodnot.
(109)
Analýza ostatních známých činitelů, včetně hospodářské krize, ukazuje, že negativní dopad těchto činitelů není natolik významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
(110)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že vývoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžné poznámky
(111)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(112)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že většina ukazatelů újmy vykazovala během posuzovaného období záporný trend. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako nevyhnutelné.
(113)
Očekává se, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví účinné obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny výrobku, který je předmětem šetření, tak, aby zohledňovaly náklady různých složek a podmínky na trhu. Lze rovněž očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít další kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci.
(114)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že by došlo k další ztrátě podílu na trhu a že by výrobní odvětví Unie zůstalo i nadále ztrátové. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. Vzhledem k vzniklým ztrátám a k vysoké úrovni investic do výroby na začátku posuzovaného období se dá očekávat, že by v případě neuložení opatření většina výrobců v Unii nemohla své investice získat zpět.
(115)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů a dovozců
(116)
Uživatelé v rámci tohoto šetření nespolupracovali.
(117)
Pokud jde o dovozce, v rámci tohoto šetření spolupracoval pouze jediný dovozce, působící v Polsku, který vyplnil dotazník a umožnil inspekci na místě. Tento dovozce utrpěl v souvislosti s dotčeným výrobkem v období šetření drobné ztráty. Činnosti spojené s dotčeným výrobkem jsou však poměrně skromné ve srovnání s veškerými činnostmi této společnosti. Je proto pravděpodobné, že uložení opatření by nemělo závažný dopad na její celkový zisk.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(118)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
H. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(119)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(120)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(121)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by bylo možné dosáhnout, pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu, by měl vycházet z průměrného ziskového rozpětí před zdaněním dosahovaného výrobci v Unii v roce 2008. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 7,4 % z obratu lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(122)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. K ceně nepůsobící újmu se dospělo úpravou prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku o skutečné zisky/ztráty dosažené v průběhu období šetření a připočtením zmíněného ziskového rozpětí.
(123)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s cenou výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu.
2. Prozatímní opatření
(124)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(125)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby antidumpingového cla stanoveny porovnáním rozpětí pro odstranění újmy a dumpingového rozpětí. Navrhované antidumpingové clo se proto stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
23,0 %
12,6 %
12,6 %
Metal Group Co. Ltd.
70,8 %
56,2 %
56,2 %
Jiné spolupracující společnosti
32,5 %
21,2 %
21,2 %
Celostátní dumpingové rozpětí
76,6 %
61,4 %
61,4 %
(126)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(127)
Všechny stížnosti požadující použití těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu právnické osoby nebo po zřízení nových výrobních nebo prodejních subjektů) musí být adresovány Komisi (4) bezodkladně se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakoukoli změnu činností společnosti spojených s výrobou, tuzemským obchodem a vývozem související např. se změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
I. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(128)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz hliníkových radiátorů a součástí a dílů smontovaných do bloků nebo jednotlivě, ze kterých jsou tyto radiátory složeny, kromě radiátorů elektrického typu a jejich součástí a dílů, v současnosti kódů KN ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 a ex 7616 99 90 (doplňkové kódy TARIC 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 a 7616999091), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
12,6
B272
Metal Group Co. Ltd.
56,2
B273
Jinyun Shengda Industry Co., Ltd..
21,2
B274
Ningbo Ephriam Radiator Equipment Co.,Ltd
21,2
B275
Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd
21,2
B276
Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co. Ltd.
21,2
B277
Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd.
21,2
B278
Sira (Tianjin) Aluminium Products Co., Ltd
21,2
B279
Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co., Ltd.
21,2
B280
Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd
21,2
B281
Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd.
21,2
B282
Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co.,Ltd
21,2
B283
Zhejiang Botai Tools Co., Ltd
21,2
B284
Zhejiang East Industry Co., Ltd
21,2
B285
Zhejiang Guangying Machinery Co.,Ltd
21,2
B286
Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd.
21,2
B287
Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd.
21,2
B288
Zhejiang Ningshuai Industry Co., Ltd
21,2
B289
Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd.
21,2
B290
Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd
21,2
B291
Všechny ostatní společnosti
61,4
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. května 2012.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 402/2012
2012 m. gegužės 10 d.
kuriuo nustatomas laikinasis antidempingo muitas Kinijos Liaudies Respublikos kilmės aliumininių radiatorių importui
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,
pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Inicijavimas
(1)
2011 m. rugpjūčio 12 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) (toliau - pranešimas apie inicijavimą) Europos Komisija (toliau - Komisija) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl į Sąjungą importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - KLR) kilmės aliumininių radiatorių inicijavimą.
(2)
Tyrimas inicijuotas Tarptautinei ribotos atsakomybės aliumininių radiatorių gamintojų konsorciumo asociacijai (angl. International Association of Aluminium Radiator Manufacturers Limited Liability Consortium (AIRAL Scrl)) (toliau - skundo pateikėjas), pagaminančiai didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 25 %) visų aliumininių radiatorių Sąjungoje, pateikus skundą. Skunde pateikti šio produkto dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.
2. Su tyrimu susijusios šalys
(3)
Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems KLR gamintojams, panašios šalies gamintojams, importuotojams, platintojams ir kitoms žinomoms susijusioms šalims, taip pat KLR atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą.
(4)
Skundo pateikėjas, kiti Sąjungos gamintojai, eksportuojantys KLR gamintojai, importuotojai ir platintojai pareiškė savo nuomonę. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(5)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį Sąjungos gamintojų, importuotojų ir eksportuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali būti vykdoma atranka. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), importuotojų ir eksportuojančių gamintojų paprašyta pranešti apie save Komisijai ir, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pateikti pagrindinę informaciją apie 2010 m. liepos mėn. - 2011 m. birželio mėn. laikotarpio veiklą, susijusią su nagrinėjamuoju produktu, kaip apibrėžta 3 dalyje.
(6)
Tam, kad eksportuojantys gamintojai panorėję galėtų pateikti prašymą taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau - RER) arba individualų režimą (toliau - IR), Komisija žinomiems susijusiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams ir KLR valdžios institucijoms nusiuntė prašymo formas. Prašymą taikyti RER pateikė tik viena bendrovių grupė, t. y. Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd ir Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd (toliau - Sira Group). Prašymai taikyti IR gauti iš Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. ir Metal Group Co., Ltd.
(7)
Kalbant apie Sąjungos gamintojus ir kaip deramai paaiškinta 24 konstatuojamojoje dalyje, prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrenkami aštuoni Sąjungos gamintojai. Remdamasi iš bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų gauta informacija Komisija atrinko keturis Sąjungos gamintojus pagal jų pardavimo ir (arba) gamybos apimtį, jų dydį ir geografinę padėtį Sąjungoje.
(8)
Kaip toliau paaiškinta 27 konstatuojamojoje dalyje, prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrenkami tik trys nesusiję importuotojai. Tačiau du iš šių importuotojų neimportavo ir (arba) nepirko nagrinėjamojo produkto. Todėl atsižvelgiant į nedidelį bendradarbiaujančių importuotojų skaičių, atranka buvo nebereikalinga.
(9)
Kaip paaiškinta 28 konstatuojamojoje dalyje, prašomą informaciją pateikė ir atrankoje dalyvauti sutiko 18 KLR eksportuojančių gamintojų. Remdamasi tų šalių pateikta informacija Komisija atrinko du eksportuojančius gamintojus, kurių eksporto į Bendriją apimtis buvo didžiausia.
(10)
Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir visoms kitoms bendrovėms, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytus terminus, t. y. eksportuojantiems KLR gamintojams, keturiems atrinktiems Sąjungos gamintojams, bendradarbiaujantiems Sąjungos importuotojams ir Europos vartotojų organizacijai BEUC (Komisija BEUC paprašė naudotojų klausimyną nusiųsti asocijuotoms bendrovėms).
(11)
Atsakymai buvo gauti iš dviejų atrinktų eksportuojančių KLR gamintojų, keturių atrinktų Sąjungos gamintojų ir vieno nesusijusio importuotojo. Klausimyno atsakymų negauta nė iš vieno naudotojo.
