NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 627/2011
ze dne 27. června 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 30. září 2010 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který dne 16. srpna 2010 podal Výbor na obranu odvětví Evropské unie vyrábějícího bezešvé duté profily z nerezavějící oceli (dále jen „výbor na obranu“) jménem dvou skupin výrobců v Unii (dále jen „žadatelé“) představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a zástupce ČLR, známé dovozce, dodavatele a uživatele, jakož i jejich sdružení. O zahájení řízení vyrozuměla Komise rovněž výrobce ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“), jelikož se s USA počítalo jako s možnou srovnatelnou zemí. Zúčastněné strany dostaly možnost se písemně vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii, se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení počítalo s výběrem vzorku za účelem stanovení dumpingu a újmy. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se přihlásili a ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení poskytli Komisi základní informace o své činnosti související s výrobkem, jenž je předmětem šetření, v období šetření od 1. července 2009 do 30. června 2010. Konzultovány byly rovněž orgány ČLR.
a) Výběr vzorku čínských vyvážejících výrobců
(6)
Z celkem 31 čínských vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců, kteří se přihlásili, vybrala Komise v souladu s článkem 17 základního zařízení vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek tvořily tři společnosti (nebo jejich skupiny), které představovaly 25 % celkového dovozu zaznamenaného v databázi Eurostatu během období šetření a více než 38 % celkového objemu spolupracujících vývozců v období šetření. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl vybraný vzorek projednán s dotčenými stranami a s čínskými orgány a ty nevznesly vůči navrhovanému vzorku žádné námitky.
b) Výběr vzorků výrobců v Unii
(7)
Z celkem 21 výrobců v Unii, na něž se Komise obrátila, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo jedenáct výrobců. Na základě informací obdržených od těchto spolupracujících výrobců v Unii vybrala Komise vzorek dvou skupin zastupujících pět výrobců v Unii. Vzorek byl vybrán na základě objemů prodeje a výroby. Na výrobce v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, připadalo 48 % celkového prodeje všech výrobců v Unii v EU a 80 % výrobců, kteří se přihlásili.
(8)
Z celkem 62 dovozců, kteří nejsou ve spojení a na něž se Komise obrátila, odpovědělo ve stanovené lhůtě na dotazník pro výběr vzorku pouze pět společností. Usuzovalo se proto, že výběr vzorku není nutný, a dotazníky byly rozeslány všem těmto společnostem. Na dotazník nakonec odpověděli pouze dva dovozci, kteří při šetření plně spolupracovali.
c) Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(9)
Aby mohli vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku, kteří o to projeví zájem, podat žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise těmto vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku formulář žádosti. Všechny skupiny vyvážejících výrobců požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení nebo o individuální zacházení, pokud by bylo šetřením zjištěno, že nesplňují podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství.
(10)
Tři společnosti (nebo jejich skupiny) požádaly o individuální zjišťování. V daném časovém rámci nebylo možné tyto žádosti v prozatímní fázi přezkoumat. Rozhodnutí, zda bude některé z těchto společností přiznáno individuální zjišťování, bude přijato v konečné fázi.
(11)
O výsledcích zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství Komise oficiálně vyrozuměla dotčené vyvážející výrobce v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku, a rovněž výrobce v Unii zařazené do vzorku.
(12)
Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od vyvážejících výrobců v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku, od všech výrobců v Unii zařazených do vzorku, od dvou dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a od jednoho uživatele.
(13)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné za účelem analýzy žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství a o individuální zacházení a k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností.
-
Changshu Walsin Specialty Steel Co., Ltd., Haiyu Town, Changshu a společnosti, které jsou ve spojení s tímto výrobcem: Shanghai Baihe Walsin Lihwa Specialty Steel Products Co., Ltd., Baihe Town, Qingpu District, Šanghaj; Yantai Jin Cheng Precision Wire Rod Co., Ltd., ETDZ Yantai, provincie Shandong; Yantai Dazhong Recycling Resource Co., Ltd., ETDZ Yantai, provincie Shandong;
-
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing Co., Ltd., Situan Town, Fengxian District, Šanghaj a společnosti, které jsou ve spojení s tímto výrobcem: Shanghai Jinchang International Trade Co., Ltd., Situan Town, Fengxian District, Šanghaj; Shanghai Jinchang international trading Chongqing Co., Ltd., Jieshi Town, Banan District, Chongqing;
-
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd.,Yongzhong, Longwan District, Wenzhou.
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Headquarters; Mülheim an der Ruhr, Německo;
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Deutschland; Remscheid, Německo;
-
Tubacex Tubos Inoxidables, S.A., Llodio, Španělsko.
-
PEXCO, Scranton, Pensylvánie;
-
Salem Tube, Greenville, Pensylvánie;
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes USA, Houston, Texas;
-
Sandvik Materials Technology, Scranton, Pensylvánie.
3. Období šetření
(14)
Období šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2009 do 30. června 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(15)
Dotčeným výrobkem, jak je popsán v oznámení o zahájení řízení, jsou některé bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli jiné než s připojeným příslušenstvím, vhodné pro vedení plynů nebo kapalin, pro použití v civilních letadlech, v současnosti kódů KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 a ex 7304 90 00 (dále jen „dotčený výrobek“). To zahrnuje neopracované „duté prvky“, výrobky s konečnou úpravou za tepla a výrobky s konečnou úpravou za studena.
(16)
Při výrobním procesu se jako surovina obvykle používají válce („předvalky“) z nerezavějící oceli. V první fázi výroby se pomocí protlačovacího lisu nebo procesu ražení za tepla vyrábí neopracovaný „dutý prvek“. Poté může být dutý prvek opracován nejprve v procesu konečné úpravy za tepla, jehož výsledkem jsou trubky s konečnou úpravou za tepla, a dále zpracován v procesu konečné úpravy za studena (proces válcování za studena na poutnické stolici) nebo v procesu tažení za studena, jejichž výsledkem jsou trubky s konečnou úpravou za studena. Všechny druhy výrobků (duté prvky, trubky s konečnou úpravou za tepla a trubky s konečnou úpravou za studena) mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a stejná základní užití.
(17)
Bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli se používají především v těchto výrobních odvětvích: chemický a petrochemický průmysl, výroba hnojiv, výroba energie, stavební inženýrství a stavebnictví, farmakologie a zdravotnické technologie, biotechnologie, úprava vody a spalování odpadu, průzkum a těžba ropy a zemního plynu, zpracování uhlí a zemního plynu, zpracování potravin.
(18)
Jeden výrobce v Unii, který dále zpracovává duté profily z nerezavějící oceli, uvedl, že pokud by byla uložena opatření, je nutno z jejich oblasti působnosti vyjmout kód KN 7304 49 10, jelikož se vztahuje na neopracované duté prvky, které se používají pouze k dalšímu zpracování. Šetřením však bylo prokázáno, že dodavatelé tohoto výrobce v Unii pocházející z Unie i Číny označují v celním prohlášení zboží prodané tomuto výrobci jako výrobky s konečnou úpravou za tepla nebo za studena.
(19)
Označení těchto výrobků v celním prohlášení jako „neopracovaných dutých prvků pro použití pouze při výrobě dutých profilů a trubek s různými průřezy a tloušťkou stěny“ se týká zboží, které nemusí mít nutně různé fyzické vlastnosti, tyto výrobky mají pouze různé užití. Byl vyvozen předběžný závěr, že pro vyloučení „neopracovaných dutých prvků“ z definice výrobku neexistují žádné důvody.
2. Obdobný výrobek
(20)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a některé bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli prodávané na domácím trhu v ČLR a rovněž některé bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a stejná základní užití. Předběžně se proto považovaly za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(21)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(22)
Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
1.
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě;
2.
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
3.
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
4.
právní předpisy o úpadku a vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu;
5.
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů.
(23)
V tomto šetření požádali všichni tři vyvážející výrobci (nebo jejich skupiny) zařazení do vzorku o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odpověděli na formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(24)
Šetřením bylo zjištěno, že žádný z vyvážejících výrobců (nebo jejich skupin) v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku, nesplňuje požadavky kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, nebylo jim proto možno přiznat zacházení jako v tržním hospodářství.
(25)
Žádná ze společností nesplňuje požadavky kritéria č. 1, a to kvůli zásahům státu do rozhodování o pořízení hlavní suroviny (zejména předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu z nerezavějící oceli). Uvedené suroviny představují více než 50 % výrobních nákladů dotčeného výrobku (bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli). Tyto suroviny jsou proto při výrobě dotčeného výrobku zdaleka nejdůležitějším vstupem.
(26)
Čínský stát hraje při stanovování cen surovin pro bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli zásadní úlohu a na trhu trvale zasahuje pomocí těchto nástrojů: vývozní daň a žádná sleva na DPH. Za prvé, na hlavní suroviny při výrobě bezešvých trubek a dutých profilů z oceli se od 1. ledna 2008 vztahuje 15% vývozní daň. Za druhé, stát v případě vývozu uvedených surovin nevrací DPH.
(27)
Společnosti zařazené do vzorku pořizují hlavní suroviny používané při výrobě bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli na čínském domácím trhu. Šetřením bylo zjištěno, že průměrně a v závislosti na kvalitě oceli jsou čínské ceny surovin přibližně o 30 % nižší než ceny na světových trzích (USA nebo EU).
(28)
Vzhledem ke skutečnosti, že ČLR musí dovážet většinu železné rudy za mezinárodní tržní ceny, je zřejmé, že nemá prospěch z případné přirozené konkurenční výhody, která by vysvětlovala nízké ceny hlavních surovin na čínském domácím trhu. Zároveň různé studie po řadu let poukazují na významné zásahy státu v tomto odvětví (3). Tyto zprávy uvádějí, že čínská vláda určila 14 „klíčových“ výrobních odvětví a sedm „pilířových“ odvětví. Hlavní odběratelé speciální oceli na navazujícím trhu patří k těmto sedmi „pilířovým“ výrobním odvětvím, která čínská vláda podporuje prostřednictvím své průmyslové politiky (4). Nepříznivý dopad vývozních daní a částečných slev na DPH byl vyzdvižen rovněž v přezkumech obchodních politik a praktik ČLR, které provádí WTO (5).