(12)
Be to, iš vienos susijusių eksportuojančių gamintojų grupės gautas prašymas atlikti individualų nagrinėjimą pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį. Nagrinėti tuos prašymus pradiniu etapu būtų buvę per sudėtinga. Ar patenkinti šios bendrovių grupės prašymą ir atlikti individualų nagrinėjimą, bus nutarta galutiniame etape.
(13)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:
Sąjungos gamintojai
-
Armatura Krakow SA, UL. Zakopianska 72, 30-418 Krakow, Poland (Lenkija);
-
Fondital S.p.A., via Cerreto 40, 25079 Vobarno, Brescia, Italy (Italija);
-
Global Srl, via Rondinera 51, 24060 Rogno, Bergamo, Italy (Italija);
-
Radiatori 2000 S.p.A., via Francesca 54/A, 24040 Ciserano, Bergamo, Italy (Italija)
Sąjungos importuotojai
-
Hydroland Chorobik Gawęda Malec Wojtycza Sp.j., Jawornik 658, 32-400 Myślenice, Poland (Lenkija).
Eksportuojantys KLR gamintojai
-
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. (toliau - Zhejiang Flyhigh), Jinyun
-
Metal Group Co., Ltd., Wuyi
3. Tiriamasis laikotarpis
(14)
Atliekant antidempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjamas 2010 m. liepos 1 d. - 2011 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2008 m. sausio mėn. iki TL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Nagrinėjamasis produktas
(15)
Nagrinėjamasis produktas yra aliumininiai radiatoriai ir šiuos radiatorius sudarantys elementai arba sekcijos, neatsižvelgiant į tai, ar šie elementai yra surinkti į rinkinius, išskyrus elektrinius radiatorius, jų elementus ir sekcijas (toliau - nagrinėjamasis produktas). Nagrinėjamojo produkto KN kodai šiuo metu yra ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 and ex 7616 99 90.
(16)
Sira Group, remdamasi tariamu dviejų gamybos procesų, kurie vyksta gaminant radiatorius, skirtumu, užginčijo produktų apibrėžtį. Sira Group sudaro du Kinijos eksportuojantys gamintojai, iš kurių vienas taiko liejimo slegiant technologiją, o kita bendrovė - ekstruzijos metodą. Sira Group teigė, kad ekstruzijos metodas dėl tariamai skirtingų fizinių ir techninių savybių, žaliavų, gamybos sąnaudų ir pardavimo kainų, taip pat dėl to, kad ekstruzijos technologija nėra plačiai taikoma ES ir KLR, neturėtų būti įtraukiamas į nagrinėjamojo produkto apibrėžtį.
(17)
Dar viena Kinijos šalis, t. y. Kinijos mašinų ir elektronikos produktų importo ir eksporto prekybos rūmai (toliau - KMEPR), paprašė išaiškinti šį klausimą, kylantį dėl taikant dvi gamybos technologijas gaminamų radiatorių gamybos sąnaudų ir kainų skirtumo.
(18)
Nors yra nedidelių skirtumų, šiuo atžvilgiu aišku, kad taikant abu metodus gaminamų radiatorių pagrindinės fizinės ir techninės savybės bei paskirtis nesiskiria. Taikant abu metodus gaminami radiatoriai gali būti lengvai tarpusavyje pakeičiami. Šios pagrindinės savybės pirmiausia yra lengvumas, nedidelė šiluminė inercija ir didelis šilumos laidumas. Šios pagrindinės savybės dėl sąnaudų ir kainų skirtumo, taip pat dėl to, kad taikant ekstruzijos technologiją gali būti naudojamas šiek tiek kitoks aliuminio lydinys, nepakinta. Kalbant apie kainų lyginimą, visi skirtumai tinkamai paaiškinami remiantis šiame tyrime naudojamos produktų tipo palyginimo sistemos (toliau - PPS) struktūra, ir tai reiškia, kad lyginami tik panašūs dalykai.
(19)
Dar daugiau, aliumininiai radiatoriai, kad ir koks būtų jų gamybos procesas, turėtų būti laikomi vienu produktu, nes jie parduodami tais pat pardavimo kanalais, o galutiniai naudotojai ir vartotojai juos suvokia kaip pagamintus iš aliuminio (ir turinčius gerai žinomas minėtas savybes) ir neskirsto jų pagal gamybos metodą. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, šis argumentas atmetamas.
(20)
KMEPR taip pat užginčijo tai, kad į produkto kategoriją neįtraukti plieno lakšto ar net ketaus radiatoriai. Tačiau, nors šių produktų paskirtis panaši, jų pagrindinės fizinės ir techninės savybės skiriasi, nes pagrindinė žaliava (aliuminio lydinys) pakeistas plienu arba geležimi, o jų fizinės ir techninės savybės svorio, šiluminės inercijos ir laidumo atžvilgiu skiriasi. Taigi šis teiginys atmetamas.
(21)
KMEPR pateikė daugiau pastabų, susijusių su skunde daromomis nuorodomis į pasiūlymų pateikimo procedūras. Remiantis tomis pastabomis galima numanyti, kad jie manė, jog tai susiję su viešaisiais pirkimais. Tačiau skunde minimos pasiūlymų pateikimo procedūros yra susijusios su įprasta verslo praktika, kai prieš pateikdamas užsakymus ES radiatorių pirkėjas potencialių tiekėjų prašo nurodyti kainas. Jokia apskaičiuojant naudota Kinijos importo dalis nebuvo susijusi su viešojo pirkimo konkursu.
(22)
KMEPR taip pat pateikė pastabą dėl skunde daromų nuorodų į modelinius radiatorius teigdami, kad tokie radiatoriai neįtraukti į produkto apibrėžtį. Ir vėl, šios pastabos buvo pagrįstos nesusipratimu, nes tokie radiatoriai neįtraukti į produkto apibrėžtį. Todėl šios pastabos buvo atmestos.
2. Panašus produktas
(23)
Remiantis tyrimu, KLR gaminamų ir iš jos eksportuojamų aliumininių radiatorių ir Sąjungoje Sąjungos gamintojų gaminamų ir joje parduodamų aliumininių radiatorių pagrindinės fizinės ir techninės charakteristikos bei naudojimo paskirtis tokios pačios, todėl jie laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
C. ATRANKA
1. Sąjungos gamintojų atranka
(24)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį Sąjungos gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsniu atlikti atranką žalai nustatyti.
(25)
Pranešime apie inicijavimą Komisija paskelbė preliminariai atlikusi Sąjungos gamintojų atranką. Iš aštuonių Sąjungos gamintojų, kurie prieš inicijuojant tyrimą buvo žinomi kaip panašaus produkto gamintojai, atrinktos keturios bendrovės remiantis jų pardavimo apimtimi, dydžiu ir geografine vieta Sąjungoje. Per TL jie pagamino 66 % visos apskaičiuotos Sąjungos produkcijos. Suinteresuotųjų šalių buvo paprašyta susipažinti su dokumentu, teiktinu joms susipažinti, ir per 15 dienų nuo pranešimo apie inicijavimą paskelbimo dienos pateikti pastabas dėl šio pasirinkimo tinkamumo. Viena suinteresuotoji šalis pageidavo, kad atrenkant gamintojus būtų atsižvelgta ir į gamybos apimtį. Atrenkamus gamintojus atitinkamai pakeisti sutikta. Nė viena suinteresuotoji šalis neprieštaravo, kad galiausiai būtų atrinktos pasiūlytos keturios bendrovės.
2. Nesusijusių importuotojų atranka
(26)
Atsižvelgiant į galimą didelį tyrime dalyvaujančių importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsniu atlikti importuotojų atranką.
(27)
Prašomą informaciją pateikė ir sutiko bendradarbiauti tik trys nesusiję importuotojai. Kadangi du iš šių importuotojų nenurodė, kad būtų importavę ar pirkę nagrinėjamąjį produktą, atrankos nebereikėjo.