(29)
Jak je uvedeno v přezkumech obchodních politik prováděných WTO, vývozní daně a slevy na DPH představují nástroje politiky, jejichž používání snižuje objemy vývozu dotyčných surovin, odklání dodávky na domácí trh a vede k tlaku na snižování cen těchto výrobků na domácím trhu (6). Stávajícím šetřením byl skutečně zjištěn značný rozdíl mezi cenami na domácím trhu a světovými cenami. Takovýto rozdíl představuje nepřímou podporu pro navazující domácí výrobní odvětví, a poskytuje jim tudíž konkurenční výhodu. Toto tvrzení dále posiluje skutečnost, že na vývoz dotčeného výrobku (bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli) není uložena žádná vývozní daň a vztahuje se na něj rovněž sleva na DPH.
(30)
Jelikož při tomto šetření bylo zjištěno různé uplatňování vývozních daní a slev na DPH u předcházejících a navazujících výrobních odvětví, jsou prokázány zásahy státu, které lze odvodit ze značného cenového rozdílu u surovin z nerezavějící oceli (zejména předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu z nerezavějící oceli) na čínském trhu a na světových trzích.
(31)
Vzhledem k cenovému rozdílu mezi čínským domácím trhem a světovými trhy by v případě neexistence zásahů státu měli domácí výrobci výše uvedených surovin sklon vyvážet své výrobky na trhy s vyššími cenami, na nichž by mohli dosáhnout vyšších zisků. Čínské celní statistiky ve skutečnosti potvrzují, že vývoz předvalků z nerezavějící oceli z ČLR do zbytku světa prakticky neexistuje. V roce 2009 činil vývoz ingotů z nerezavějící oceli a jiných primárních forem nerezavějící oceli méně než 2 tuny a v roce 2010 méně než 5 tun. To je další tvrzení, které prokazuje zásahy státu na trhu surovin.
(32)
Tyto čínské praktiky je nutno považovat za základní faktor státních zásahů do rozhodování podniků ohledně surovin. Stávající čínský systém vysokých vývozních cel a nevracení DPH v případě vývozu surovin v zásadě vedl k situaci, kdy jsou čínské ceny surovin i nadále výsledkem zásahů státu a budou se vší pravděpodobností i v budoucnu poskytovat podporu čínským výrobcům bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli.
(33)
Co se týká kritéria č. 1, jedna ze společností nezahrnula do informací pro výběr vzorku a do žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství dva dodavatele surovin ve spojení. Společnost tvrdila, že tito dodavatelé dodávají malé množství, a tudíž skutečnost, že nebyli uvedeni, nemohla mít a neměla na výsledek šetření žádný významný dopad. Podotýká se, že Komise musí především získat úplnou představu o všech společnostech ve skupině podílejících se na výrobě nebo prodeji dotčeného výrobku, a to bez ohledu na velikost těchto společností či objem jejich prodeje. Dále se poznamenává, že dodavatelé surovin jsou spíše roztříštění a rozptýlení mezi řadu malých dodavatelů. Byl vyvozen závěr, že kromě narušení hlavních vstupů, které bylo popsáno výše, společnost neprokázala, že její obchodní rozhodnutí byla přijata na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a že se její náklady zakládají na tržní hodnotě.
(34)
Kromě kritéria č. 1 některé společnosti rovněž neprokázaly, že splňují kritérium č. 2 a 3. Dvě společnosti nemohly prokázat, že vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy. U jedné společnosti nebyly ve zprávě auditora zohledněny nesrovnalosti ve finančních výkazech. Další společnost nemohla pro některé roky své činnosti předložit účetní závěrky.
(35)
Jedna společnost obdržela od bank ve vlastnictví státu úvěry se zvýhodněnými úrokovými sazbami, které byly podstatně nižší než tržní sazby. To prokazuje, že výrobní náklady a finanční situace podléhají značnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství.
(36)
Po zveřejnění zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství byly obdrženy připomínky od výrobního odvětví Unie a od tří dotčených vyvážejících výrobců (nebo jejich skupin), kteří byli zařazeni do vzorku.
(37)
Jedna společnost uvedla, že rozhodnutí Komise o nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství bylo ovlivněno (a tudíž zkresleno) výpočtem dumpingového rozpětí. V této souvislosti je nutno uvést, že rozhodnutí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství předchází výpočtu dumpingu a ověření, které se uskutečnilo, se týkalo výhradně údajů souvisejících s rozhodnutím o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Toto tvrzení bylo proto neopodstatněné.
(38)
Jedna společnost tvrdila, že nebyla požádána o podání žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství pro dodavatele surovin ve spojení. Toto tvrzení bylo nutno odmítnout. V oznámení o zahájení řízení bylo jednoznačně uvedeno, že Komisi je nutno poskytnout názvy a přesný popis činností všech společností ve spojení, které se podílejí na výrobě a/nebo prodeji (na vývoz a/nebo na domácím trhu) výrobku, jehož se týká šetření.