3. Eksportuojančių gamintojų atranka
(28)
Prašomą informaciją pateikė ir atrankoje dalyvauti sutiko 18 eksportuojančių KLR gamintojų. Per TL šios bendrovės eksportavo maždaug 5 mln. elementų (3) arba šiek tiek mažiau negu 50 % Kinijos eksporto į ES rinką. Remdamasi iš šių šalių gauta informacija Komisija atrinko du eksportuojančius gamintojus, kurių tipinė gamybos, pardavimo ir eksporto apimtis yra didžiausia ir ją galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Abiejų eksportuojančių gamintojų - Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. ir Metal Group Co., Ltd. - pardavimo apimtis sudarė maždaug 62 % aštuoniolikos eksportuojančių gamintojų, pateikusių duomenis atrankai, pardavimo apimties.
(29)
Viena eksportuojančių gamintojų grupė (Sira Group) nesutiko su tuo, kad buvo neįtraukta į atranką, remdamasi tuo, kad gamina tam tikros rūšies radiatorius (taikydama ekstruzijos gamybos metodą), ir teigė, kad ją įtraukus į atranką atranka būtų reprezentatyvesnė. Tačiau nebuvo poreikio įtraukti dar vieną grupę, nes nuo pat pradžių atrinkti gamintojai eksportuoja daugiau negu 60 % kiekio, kurį nurodė bendradarbiaujančios bendrovės. Be to, atrinkti gamintojai nebūtinai turi gaminti visų rūšių nagrinėjamąjį produktą. Todėl Sira Group prašymas įtraukti ją į atranką buvo atmestas ir patvirtinta iš pat pradžių atrinkta grupė.
D. DEMPINGAS
1. Rinkos ekonomikos režimas ir individualus režimas
1.1 Rinkos ekonomikos režimas (RER)
(30)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą, atliekant su KLR kilmės importu susijusius antidempingo tyrimus, normalioji vertė tiems eksportuojantiems gamintojams, kurie, kaip nustatyta, atitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus, nustatoma pagal to straipsnio 1-6 dalis.
(31)
Tačiau du atrinkti eksportuojantys gamintojai tik paprašė taikyti individualų režimą (toliau - IR). Todėl atitiktis RER kriterijams netirta.
1.2 Individualus režimas (IR)
(32)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu prireikus muitas visos šalies mastu nustatomas šalims, kurioms taikomas minėtas straipsnis, išskyrus tuos atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus. Trumpai ir tik aiškumo sumetimais toliau pateikiami tokie šie kriterijai:
-
jei įmonės yra visiškai ar iš dalies užsienio kapitalo įmonės ar bendrosios įmonės, eksportuotojai gali nevaržomai grąžinti kapitalą ir pelną į savo šalį;
-
eksporto kainos ir apimtis, pardavimo sąlygos ir terminai yra nustatomi laisvai;
-
dauguma akcijų priklauso privatiems asmenims. Direktorių valdybose esantys ar svarbias vadovaujančias pareigas užimantys valstybės pareigūnai sudaro mažumą, arba turi būti įrodyta, kad įmonė vis dėlto yra pakankamai nepriklausoma nuo valstybės kišimosi;
-
valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą ir
-
valstybės kišimasis nėra toks, kad būtų galima išvengti nustatytų priemonių, jei atskiriems eksportuotojams nustatytos skirtingos muitų normos.
(33)
Abu atrinkti eksportuojantys gamintojai paprašė taikyti IR. Šie prašymai buvo išnagrinėti. Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad atrinktos bendrovės atitiko visas pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalies sąlygas.
(34)
Todėl abiem atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nustatytas IR.
2. Panaši šalis
(35)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą eksportuojantiems gamintojams, kuriems netaikomas RER, normalioji vertė nustatoma remiantis vidaus rinkos kainomis arba apskaičiuotąja normaliąja verte panašioje šalyje.
(36)
Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad KLR normaliajai vertei nustatyti tinkama panašia šalimi ketina pasirinkti Rusiją, ir paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl šio pasirinkimo.
(37)
Pastabų dėl pasiūlymo Rusiją pasirinkti panašia šalimi negauta. Nė viena suinteresuotoji šalis vykstant tyrimui nepasiūlė kitų panašaus produkto panašios šalies gamintojų negu nurodyti skunde.
(38)
Rusija nebendradarbiavo, nors tyrimo metu ne kartą susisiekta su visais žinomais Rusijos gamintojais ir jiems nusiųsti panašios šalies klausimynai.
(39)
Komisija pati atlikdama tyrimą bandė nustatyti kitus gamintojus trečiosiose šalyse.
(40)
Todėl visiems žinomiems trečiųjų šalių (t. y. Turkijos, Irano, Kroatijos, Indijos, Pietų Afrikos ir Šveicarijos) gamintojams buvo nusiųsti raštai ir klausimynai. Tačiau, nepaisant tolesnių veiksmų, galiausiai nė vienas iš jų nebendradarbiavo.
(41)
Kaip paaiškinta 38, 39 ir 40 konstatuojamosiose dalyse, atliekant tyrimą nenustatyta jokia kita rinkos ekonomikos trečioji šalis, kuria šiame tyrime galėtų būti remiamasi kaip panašia šalimi. Taigi, kadangi tokios rinkos ekonomikos trečiosios šalies nebuvo, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą padaryta preliminari išvada, kad nėra galimybių atrinktiems gamintojams nustatyti normaliąją vertę remiantis vidaus rinkos kainomis arba apskaičiuotąja normaliąja verte rinkos ekonomikos trečiojoje šalyje arba kainą iš tokios trečiosios šalies į kitas šalis, įskaitant Sąjungą, ir kad dėl to normaliąją vertę reikia nustatyti remiantis kokiu nors kitu pagrįstu pagrindu, šiuo atveju - remiantis kainomis, kurios Sąjungoje faktiškai sumokėtos arba mokėtinos už panašų produktą. Manyta, kad tai yra tinkama dėl to, kad, kaip minėta, nebuvo bendradarbiaujančiųjų, ir dėl ES rinkos dydžio, egzistuojančio importo ir stiprios vidaus konkurencijos šio produkto ES rinkoje.
3. Normalioji vertė
(42)
Kadangi abi atrinktos bendrovės taikyti RER neprašė, normalioji vertė visiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams buvo nustatyta, kaip paaiškinta 41 konstatuojamojoje dalyje, remiantis kainomis, kurios Sąjungoje faktiškai sumokėtos arba mokėtinos už panašų produktą. Pasirinkus Sąjungoje faktiškai sumokėtas arba mokėtinas kainas, normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis duomenimis, kurie buvo patikrinti 13 konstatuojamojoje dalyje išvardytų Sąjungos gamintojų patalpose.
(43)
Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija pirmiausia išnagrinėjo, ar ES rinkoje nepriklausomiems pirkėjams parduotas panašaus produkto kiekis buvo tipiškas. Nustatyta, kad šių Sąjungos panašaus produkto gamintojų parduodamas kiekis Sąjungoje yra tipiškas, palyginti su į atranką įtrauktų eksportuojančių gamintojų į Sąjungą eksportuojamo nagrinėjamojo produkto pardavimu.
(44)
Komisija vėliau patikrino, ar toks pardavimas gali būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia ES rinkoje nepriklausomiems pirkėjams parduoto kiekio dalis buvo parduota pelningai. Pelningais buvo laikomi pardavimo ES rinkoje sandoriai, kai vieneto kaina buvo lygi gamybos sąnaudoms arba jas viršijo. Todėl buvo nustatytos Sąjungos rinkoje per TL parduoto produkto gamybos sąnaudos. Minėtos analizės rezultatai rodo, kad kai kurių rūšių produkto pardavimas ES rinkoje buvo pelningas, t. y. grynoji vieneto pardavimo kaina viršijo apskaičiuotąsias vieneto gamybos sąnaudas.
(45)
Normalioji kiekvienos rūšies produkto vertė buvo pagrįsta faktinėmis pardavimo (EXW sąlygomis) kainomis pelningo pardavimo atvejais ir apskaičiuotąja normaliąja verte nepelningo pardavimo atvejais.