(39)
Tato společnost dále uvedla, že narušení na trhu surovin není podstatné, jelikož 17,5 % surovin je dováženo od mezinárodních dodavatelů, kteří nejsou ve spojení, a zbytek se pořizuje především u společností ve spojení. Informace, které má Komise k dispozici, prokazují, že v místě je pořizováno přibližně 30 % surovin a zbytek je dovážen především od dodavatelů ve spojení. V této souvislosti je třeba uvést, že se vnitropodnikové ceny dodavatelů ve spojení obvykle nepovažují za spolehlivé informace. Celkově jsou ceny surovin v případě, že je společnost pořizuje u nezávislých dodavatelů, podstatně nižší než ceny v EU nebo v USA stejně jako u ostatních vyvážejících výrobců, jichž se týkalo šetření. Tvrzení je tudíž odmítnuto.
(40)
Jedna společnost zpochybnila výpočet rozdílu mezi cenami surovin na čínském domácím trhu a na světových trzích, který provedla Komise. Po ověření Komise tento výpočet potvrdila. Společnost nevzala v úvahu zejména přirážky za legovanou ocel, které uplatňují dodavatelé v USA a EU. Tvrzení bylo proto nutno odmítnout.
(41)
Jedna společnost dále tvrdila, že rozdíly mezi přiznáním k dani z příjmů a účetní závěrkou jsou běžné, nepodstatné, a proto neměla povinnost uvést v komentáři k účetní závěrce vysvětlivky. To by proto nemělo mít dopad na rozhodnutí Komise. Podotýká se, že rozdíly týkající se ročního zisku se blíží 30 milionům RMB, a měly by se tudíž pokládat za významné a být objasněny v komentáři k účetní závěrce.
(42)
Další tvrzení souviselo s údajným porušením Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a základního antisubvenčního nařízení EU (7). Společnost uvedla, že zamítnutí žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství z toho důvodu, že společnosti mohou dostávat subvence, má za následek penalizaci vývozce za subvence, které se považují za protiprávní, a to bez jakéhokoli zdůvodnění. Toto tvrzení je třeba odmítnout. Žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství nejsou zamítnuty na základě možných subvencí, nýbrž na základě zvláštních důvodů, které byly objasněny ve výše uvedených bodech odůvodnění a rovněž v podrobných dokumentech se zveřejněnými zjištěními týkajícími se zacházení jako v tržním hospodářství, které byly stranám zaslány. Hlavním důvodem nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství byla zjištěná narušení na trhu surovin. Dále je třeba zdůraznit, že společnosti například získaly od bank ve vlastnictví státu úvěry se zvýhodněnými úrokovými sazbami, které byly podstatně nižší než tržní sazby, což jednoznačně prokazuje zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství.
(43)
Závěrem se uvádí, že žádná z obdržených připomínek nemohla změnit zjištění ohledně přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
2. Individuální zacházení
(44)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny;
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby; státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích;
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(45)
Tři výše zmíněné společnosti (nebo jejich skupiny) zařazené do vzorku, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, požádaly rovněž o individuální zacházení. Předběžně bylo zjištěno, že všechny tři společnosti (nebo jejich skupiny) zařazené do vzorku splňují podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a bylo jim tudíž možno přiznat individuální zacházení.
3. Běžná hodnota
a) Srovnatelná země
(46)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(47)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že pro účely zjištění běžné hodnoty pro ČLR má v úmyslu použít jako srovnatelnou zemi USA. Jedna strana uvedla, že by vhodnější srovnatelnou zemí byla Indie, vzhledem k podobné úrovni rozvoje jako má ČLR. Komisi se nepodařilo navázat spolupráci s indickými výrobci. USA se původně jevily jako vhodná srovnatelná země vzhledem k otevřenosti vůči hospodářské soutěži ze strany dovozu (nulové celní sazby na rozdíl od 10% sazby v Indii) a dobré úrovni hospodářské soutěže na domácím trhu, na němž působí 15 až 20 výrobců z USA.
(48)
Odpovědi na dotazník a inspekce na místě však ukázaly, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí. Všichni spolupracující výrobci v USA jsou závislí na dovozu základních surovin a hotových výrobků od svých mateřských společností v EU a v USA udržují omezenou výrobní činnost především s cílem reagovat na objednávky na zakázku či objednávky, které jsou kritické z hlediska času. Ve skutečnosti je objem výroby spolupracujících výrobců v USA zlomkem výroby evropských mateřských výrobních společností. Co je však nejdůležitější, spolupracující výrobci v USA mají vysoké náklady na zpracování, což je odrazem jejich zvláštních výrobních podmínek. Tyto náklady se promítají do vysokých cen na domácím trhu v USA.
b) Stanovení běžné hodnoty
(49)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím nebo ceny, za niž se prodává výrobek z takové třetí země do jiných zemí včetně EU. Vzhledem ke skutečnosti, že z důvodů uvedených v předchozím bodě odůvodnění nebylo možno běžnou hodnotu určit na základě cen nebo početně zjištěných hodnot v USA, byl přezkoumán druhý způsob. Z důvodů, které jsou objasněny níže, však v daném případě nebyla vhodná ani tato metoda. Stejně jako prodejní ceny na domácím trhu v USA jsou i ceny vývozu z USA poznamenány vysokými výrobními náklady a skutečností, že objem vývozu je omezený, tj. méně než 2 % čínského vývozu do EU. Zdá se rovněž, že se určitá část tohoto vývozu uskutečňuje pro společnosti ve spojení, a není tudíž pro účely stanovení běžné hodnoty věrohodná.
(50)
Jako alternativa k výše uvedeným dvěma metodám je v čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení stanoveno, že běžnou hodnotu lze určit na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobné výrobky v Unii, která se v případě nutnosti náležitě opraví o přiměřené ziskové rozpětí. Vzhledem ke skutečnosti, že při šetření bylo v této fázi zjištěno, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí, se v daném případě předběžně použila tato metoda.
(51)
Pro typy výrobků, které vyvážejí čínští vyvážející výrobci (nebo jejich skupiny) zařazení do vzorku a s ohledem na něž výrobci v Unii zařazení do vzorku neuskutečnili žádný prodej, použila Komise předběžně ceny skutečně zaplacené, nebo ceny, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, které byly v případě nutnosti náležitě opraveny o přiměřené ziskové rozpětí, a to pro nejpodobnější typy výrobků se stejným průměrem, jakostní třídou oceli a druhem výroby (např. tažení za studena nebo za tepla).
4. Vývozní cena
(52)
Ve všech případech byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, a proto byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo vývozních cen, které je třeba zaplatit.
5. Srovnání
(53)
Dumpingová rozpětí byla stanovena porovnáním jednotlivých vývozních cen ze závodu vývozců zařazených do vzorku s prodejními cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku na domácím trhu, které byly stanoveny způsobem popsaným v (50). bodě odůvodnění.
(54)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Příslušné úpravy byly provedeny ve všech případech, kdy to bylo považováno za přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy. Byly povoleny úpravy zejména s ohledem na nepřímé daně, přepravné a pojištění u námořní dopravy, přepravné ve vyvážející zemi, náklady na záruku, provize, náklady na úvěry, obchodní poplatky, obchodní úroveň a jakost, jak je objasněno v (70). bodě odůvodnění.
6. Dumpingová rozpětí
(55)
Prozatímní dumpingová rozpětí byla vyjádřena jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
a) Pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení
(56)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení, zjištěna na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty stanovené na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, které byly náležitě opraveny o přiměřené ziskové rozpětí, jak je podrobně uvedeno v (50). a (51). bodě odůvodnění, s váženou průměrnou cenou každé společnosti za dotčený výrobek při vývozu do Unie, jak byla stanovena výše.
(57)
Na tomto základě jsou prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením následující:
Společnosti zařazené do vzorku
Prozatímní dumpingová rozpětí
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
83,2 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
62,5 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
66,5 %
b) Pro všechny ostatní spolupracující vyvážející výrobce
(58)
Dumpingové rozpětí pro všechny ostatní spolupracující vyvážející výrobce v ČLR, kteří nebyli zařazeni do vzorku, bylo v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení vypočítáno jako vážený průměr dumpingových rozpětí vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(59)
Na tomto základě činí prozatímní dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením 71,1 %.
c) Pro všechny ostatní (nespolupracující) vyvážející výrobce
(60)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce při šetření (spolupracující společnosti představovaly přibližně 64 % celkového dovozu zaznamenaného v databázi Eurostatu v období šetření) bylo celostátní rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce stanoveno pomocí nejvyššího dumpingového rozpětí, jež bylo zjištěno u společností (nebo jejich skupin) zařazených do vzorku.
(61)
Na tomto základě činí prozatímní celostátní úroveň dumpingu vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením 83,2 %.
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(62)
V období šetření vyrábělo v Unii obdobný výrobek 21 výrobců. Ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení představuje všech 21 výrobců v Unii výrobní odvětví Unie, a bude se proto na ně dále odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“.
(63)
Jak bylo uvedeno v (7). bodě odůvodnění, do vzorku byly zařazeny dvě skupiny výrobců v Unii zahrnující pět výrobců, kteří představují více než 50 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Z ostatních spolupracujících výrobců v Unii nesouhlasila s výběrem vzorku společnost, která požadovala omezení definice výrobku (viz (16). a (17). bod odůvodnění). Tento výrobce kritizoval zejména skutečnost, že vzorek zahrnuje pouze společnosti, které působí na „trhu hotových výrobků“ i „trhu výchozího materiálu“, a rovněž skutečnost, že se vzorek skládá pouze ze žádajících společností. Znovu se uvádí, že dotyčná společnost nakupuje výchozí materiál z ČLR i od výrobního odvětví Unie. Výrobce však neprokázal, že skutečně existují takovéto dva zvláštní trhy. Výrobce mimoto představoval méně než 2 % celkové výroby v Unii během období šetření, zatímco zmíněné dvě skupiny společnosti byly vybrány na základě objektivních kritérií, jak bylo popsáno v (7). a (8). bodě odůvodnění.
2. Spotřeba v Unii
(64)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie podle informací získaných od výboru na obranu, který zastupoval žadatele (viz (2). bod odůvodnění), a údajů o objemu dovozu na trh Unie, které byly získány od Eurostatu. Posledně uvedené údaje bylo nutno s ohledem na dovoz z Jižní Afriky a Japonska pro některá období mírně opravit, jelikož tyto údaje zahrnovaly určitá narušení vyplývající z nesprávného vykazování údajů.