(46)
Normalioji vertė apskaičiuota prie ES gamintojų gamybos sąnaudų pridėjus pardavimo, bendrąsias ir administracines (toliau - PBA) išlaidas ir pelną. Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalimi, pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų suma ir 4,43 proc. pelnas buvo nustatyti pagal faktinius duomenis apie ES gamintojų gaminamo panašaus produkto gamybą ir pardavimą įprastomis prekybos sąlygomis.
4. Eksporto kainos
(47)
Kadangi atrinktiems eksportuojantiems gamintojams taikomas IR ir jie eksportavo prekes į Sąjungą parduoti tiesiogiai nepriklausomiems Sąjungos pirkėjams, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kainos buvo nustatytos remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis nagrinėjamojo produkto kainomis.
5. Palyginimas
(48)
Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Atitinkamas koregavimas, susijęs su netiesioginiais mokesčiais, transporto, draudimo, pakuotės, tvarkymo ir kredito išlaidomis, buvo atliktas visais atvejais, kai buvo nustatyta, kad duomenys yra pagrįsti, tikslūs ir paremti patikrintais įrodymais.
(49)
Vieno eksportuojančio gamintojo atveju buvo aišku, kad bendrovė naudodamasi sistema, kaip reikalauta klausimyne, neteisingai klasifikavo nagrinėjamąjį produktą. Viena iš nagrinėjamojo produkto specifikacijų buvo susijusi su radiatorių šilumine galia. Tačiau bendrovė neturėjo įrodymų, pagrindžiančių nurodytą jos eksportuojamų modelių šiluminę galią. Faktiškai nurodyta šiluminė galia buvo neteisinga ir neatitiko kitų specifikacijų, pvz., svorio ir matmenų. Todėl lyginimo tikslais reikėjo remtis tik likusiomis specifikacijomis.
(50)
Produkto rūšims klasifikuoti naudojant PPS sistemą vieno atrinkto eksportuojančio gamintojo atveju nustatytas didelis atitikimas. Tačiau kito atrinkto eksportuojančio gamintojo atveju taikytas panašus metodas, nes nebuvo galima nustatyti tiesioginio atitikimo. Tuo atveju, kai taikytas panašus metodas, su tuo susijusiai šaliai informacija buvo atskleista.
6. Dempingo skirtumai
(51)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalimis, dempingo skirtumas atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nustatytas lyginant vidutinę svertinę normaliąją vertę ir vidutinę svertinę eksporto kainą, išreikštą CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentu.
(52)
Neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms apskaičiuotas svertinis šių dviejų dempingo skirtumų vidurkis.
(53)
Atsižvelgiant į tai, kad KLR menkai bendradarbiavo (mažiau negu 50 %), manoma tinkama, kad visiems kitiems eksportuojantiems KLR gamintojams taikomas visos šalies masto dempingo skirtumas turėtų būti pagrįstas mažiausių dempingo kainų sandoriais, sudarytais su konkrečiu bendradarbiaujančių eksportuotojų pirkėju.
(54)
Taip nustatytas procentais išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinasis dempingo skirtumas yra toks:
1 lentelė
Bendrovės pavadinimas
Statusas
Dempingo skirtumas
Zhejiang Flyhigh
IR
23,0 %
Metal Group Co. Ltd.
IR
70,8 %
Kitos bendradarbiaujančios bendrovės
32,5 %
Dempingo skirtumas visos šalies mastu
76,6 %
E. ŽALA
1. Bendra Sąjungos produkcija
(55)
Norint nustatyti visą nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungoje pagamintą produkto kiekį naudotasi visa turima informacija apie Sąjungos gamintojus, taip pat skunde nurodyta informacija, Sąjungos gamintojų prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus pateiktais duomenimis ir patikrintais atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais.
(56)
Aliumininius radiatorius Sąjungoje per TL gamino aštuoni gamintojai. Kad būtų nustatytas visas Sąjungoje per TL pagaminto produkto kiekis, naudotasi visa turima informacija apie Sąjungos gamintojus, įskaitant skunde pateiktą informaciją ir Sąjungos gamintojų prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus pateiktus duomenis.
(57)
Remiantis tuo apskaičiuota, kad per TL Sąjungoje iš viso pagaminta 64 milijonai elementų. Atsižvelgiant į tai, kad skundui pritarę Sąjungos gamintojai pagamina visą Sąjungos produkciją, remiantis pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalimi ir 5 straipsnio 4 dalimi jie yra Sąjungos pramonė ir toliau bus vadinami Sąjungos pramone.
2. Sąjungos suvartojimas
(58)
Tyrime naudoti Eurostato importo statistinius duomenis nebuvo galima, nes KN kodai, nustatyti aliumininiams radiatoriams, apima ir kitus aliuminio produktus, pvz., elektrinius radiatorius.
(59)
Taigi Sąjungos suvartojamas kiekis nustatytas remiantis skunde pateiktais duomenimis, pirmiausia susijusiais su Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungoje apimtimi ir KLR eksportuojančių gamintojų importo apimtimi. Šie duomenys sutikrinti su gautais atrankos klausimynų atsakymais ir duomenimis, gautais ir patikrintais atrinktų Sąjungos gamintojų ir KLR eksportuojančių gamintojų patalpose.
(60)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, nustatyta tokia Sąjungos suvartojimo raida:
2 lentelė
2008
2009
2010
TL
Sąjungos suvartojimas (elementai)
46 000 000
40 500 000
39 000 000
44 246 066
Indeksas (2009 = 100)
114
100
96
109
Šaltinis - skunde pateikti duomenys ir klausimyno atsakymai
(61)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu bendras suvartojimas ES rinkoje sumažėjo 3,8 %. 2008-2009 m. suvartojimas sumažėjo maždaug 12 %, ir tai gali būti siejama su pasauliniu neigiamu ekonomikos krizės poveikiu, o po jos vartojimas sumažėjo dar 3,7 %. Tačiau nuo 2010 m. iki TL suvartojimas atsigavo ir padidėjo 13,5 %, bet pradinio 2008 m. lygio nepasiekė. Pirmiau pateiktoje lentelėje matyti, kad nuo 2009 m. iki TL suvartojimas padidėjo 9 %.
3. Importas iš nagrinėjamosios šalies
(62)
Importo iš KLR į Sąjungą raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:
3 lentelė
2008
2009
2010
TL
Importo iš KLR kiekis (elementai)
6 000 000
7 000 000
8 000 000
10 616 576
Indeksas (2009 = 100)
86
100
114
152
Rinkos dalis
13,0 %
17,3 %
20,5 %
24,0 %
Indeksas (2009 = 100)
75
100
119
139
Šaltinis - skunde pateikti duomenys ir klausimyno atsakymai
(63)
Nepaisant suvartojimo raidos, importo iš KLR kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu gerokai - 77 % - padidėjo. Importo kiekis didėjo nuolat, ir didžiausias didėjimas buvo nuo 2010 m. iki TL (+ 33 %). Panašiai, vertinant Kinijos eksportuojantiems gamintojams tenkančią rinkos dalį matyti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu ji stabiliai didėjo - nuo 13 % 2008 m. iki 24 % per TL. Šią tendenciją reikėtų vertinti atsižvelgiant į bendrą 3,8 % vartojimo sumažėjimą tuo pačiu laikotarpiu.
3.1. Importo kainos ir priverstinis kainų mažinimas
4 lentelė
Importas iš KLR
2008
2009
2010
TL
Vidutinė kaina (EUR už elementus)
4,06
3,25
4,07
4,02
Indeksas (2009 = 100)
125
100
125
123
Šaltinis - skunde pateikti duomenys ir klausimyno atsakymai
(64)
Pirmiau pateiktoje lentelėje matyti, kad vidutinė importo iš KLR kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek sumažėjo. Per pirmąjį etapą 2008-2009 m. ji gerokai sumažėjo, t. y. 20 %, o 2009-2010 m. padidėjo 25 %. Galiausiai, nagrinėjamajam laikotarpiui einant į pabaigą ji vėl sumažėjo.