(65)
Spotřeba v Unii mezi rokem 2006 a obdobím šetření významně poklesla o 35 %. Mezi rokem 2006 a 2007 však spotřeba mírně vzrostla a nejvyšší hodnoty dosáhla v roce 2007, načež každý rok až do období šetření trvale klesala.
Tabulka č. 1
Spotřeba v Unii
2006
2007
2008
2009
OŠ
Jednotky (v t)
131 965
153 630
133 711
102 865
85 629
Index
100
116
101
78
65
(66)
Posuzované období se skutečně vyznačuje značnými výkyvy na trhu, které byly způsobeny především obrovskou nestálostí poptávky po trubkách a dutých profilech z nerezavějící oceli. Rok 2007 a rovněž první tři čtvrtletí roku 2008 lze charakterizovat jako období silně se rozšiřujícího trhu. Na poptávku však měla velký dopad hospodářská krize. Tento dopad začal být patrný v posledním čtvrtletí roku 2008, v průběhu roku 2009 zesílil a pokračoval i v prvním pololetí roku 2010, ovlivnil tudíž rovněž celé období šetření. To se vše náležitě projevuje v tendenci ve spotřebě Unie, která dosáhla nejvyšší hodnoty v roce 2007, načež se každoročně snižovala.
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objem dumpingového dovozu
(67)
Objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR na trh Unie v posuzovaném období vzrostl. Celkově se v průběhu posuzovaného období dovoz z ČLR zvýšil o 14 %. Mezi rokem 2006 a 2007 se dovoz z ČLR téměř zdvojnásobil, zatímco mezi rokem 2007 a obdobím šetření se každoročně snižoval, což bylo do velké míry zapříčiněno poklesem spotřeby (jelikož podíl na trhu byl mezi rokem 2008 a obdobím šetření stálý - viz (68). bod odůvodnění).
Tabulka č. 2
Dovoz z ČLR (objemy)
2006
2007
2008
2009
OŠ
Jednotky (v t)
13 804
26 790
25 186
17 043
15 757
Index
100
194
182
123
114
3.2. Podíl dumpingového dovozu na trhu
(68)
Podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu se v posuzovaném období téměř zdvojnásobil a vzrostl o 76 %, tj. o 7,9 procentního bodu. K tomuto nárůstu podílu na trhu došlo především mezi rokem 2006 a 2007, poté si dovoz z ČLR udržoval vysokou úroveň.
Tabulka č. 3
Dovoz z ČLR (podíl na trhu)
2006
2007
2008
2009
OŠ
Podíl na trhu (v %)
10,5 %
17,4 %
18,8 %
16,6 %
18,4 %
Index
100
167
180
158
176
3.3. Ceny
a) Vývoj cen
(69)
Níže uvedená tabulka udává průměrnou cenu dumpingového dovozu z ČLR na evropskou hranici před proclením, a to podle údajů Eurostatu. Během posuzovaného období se průměrná cena dovozu z ČLR až do roku 2008 zvyšovala, načež mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesla.
Tabulka č. 4
Dovoz z ČLR (ceny)
2006
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná cena za tunu (v EUR)
4 354
5 129
5 506
4 348
3 954
Index
100
118
126
100
91
b) Cenové podbízení
(70)
Bylo provedeno srovnání jednotlivých typů výrobků z hlediska prodejních cen čínských vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku v Unii. Za tímto účelem byly porovnány ceny účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku nezávislým odběratelům a ceny vyvážejících výrobců z dotčené země zařazených do vzorku. V případě potřeby byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly ve vnímání jakosti výrobků, úrovni obchodu a v nákladech vynaložených po dovozu.
(71)
Z tohoto srovnání vyplynulo, že se v období šetření dotčený výrobek dovezený z ČLR prodával v Unii za ceny, které byly o 21 % až 32 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie v procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1. Předběžné poznámky
(72)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posoudila Komise veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie. Níže uvedené údaje o prodeji a podílech na trhu se týkají všech výrobců v Unii a zbývající ukazatele se týkají výrobců v Unii zařazených do vzorku. Pokud jde o ukazatele založené na údajích od výrobců zařazených do vzorku, vzhledem ke skutečnosti, že se vzorek skládal pouze ze dvou skupin výrobců, nebylo možno z důvodu zachování důvěrnosti zveřejnit v příslušných níže uvedených tabulkách skutečné souhrnné údaje; místo toho jsou uvedeny pouze indexy s cílem ukázat u těchto ukazatelů tendence.
4.2. Výroba
(73)
Objem výroby v Unii se mezi rokem 2006 a 2008 zvýšil, mezi rokem 2008 a obdobím šetření však prudce klesl. Tento významný pokles výroby byl zapříčiněn jak zmenšením trhu, tak i rostoucím tlakem ze strany dumpingového dovozu.
Tabulka č. 5
Výroba
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Výroba (index)
100
107
121
84
66
4.3. Výrobní kapacita a využití kapacity
(74)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie byla během celého posuzovaného období poměrně stálá. Mezi rokem 2006 a obdobím šetření se však míra využití kapacity snížila o 35 %. V období šetření se využití kapacity snížilo na úroveň o něco málo vyšší, než je polovina úrovně, jíž bylo dosaženo v roce 2008.