(65)
Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad importo iš KLR kainos nuosekliai išliko mažesnės negu Sąjungos pramonės pardavimo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu. Kainų sumažėjimas 2009 m. sutapo su didžiuliu Kinijos rinkos dalies padidėjimu nuo 13 iki 17,3 % Sąjungos rinkos, o nuolatiniu priverstiniu kainų mažinimu paaiškinamas stabilus Kinijos eksportuojančių gamintojų nuo 2009 m. iki TL turėtos rinkos dalies didėjimas.
(66)
Siekiant nustatyti priverstinį kainų mažinimą per TL, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos vidutinės svertinės atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis Kinijos bendradarbiaujančių gamintojų kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytomis remiantis CIF kaina ir atitinkamu koregavimu atsižvelgiant į galiojantį muitą ir išlaidas po importo.
(67)
Lygintos to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies produkto kainos, prireikus jos buvo tinkamai pakoreguotos ir apskaičiuotos atėmus lengvatas ir nuolaidas. Remiantis palyginimo rezultatais, išreikštais atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos per TL procentine dalimi, nustatyta, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai kainas priverstinai mažino, o vidutinis svertinis jų priverstinai mažinamų kainų skirtumas sudarė 6,1 %.
4. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
4.1. Įžanginės pastabos
(68)
Kaip paminėta 24 ir 25 konstatuojamosiose dalyse, tiriant galimą žalą Sąjungos pramonei atlikta atranka. Reikėtų pažymėti, kad vienas iš atrinktų Sąjungos gamintojų aliumininius radiatorius pradėjo gaminti 2009 m. Kad būtų galima pateikti nuoseklią nagrinėjamojo laikotarpio tendencijų analizę, manyta tinkama žalos analizei ataskaitiniais metais pasirinkti 2009 m., kuriais indeksas būtų 100. Siekiant išsamumo taip pat naudotas remiantis turimais duomenimis 2008 metams nustatytas indeksas.
(69)
Keturių atrinktų ES gamintojų pateikti ir patikrinti duomenys panaudoti mikrorodikliams, pavyzdžiui, vieneto kainai, vieneto sąnaudoms, pelningumui, grynųjų pinigų srautui, investicijoms, investicijų grąžai, gebėjimui padidinti kapitalą ir akcijų vertę, nustatyti. Remiantis 2008 m. duomenimis apie tris esamus gamintojus, palygintais su turimais 2009 m. duomenimis apie tuos pačius tris gamintojus (indeksas = 100), nustatytas 2008 m. indeksas
(70)
Pateikti duomenys apie aštuonis ES aliumininių radiatorių gamintojus panaudoti makrorodikliams, pavyzdžiui, Sąjungos pramonės produkcijai, gamybos pajėgumams, pajėgumų panaudojimui, pardavimo apimčiai, rinkos daliai ir užimtumui, nustatyti. Remiantis 2008 m. duomenimis apie septynis esamus gamintojus, palygintais su turimais 2009 m. duomenimis apie tuos pačius septynis gamintojus (indeksas = 100), nustatytas 2008 m. indeksas.
(71)
Atsižvelgiant į pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį, Sąjungos pramonės ekonominės padėties nagrinėjamuoju laikotarpiu tyrimas apima ir visų tame straipsnyje nustatytų ekonominių veiksnių vertinimą.
4.2. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
5 lentelė
2008
2009
2010
TL
Gamybos apimtis (elementai)
55 533 555
60 057 377
64 100 484
Indeksas (2009 = 100)
116
100
108
115
Gamybos pajėgumai (elementai)
93 426 855
95 762 788
107 218 125
100
103
115
Pajėgumų naudojimas
70 %
59 %
63 %
60 %
Indeksas (2009 = 100)
119
100
106
101
Šaltinis - skunde pateikti duomenys ir klausimyno atsakymai
(72)
Norint nustatyti visą nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungoje pagamintą produkto kiekį naudotasi visa turima informacija apie Sąjungos gamintojus, įskaitant skunde nurodytą informaciją, Sąjungos gamintojų prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus pateiktus duomenis ir patikrintus atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymus.
(73)
Iš pateiktos lentelės matyti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu gamyba sumažėjo. Mažėjant paklausai, 2009 m. smarkiai sumažėjo gamyba, vėliau 2010 m. ir per TL ji atsigavo. Nuo 2009 m. iki TL gamyba buvo palyginti stabili, nepaisant to, kad suvartojimas padidėjo 9 %. Gamybos apimtis taip pat priklauso nuo Sąjungos pramonės eksporto veiklos, o ji nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko didelė.
(74)
Nepaisant nedidelio suvartojimo sumažėjimo, pajėgumų panaudojimas sumažėjo nuo 70 % 2008 iki 60 % per TL. Nuo 2009 m. iki TL pajėgumai ir toliau buvo pakankamai stabilūs.
4.3. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
6 lentelė
2008
2009
2010
TL
Pardavimo apimtis (elementai)
40 000 000
33 500 000
31 000 000
33 629 490
Indeksas (2009 = 100)
119
100
93
100
Rinkos dalis
87 %
82,7 %
79,5 %
76 %
Indeksas (2009 = 100)
105
100
96
92
Šaltinis - skunde pateikti duomenys ir klausimyno atsakymai
(75)
Sąjungos pramonės pardavimo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 16 %, o jos rinkos dalis nuolat mažėjo - nuo 87 % 2008 m. iki 76 % per TL. 2009 m. Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo 16 %, taigi ji prarado daugiau negu keturis procentinius punktus rinkos dalies. 2010 m. pardavimo apimtis dar sumenko 7 %, o jos rinkos dalis sumažėjo nuo 82,7 % iki 79,5 %. Per TL padidėjus suvartojimui (+ 13,5 %) Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo dar 76 %. Taigi Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti tuo, kad didėja suvartojimas, ir atgauti bent kokią anksčiau prarastos rinkos dalį.
4.4. Augimas
(76)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu paaiškėjo, kad Sąjungos suvartojamas kiekis nežymiai sumažėjo - 3,8 %, nors Sąjungos pramonės pardavimo apimtis ir rinkos dalis per tą patį laikotarpį sumažėjo smarkiai - atitinkamai 15,9 ir 12,6 %. Kartu, nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš KLR gerokai - 76,9 % - padidėjo. Todėl tuo pačiu laikotarpiu Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 11 procentinių punktų.
4.5. Užimtumas
7 lentelė
2008
2009
2010
TL
Darbuotojų skaičius
1 598
1 642
1 641
Indeksas (2009 = 100)
102
100
103
103
Produktyvumas (vienetai vienam darbuotojui)
Indeksas (2009 = 100)
114
100
105
112
Šaltinis - skunde pateikti duomenys ir klausimyno atsakymai
(77)
Darbuotojų skaičius nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek padidėjo, bet dėl to sumažėjo produktyvumas. Tačiau reikėtų pažymėti, kad užimtumas padidėjo tik dėl to, kad viena - ir mažiausia - iš atrinktų bendrovių 2009 m. pradėjo gamybą. Jei ne tai, tendencija būtų neigiama.
(78)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės darbo jėgos produktyvumas, vertinamas kaip vieno darbuotojo metinis našumas, šiek tiek sumažėjo. 2009 m. jis pasiekė žemiausią lygį, vėliau iki TL pradėjo atsigauti, bet pradžioje buvusio lygio nepasiekė. Nuo 2009 m. iki TL produktyvumas padidėjo 12 %.
4.6. Vidutinės vieneto kainos Sąjungoje ir gamybos sąnaudos
8 lentelė
2008
2009
2010
TL
Vieneto kaina Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams
(EUR už elementą)
5,31
5,47
5,62
Indeksas (2009 = 100)
113
100
103
106
Vieneto kaina (EUR už elementą)
4,92
5,34
5,61
Indeksas (2009 = 100)
113
100
109
114
Šaltinis - atrinktų gamintojų pateikti klausimyno atsakymai
(79)
Vidutinės pardavimo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu gerokai sumažėjo - 6 %. Nuo 2009 m. iki TL, didėjant suvartojimui ir atsigaunant rinkai, kainos padidėjo 6 %, bet 2008 m. lygio nepasiekė.
(80)
Kartu, su panašaus produkto pagaminimu ir pardavimu susijusios išlaidos nagrinėjamuoju laikotarpiu nežymiai sumažėjo, bet jos tikrai nebuvo tokios, kad Sąjungos pramonė 2010 m. ir per TL išliktų pelninga. Jei 2009 m. išlaidų sumažėjimas 11,5 % atitiko pardavimo kainų sumažėjimą 11,5 %, 2010 m. ir per TL Sąjungos pramonės išlaidos smarkiai padidėjo, ir ji galėjo tik nežymiai padidinti savo kainas, kad padengtų papildomas sąnaudas. Dėl to pelningumas ir rinkos dalis dar sumažėjo, nes Sąjungos pramonės kainos buvo nuolat didesnės už Kinijos importo kainas.
4.7. Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą
9 lentelė
2008
2009
2010
TL
ES pardavimo pelningumas (grynojo pardavimo %)
7,4 %
7,5 %
2,4 %
0,2 %
Indeksas (2009 = 100)
99
100
32
2
Grynųjų pinigų srautas
27 712 871
14 228 145
843 570
Indeksas (2009 = 100)
112
100
51
3
Investicijos (EUR)
25 404 161
15 476 164
12 072 057
8 945 470
Indeksas (2009 = 100)
165
100
78
58
Investicijų grąža
36 %
49 %
21 %
2 %
Indeksas (2009 = 100)
73
100
43
4
Šaltinis - atrinktų ES gamintojų pateikti klausimyno atsakymai
(81)
Sąjungos pramonės pelningumas nustatytas ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą, išreiškus tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Nagrinėjamuoju laikotarpiu, taip pat nuo 2009 m. iki TL Sąjungos pramonės pelningumas smarkiai sumažėjo ir beveik pasiekė lūžio tašką.
(82)
Grynųjų pinigų srauto (t. y. pramonės gebėjimo pačiai finansuoti savo veiklą) tendencija lėmė iš esmės neigiamą pelningumo tendenciją. Žemiausias lygis pasiektas per TL. Panašiai, investicijų grąža per TL sumažėjo nuo 36 % 2008 m. iki 2 % per TL.
(83)
Dėl pelningumo raidos, grynųjų pinigų srauto ir investicijų grąžos nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės galimybės investuoti į savo veiklą buvo ribotos, ir tai pakenkė jos plėtrai. Sąjungos pramonei pavyko daug investuoti nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje ir modernizuoti savo įrenginius, kad padidintų gamybos efektyvumą, bet vėliau per likusį nagrinėjamąjį laikotarpį investicijos sumažėjo 64,7 %.
4.8. Atsargos
10 lentelė
2008
2009
2010
TL
Sąjungos pramonės laikotarpio pabaigos atsargos. Indeksas (2009 m. = 100)
137
100
131
299
Šaltinis - atrinktų ES gamintojų pateikti klausimyno atsakymai
(84)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų lygis gerokai padidėjo. 2009 m. laikotarpio pabaigos atsargų lygis sumažėjo 27 %; vėliau 2010 m. ir per TL jis padidėjo atitinkamai 30,8 ir 128,4 %.
5. Faktinio dempingo skirtumo dydis
(85)
Dempingo skirtumai pateikti skirsnyje apie dempingą. Visi nustatyti skirtumai gerokai didesni už de minimis lygį. Be to, atsižvelgiant į importo dempingo kainomis iš KLR apimtį ir kainas, faktinio dempingo skirtumo dydžio poveikio ES rinkai negalima laikyti nereikšmingu.
6. Išvada dėl žalos
(86)
Tyrimas atskleidė, kad beveik visi žalos rodikliai, susiję su ekonomine Sąjungos pramonės padėtimi, nagrinėjamuoju laikotarpiu pablogėjo arba nekito pagal tai, kaip kito vartojimas. Ši pastaba ypač taikytina laikotarpiui nuo 2009 m. iki TL pabaigos.
(87)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu mažėjant vartojimui importo iš KLR apimtis didėjo stabiliai ir žymiai. Kartu, Sąjungos pramonės pardavimo apimtis iš viso sumažėjo 16 %, o jos rinkos dalis sumažėjo nuo 87 % 2008 m. iki 76 % per TL. Net vartojimui nuo 2009 m. iki TL atsigavus 9 %, Sąjungos pramonės rinkos dalis toliau mažėjo. Sąjungos pramonė negalėjo atgauti anksčiau prarastos rinkos dalies dėl importo dempingo kainomis iš KLR į ES rinką didelio augimo. Importo žemomis dempingo kainomis apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu stabiliai didėjo, dėl to buvo nuolat dirbtinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos.
(88)
Be to, padarytas didelis poveikis su Sąjungos pramonės finansine veikla susijusiems žalos rodikliams, kaip antai grynųjų pinigų srautui ir pelningumui. Tai reiškia, kad Sąjungos pramonės pajėgumui padidinti kapitalą ir investuoti taip pat padarytas neigiamas poveikis.
(89)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.
F. PRIEŽASTINIS RYŠYS
1. Įžanga
(90)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalis nagrinėta, ar dėl KLR kilmės importo dempingo kainomis Sąjungos pramonei padaryta tokia žala, kad ją būtų galima laikyti materialine. Nagrinėti kiti su importu dempingo kainomis nesusiję žinomi veiksniai, galėję daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta žalai, susijusiai su importu dempingo kainomis.
2. Importo dempingo kaina poveikis
(91)
Tyrimas atskleidė, kad Sąjungos vartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 3,8 %, o importo iš KLR dempingo kainomis apimtis padidėjo gerokai - maždaug 77 %, šio importo rinka taip pat padidėjo nuo 13 % 2008 m. iki 24 % per TL. Kartu, Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo 16 %, o rinkos dalis susitraukė nuo 87 % 2008 m. iki 76 % per TL.
(92)
Nuo 2009 m. iki TL Sąjungos vartojimas padidėjo 9 %, o Sąjungos pramonės rinkos dalis vėl sumažėjo, priešingai metiniam importo iš KLR dempingo kainomis apimties padidėjimui - per tą laikotarpį ji padidėjo 52 %.
(93)
Kalbant apie spaudimą kainoms, reikėtų pažymėti, kad 2009 m. vidutinės importo iš KLR kainos sumažėjo 20 %, ir tai privertė Sąjungos pramonę gerokai - maždaug 11,5 % - sumažinti savo pardavimo kainas. 2010 m. ir per TL Sąjungos pramonė bandė didinti savo kainas, nes didėjo sąnaudos. Dėl to rinkos dalis dar sumažėjo, nes Sąjungos pramonės kainos buvo nuolat didesnės už importo iš KLR dempingo kainomis kainas. Susidarius tokiai padėčiai, pirmiausia gerokai sumažėjo Sąjungos pramonės pelningumas, pardavimo apimtis ir rinkos dalis.
(94)
Importo iš KLR dempingo kainomis kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo. Net jei nuo 2009 m. iki TL importo iš KLR kaina padidėjo 23 %, nagrinėjamuoju laikotarpiu ir ypač TL ji nuosekliai išliko gerokai mažesnė už Sąjungos pramonės pardavimo kainas, taigi Sąjungos rinkoje kaina buvo išlaikyta.
(95)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad labai padidėjęs importas dempingo kaina iš KLR, vykdomas kainomis, dėl kurių nuolat buvo mažinamos Sąjungos pramonės kainos, turėjo lemiamą įtaką Sąjungos pramonės patirtai materialinei žalai, kurią pirmiausia rodo jos bloga finansinė padėtis, sumažėjusi pardavimo apimtis ir rinkos dalis ir beveik visų žalos rodiklių verčių sumažėjimas.