Tabulka č. 6
Výrobní kapacita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Kapacita (index)
100
98
101
102
101
Využití kapacity (index)
100
109
120
82
65
4.4. Zásoby
(75)
Níže uvedená tabulka udává, že se konečný stav zásob nejprve až do roku 2008, kdy výroba v Unii dosáhla svého vrcholu, zvyšoval, poté však začal kvůli omezeným úrovním výrobní činnosti klesat.
Tabulka č. 7
Zásoby
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Zásoby (index)
100
124
168
138
118
4.5. Objemy prodeje v Unii (celé výrobní odvětví Unie)
(76)
Objem prodeje všech výrobců v Unii na trhu EU se celkově snížil o 39 %, zatímco čínský vývoz ve stejném období vzrostl o 14 %, jak je uvedeno v (68). bodě odůvodnění. Objemy prodeje výrobního odvětví Unie v Unii se vyvíjely takto:
Tabulka č. 8
Prodej v Unii (objemy)
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
2009
OŠ
Prodej v Unii (v t)
82 743
91 043
79 418
63 223
50 569
Index
100
110
96
76
61
4.6. Podíl na trhu (celé výrobní odvětví Unie)
(77)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se mezi rokem 2006 a 2007 snížil o 3,4 procentního bodu a ve zbývající části posuzovaného období byl poměrně stálý s malým dočasným zvýšením v roce 2009. Výrobní odvětví Unie přišlo celkově o podíl na trhu ve výši 3,6 procentního bodu, přičemž (jak je uvedeno v tabulce č. 3) podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu se v posuzovaném období téměř zdvojnásobil.
Tabulka č. 9
Podíl na trhu Unie
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
2009
OŠ
Podíl na trhu (v %)
62,7 %
59,3 %
59,4 %
61,5 %
59,1 %
Index
100
95
95
98
94
4.7. Prodejní ceny
(78)
Co se týká průměrných prodejních cen, níže uvedená tabulka ukazuje, že v roce 2007 výrobní odvětví Unie zvýšilo své prodejní ceny, načež je každoročně až do období šetření postupně snižovalo, a ceny dosáhly nižší úrovně než v roce 2006. Vývoj prodejních cen a jejich velká nestálost byly částečně zapříčiněny velkými výkyvy v nákladech na suroviny.
Tabulka č. 10
Prodej v Unii (průměrné ceny)
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná cena za tunu (index)
100
135
126
100
92
4.8. Zaměstnanost
(79)
Úroveň zaměstnanosti sledovala do značné míry vývoj objemů výroby (viz tabulka č. 5), což naznačuje, že se výrobní odvětví Unie pokoušelo snížit výrobní náklady, pokud to bylo nutné. Výrobní odvětví Unie se snažilo přizpůsobit pracovní sílu zhoršující se situaci na trhu spíše zkrácením pracovní doby než snižováním počtu pracovníků. Tabulka níže proto udává úroveň zaměstnanosti v ekvivalentech plného pracovního úvazku. Zaměstnanost v ekvivalentech plného pracovního úvazku u výrobců v Unii mezi rokem 2006 a 2008 vzrostla o 11 procentních bodů, načež mezi rokem 2008 a obdobím šetření následoval pokles o 19 procentních bodů. Celkově se zaměstnanost v ekvivalentech plného pracovního úvazku v posuzovaném období snížila o 8 %.
Tabulka č. 11
Zaměstnanost
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Zaměstnanost v ekvivalentech plného pracovního úvazku (index)
100
106
111
95
92
4.9. Produktivita
(80)
Navzdory výše uvedeným snahám výrobního odvětví Unie se výroba výrobců v Unii připadající na ekvivalent plného pracovního úvazku značně snížila, a to celkem o 29 %. Vážné dopady dumpingového dovozu z ČLR v době hroutící se tržní poptávky znemožnily výrobnímu odvětví Unie udržet dosavadní úrovně produktivity.
Tabulka č. 12
Produktivita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Objem výroby na ekvivalent plného pracovního úvazku (index)
100
102
109
88
71
4.10. Mzdové náklady
(81)
V posuzovaném období se výrobnímu odvětví Unie podařilo zvládnout vývoj mzdových nákladů. Níže uvedená tabulka ukazuje, že se průměrné roční mzdové náklady v roce 2007 a 2008 mírně zvýšily, v roce 2009 a v období šetření se však snížily. Za celé období klesly jednotkové mzdové náklady o 2 %. Tento pokles by byl výraznější, pokud by byly z výše uvedené tendence vyloučeny částky odstupného.
Tabulka č. 13
Mzdové náklady
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Roční mzdové náklady na zaměstnance (index)
100
103
109
100
98
4.11. Ziskovost a návratnost investic
(82)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku na trhu EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Rozpětí ziskovosti výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období vyvíjelo takto:
Tabulka č. 14
Ziskovost a návratnost investic
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Čistý zisk(index)
100
202
89
- 147
- 188
Návratnost investic (index)
100
289
215
- 107
- 153
(83)
Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, ziskovost výrobního odvětví Unie dosáhla nejvyšší hodnoty v roce 2007, a to kvůli mimořádným tržním podmínkám, z nichž měli prospěch všichni účastníci na trhu. Průměrná ziskovost se od roku 2007 značně zhoršovala a zisky se v roce 2009 a v období šetření přeměnily na významné ztráty.