3. Kitų veiksnių poveikis
3.1. Importas iš trečiųjų šalių
(96)
Kaip aiškinama 58 konstatuojamojoje dalyje, šiame tyrime naudoti Eurostato importo statistinius duomenis nebuvo galima, nes KN kodai, nustatyti aliumininiams radiatoriams, jų elementams ir sekcijoms, apima visus aliuminio produktus. Kadangi jokios kitos patikimos informacijos nebuvo, remiantis skundu nustatyta, kad be KLR, nėra jokios kitos ne ES šalies, kuri nagrinėjamuoju laikotarpiu būtų gaminusi ir į ES eksportavusi aliumininius radiatorius.
3.2. Ekonomikos krizė
(97)
Iš dalies galima paaiškinti, kad Sąjungos suvartojimo sumažėjimą, ypač 2009 ir 2010 m., lėmė ekonomikos krizė. Tačiau verta pasakyti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu mažėjant vartojimui ir laikotarpiu nuo 2009 m. iki TL didėjant vartojimui importo iš KLR dempingo kainomis, dirbtinai mažinančiomis Sąjungos pramonės kainas, apimtis Sąjungos rinkoje nuolat didėjo.
(98)
Importo mažomis dempingo kainomis rodikliai skiriasi nuo Sąjungos pramonės rodiklių. Iš tikrųjų, tyrimas atskleidė, kad nuo 2009 m. iki TL, nors Sąjungos vartojimas didėjo ekonomikai apskritai atsigaunant, Sąjungos pramonės dalis ir toliau mažėjo. Net jei buvo gamybos apimties didėjimo tendencija, buvo perteklius, kurį reikėjo perkelti į atsargas.
(99)
Įprastomis ekonomikos sąlygomis ir jeigu nebūtų daromas didelis spaudimas kainoms, o produktų importo dempingo kainomis lygis nebūtų padidėjęs, Sąjungos pramonė galėjo turėti tam tikrų sunkumų įveikti sumažėjusį suvartojimą ir padidėjusias pastovias vieneto sąnaudas dėl sumažėjusio pajėgumų naudojimo. Tačiau iš tyrimo aiškiai matyti, kad importas iš KLR dempingo kainomis sustiprino ekonomikos nuosmukio efektą. Net ekonomikai ėmus apskritai atsigauti, Sąjungos pramonė negalėjo atsigauti ir atgauti pardavimo apimties bei rinkos dalies, prarastų nagrinėjamuoju laikotarpiu.
(100)
Todėl, nors ekonomikos krizė galėjo prisidėti prie prastų Sąjungos pramonės rodiklių, apskritai šis poveikis negali būti laikomas tokiu, kad būtų nutrauktas importo dempingo kainomis ir Sąjungos pramonei padarytos žalos, ypač per TL, priežastinis ryšys.
3.3. Sąjungos pramonės gamybos sąnaudų pokyčiai
(101)
Tyrimas atskleidė, kad aliumininių radiatorių gamybos sąnaudos tiesiogiai susijusios su aliuminio, šiam produktui naudojamos pagrindinės žaliavos, kainos pokyčiais. Net jei, kaip matyti iš 8 lentelės, Sąjungos pramonės gamybos sąnaudos 2009 m. gerokai sumažėjo, pardavimo kainos mažėjo tokiu pat tempu. 2010 m. ir per TL sąnaudos padidėjo labiau negu pardavimo kainos, taigi nebuvo galimybių Sąjungos pramonei, ypač jos pelningumui, atsigauti. Ši padėtis susidarė tada, kai dėl iš KLR importuojamų produktų importo kainų buvo nuolat dirbtinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos.
(102)
Rinkos ekonomikoje būtų galima tikėtis, kad rinkos kainos nuolatos prisitaikys prie įvairių gamybos sąnaudų sudėtinių dalių pokyčių. Tačiau taip neatsitiko. Tyrimas patvirtino, kad importas iš KLR dempingo kainomis, dėl kurio buvo dirbtinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, ir toliau smukdė Sąjungos rinkos kainas bei neleido Sąjungos pramonei išlaikyti savo rinkos dalies ir pakoreguoti kainas siekiant padengti patiriamas sąnaudas ir pasiekti pagristą pelningumo lygį, ypač per TL.
(103)
Todėl žaliavų kaina nepadidėjo tiek, kad būtų nutrauktas importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys, ypač per TL.
3.4. Atrinktų Sąjungos gamintojų eksportas
11 lentelė
2008
2009
2010
TL
Pardavimas eksportui (elementais)
18 280 847
20 245 515
17 242 607
Indeksas (2009 = 100)
126
100
111
94
Šaltinis - atrinktų ES gamintojų pateikti klausimyno atsakymai
(104)
Sąjungos pramonės eksporto veikla nagrinėjamuoju laikotarpiu sudarė svarbią jos verslo dalį. Sąjungos pramonės pagrindinės eksporto rinkos buvo daugiausia Rusija ir kitos Rytų Europos šalys, jose parduodami produktai buvo palyginti prastesnės kokybės, taigi buvo pigesni negu Sąjungos rinkoje parduodami radiatoriai.
(105)
Iš pirmiau pateiktos lentelės matyti, kad Sąjungos pramonės eksporto apyvarta nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo. Tai galima iš dalies paaiškinti tuo, kad, kaip matyti iš turimos informacijos, didėjančios aliumininių radiatorių eksporto iš KLR apimties dalis teko ir toms eksporto rinkoms.
(106)
Nepaisant to, akivaizdu, kad eksporto veikla padėjo Sąjungos pramonei pasiekti masto ekonomiją, taigi ir sumažinti bendras gamybos sąnaudas. Vadinasi, galima pagrįstai manyti, kad Sąjungos pramonės eksporto veikla negali būti galima materialinės žalos, kurią ji patyrė pirmiausia per TL, priežastis. Bet koks neigiamas poveikis, kurį Sąjungos pramonei galėjo daryti eksporto pardavimo sumažėjimas, negalėjo būti toks, kad būtų nutrauktas žalos ir Kinijos importo mažomis dempingo kainomis priežastinis ryšys.
4. Išvada dėl priežastinio ryšio
(107)
Išnagrinėjus nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu, taip pat laikotarpiu nuo 2009 m. iki TL, itin padidėjo KLR kilmės importo dempingo kainomis apimtis ir rinkos dalis. Nustatyta, kad dėl šio importo Sąjungos rinkoje, ypač per TL, buvo nuolat dirbtinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos.
(108)
Šis importo iš KLR mažomis dempingo kainomis apimties ir rinkos dalies didėjimas buvo nuolatinis ir sutapo su neigiamais Sąjungos pramonės ekonominės padėties pokyčiais. Ši padėtis per TL dar pablogėjo, kai Sąjungos pramonė nebegalėjo atgauti prarastos rinkos dalies ir pelningumo, o kiti finansiniai rodikliai, pavyzdžiui, grynųjų pinigų srautas ir investicijų grąža, pasiekė žemiausią lygį.
(109)
Išnagrinėjus kitus žinomus veiksnius, įskaitant ekonomikos krizę, paaiškėjo, kad bet koks neigiamas tų veiksnių poveikis negalėjo būti toks, kad tie veiksniai nutrauktų nustatytą importo iš KLR dempingo kainomis ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinį ryšį.
(110)
Remiantis pateikta analize, kurią atlikus buvo tinkamai nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo žalingo poveikio, kurį darė eksportas dempingo kainomis, padaryta preliminari išvada, kad eksportas iš KLR dempingo kainomis Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.
G. SĄJUNGOS INTERESAI
1. Įžanginės pastabos
(111)
Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant preliminarios išvados dėl žalingo dempingo, buvo įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitiktų Sąjungos interesų. Sąjungos interesų nagrinėjimas buvo pagrįstas visų susijusių asmenų interesų, taip pat Sąjungos pramonės, nagrinėjamojo produkto importuotojų ir naudotojų interesų, vertinimu.
2. Sąjungos pramonės interesai
(112)
Sąjungos pramonei dėl importo iš KLR dempingo kaina padaryta materialinė žala. Primenama, kad daugelio žalos rodiklių raidos tendencija per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo neigiama. Panašu, kad nenustačius priemonių Sąjungos pramonės ekonominė padėtis toliau neišvengiamai blogėtų.
(113)
Tikimasi, kad nustačius laikinuosius antidempingo muitus Sąjungos rinkoje bus atkurtos tinkamos prekybos sąlygos ir Sąjungos pramonė galės pakoreguoti tiriamojo produkto kainas, kad būtų atsižvelgta į įvairių sudedamųjų dalių sąnaudas ir rinkos sąlygas. Galima tikėtis, kad nustačius laikinąsias priemones Sąjungos pramonė galėtų atgauti bent dalį per nagrinėjamąjį laikotarpį prarastos rinkos dalies, o tai vėliau turėtų teigiamo poveikio jos pelningumui ir bendrai finansinei padėčiai.
(114)
Priemonių nenustačius Sąjungos pramonė gali prarasti daugiau rinkos ir liktų nuostolinga. Vidutiniu ar ilgu laikotarpiu šie rodikliai nebūtų stabilūs. Atsižvelgiant į patirtus nuostolius ir aukštą investicijų į gamybą lygį nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje galima manyti, kad nenustačius priemonių dauguma Sąjungos gamintojų negalėtų susigrąžinti investicijų.
(115)
Todėl daroma preliminari išvada, kad antidempingo muitų nustatymas atitiktų Sąjungos pramonės interesus.
3. Naudotojų ir importuotojų interesai
(116)
Atliekant šį tyrimą naudotojai nebendradarbiavo.
(117)
Kalbant apie importuotojus, atliekant šį tyrimą bendradarbiavo ir į klausimyną atsakė bei su tikrinamuoju vizitu sutiko tik vienas Lenkijos importuotojas. Šis importuotojas per TL patyrė nedidelių su nagrinėjamuoju produktu susijusių nuostolių. Tačiau su nagrinėjamuoju produktu susijęs verslas yra mažas palyginti su visa bendrovės veikla. Todėl, vargu, ar nustačius priemones būtų daromas didelis poveikis jos bendram pelnui.
4. Išvada dėl Sąjungos interesų
(118)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad remiantis turima informacija apie Sąjungos interesus, nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių importuojamam KLR kilmės nagrinėjamajam produktui nereikėtų nustatyti laikinųjų priemonių.
H. PASIŪLYMAS DĖL LAIKINŲJŲ ANTIDEMPINGO PRIEMONIŲ
1. Žalos pašalinimo lygis
(119)
Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kad būtų apsisaugota nuo tolesnės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daromos žalos.
(120)
Nustatant šių priemonių lygį buvo atsižvelgta į nustatytus dempingo skirtumus ir muito dydį, kurio reikia Sąjungos pramonės patiriamai žalai pašalinti, neviršijant nustatyto dempingo skirtumo.
(121)
Apskaičiuojant muito dydį, kurio reikia žalingo dempingo poveikiui pašalinti, laikyta, kad taikydama bet kurias priemones Sąjungos pramonė turėtų galėti padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokios rūšies pramonė pagrįstai galėtų uždirbti tokiame sektoriuje įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kaina, parduodant panašų produktą Sąjungoje. Manoma, kad pelnas, kurį būtų galima gauti nesant importo dempingo kaina, turėtų būti nustatytas pagal vidutinį atrinktų Sąjungos gamintojų ikimokestinio pelno dydį 2008 m. Todėl manyta, kad 7,4 % apyvartos sudarantis pelno dydis galėtų būti laikomas tinkamu minimaliu dydžiu, kurį Sąjungos pramonė būtų galėjusi tikėtis pasiekti, jeigu nebūtų buvę žalingo dempingo.
(122)
Tuo remiantis buvo apskaičiuota nežalinga Sąjungos pramonės panašaus produkto kaina. Nežalinga kaina apskaičiuota prie atrinktų Sąjungos gamintojų nustatytos pardavimo kainos, kuri buvo pakoreguota atsižvelgiant į faktinį pelną ir (arba) nuostolį per TL, pridėjus pirmiau minėtą pelno skirtumą.
(123)
Tuomet remiantis bendradarbiaujančių eksportuojančių KLR gamintojų vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, ir per TL Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduotų produktų nežalingos kainos palyginimu nustatyta, kiek reikia padidinti kainą. Taigi visi šiuo palyginimu nustatyti skirtumai buvo išreikšti vidutinės bendros CIF importo vertės procentine dalimi.
2. Laikinosios priemonės
(124)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikoma, kad remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi importuojamiems KLR kilmės produktams turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kurių dydis prilygtų mažesniam iš dempingo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle.
(125)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, antidempingo muito normos apskaičiuotos žalos pašalinimo skirtumus lyginant su dempingo skirtumais. Todėl siūlomi tokie antidempingo muitai:
Bendrovė
Dempingo skirtumas
Žalos skirtumas
Laikinasis muitas
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
23,0 %
12,6 %
12,6 %
Metal Group Co. Ltd.
70,8 %
56,2 %
56,2 %
Kitos bendradarbiaujančios bendrovės
32,5 %
21,2 %
21,2 %
Dempingo skirtumas visos šalies mastu
76,6 %
61,4 %
61,4 %
(126)
Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jos atitinka šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Tai reiškia, kad šios muitų normos (skirtingai nei muitas, šalies mastu taikomas „visoms kitoms bendrovėms“) taikomos tik KLR kilmės šių bendrovių, kartu ir paminėtų konkrečių juridinių asmenų, pagamintiems importuojamiems produktams. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos - jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
(127)
Bet koks prašymas taikyti individualiai bendrovėms nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba pardavimo subjektą) turėtų būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (4), nurodant visą svarbią informaciją, ypač informaciją apie bendrovės veiklos, susijusios su gamyba ir pardavimu vidaus bei eksporto rinkose, pasikeitimus, kuriuos lėmė, pavyzdžiui, minėtas pavadinimo pasikeitimas arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimas. Prireikus, reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.
I. BAIGIAMOJI NUOSTATA
(128)
Siekiant gero administravimo reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą, galėtų raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiame reglamente išvados dėl muitų nustatymo yra preliminarios ir gali reikėti jas persvarstyti, jeigu būtų nuspręsta nustatyti galutines priemones,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės aliumininiams radiatoriams ir šiuos radiatorius sudarantiems elementams arba sekcijoms, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 ir ex 7616 99 90 (TARIC kodai 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 ir 7616999091), neatsižvelgiant į tai, ar šie elementai ar sekcijos yra surinkti į rinkinius, išskyrus elektrinius radiatorius, jų elementus ir sekcijas, nustatomas laikinasis antidempingo muitas.
2. Laikinojo antidempingo muito, taikomo 1 dalyje apibrėžto ir toliau išvardytų bendrovių pagaminto produkto grynajai kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma yra tokia:
Bendrovė
Muitas (%)
Papildomas TARIC kodas
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
12,6
B272
Metal Group Co. Ltd.
56,2
B273
Jinyun Shengda Industry Co., Ltd.
21,2
B274
Ningbo Ephriam Radiator Equipment Co.,Ltd
21,2
B275
Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd
21,2
B276
Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co. Ltd.
21,2
B277
Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd.
21,2
B278
Sira (Tianjin) Aluminium Products Co., Ltd
21,2
B279
Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co., Ltd.
21,2
B280
Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd
21,2
B281
Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd.
21,2
B282
Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co.,Ltd
21,2
B283
Zhejiang Botai Tools Co., Ltd
21,2
B284
Zhejiang East Industry Co., Ltd
21,2
B285
Zhejiang Guangying Machinery Co.,Ltd
21,2
B286
Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd.
21,2
B287
Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd.
21,2
B288
Zhejiang Ningshuai Industry Co., Ltd
21,2
B289
Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd.
21,2
B290
Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd
21,2
B291
Visos kitos bendrovės
61,4
B999
3. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos muitus reglamentuojančios galiojančios nuostatos.
2 straipsnis
1. Nepažeisdamos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 20 straipsnio, suinteresuotosios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo gali prašyti atskleisti esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, Komisijai raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.
2. Remdamosi reglamento (EB) Nr. 1225/2009 21 straipsnio 4 dalimi, susijusios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali pateikti pastabas dėl jo taikymo.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2012 m. gegužės 10 d.