(84)
Co se týká návratnosti investic, vyjádřené jako zisk v procentech z čisté účetní hodnoty investic, zdá se, že tento ukazatel sledoval stejnou tendenci jako ziskovost.
4.12. Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(85)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti se vyvíjel následovně (vzhledem k záporné částce v roce 2006 se u této tabulky za referenční rok pro údaj o vývoji peněžního toku výjimečně pokládal rok 2007):
Tabulka č. 15
Peněžní tok
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Peněžní tok (index)
Záporný
100
685
175
53
(86)
Výše uvedená tabulka prokazuje, že peněžní tok výrobního odvětví Unie dosáhl nejvyšší hodnoty v roce 2008, poté se až do konce posuzovaného období snižoval a v období šetření dosáhl poměrně nízké úrovně.
4.13. Investice
(87)
Během posuzovaného období se investice výrobců v Unii zařazených do vzorku vyvíjely takto:
Tabulka č. 16
Investice
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Čisté investice (index)
100
192
406
286
183
(88)
Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, výrobci v Unii se navzdory své nejisté finanční situaci v roce 2009 a v období šetření rozhodli pokračovat v investicích. Důvodem je to, že i) tento typ výrobního odvětví obvykle vyžaduje určité víceleté investice, které je nutno uskutečnit bez ohledu na tržní situaci, a ii) v tomto odvětví je častá modernizace strojního zařízení předpokladem pro výrobu většího množství výrobků vyšší hodnoty (ve snaze o zachování konkurenceschopnosti vůči ostatním výrobcům).
4.14. Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(89)
Dumpingová rozpětí u dovozu z ČLR uvedená v (57). bodě odůvodnění jsou velmi vysoká. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad dumpingových rozpětí pokládat za zanedbatelný.
5. Závěr ohledně újmy
(90)
Ukazatele újmy se v posuzovaném období vyvíjely negativně. To je obzvláště patrné u ukazatelů ziskovosti, objemů výroby, využití kapacity, objemů prodeje a podílu na trhu, které všechny vykazovaly jednoznačně se zhoršující tendenci.
(91)
Zároveň byly ceny trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli dovezených z ČLR během období šetření o 32 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie (viz (71). bod odůvodnění).
(92)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(93)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu do té míry, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, jež by mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinky dumpingového dovozu
(94)
Mezi rokem 2006 a obdobím šetření vzrostl objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku o 14 %, a to na trhu, který se zmenšil o 35 %, což mělo za následek zvýšení podílu na trhu Unie o 76 %, a to z10,5 % na 18,4 %.
(95)
Nárůst dumpingového dovozu dotčeného výrobku z ČLR v posuzovaném období se časově shodoval s klesající tendencí u většiny ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie přišlo o podíl na trhu ve výši 3,6 procentního bodu a kvůli cenovému tlaku, který v na trhu Unie vyvíjel levný dumpingový dovoz, jeho prodejní ceny klesly o 8 %. Značné cenové podbízení znemožnilo výrobnímu odvětví Unie promítnout v přijatelné míře vyšší výrobní náklady do prodejních cen, což v období šetření vedlo k záporným úrovním ziskovosti.
(96)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný názor, že levný dumpingový dovoz z ČLR, který v průběhu celého posuzovaného období vstupoval na trh Unie ve velkém a rostoucím objemu a jehož ceny byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dovoz z ostatních třetích zemí
(97)
V posuzovaném období byl dovoz z ostatních třetích zemí omezený. Celkový podíl dovozu z jiných zemí než ČLR na trhu se snížil o 4,3 procentního bodu, z 26,8 % na 22,5 %.
(98)
Druhým největším zdrojem dovozu v období šetření bylo Japonsko a Ukrajina. Každá z obou zemí měla podíl na trhu ve výši 5,2 %. Indie měla v období šetření 3,0% podíl na trhu, zatímco dovoz z USA měl podíl na trhu ve výši 2,7 %. Následující tabulka udává vývoj objemu a cen dovozu a jeho podílů na trhu pro čtyři největší země po ČLR, z nichž pocházel dovoz, a pro zbývající dovoz z ostatních třetích zemí, a to podle údajů Eurostatu. Jak již bylo uvedeno v (64). bodě odůvodnění, údaje Eurostatu pro japonský dovoz vyžadovaly malé úpravy s cílem vyloučit narušení vyplývající z nesprávného vykázání obchodů.
Tabulka č. 17
Dovoz z ostatních zemí
Země
2006
2007
2008
2009
OŠ
Japonsko
Objemy (v t)
5 801
7 211
6 955
6 753
4 445
Podíl na trhu (%)
4,4 %
4,7 %
5,2 %
6,6 %
5,2 %
Průměrná cena (v EUR)
7 981
7 396
8 591
11 634
9 596
Ukrajina
Objemy (v t)
7 820
8 536
7 904
4 659
4 431
Podíl na trhu (%)
5,9 %
5,6 %
5,9 %
4,5 %
5,2 %
Průměrná cena (v EUR)
6 775
9 212
8 100
6 336
6 031
Indie
Objemy (v t)
3 664
4 323
3 461
3 265
2 540
Podíl na trhu (%)
2,8 %
2,8 %
2,6 %
3,2 %
3,0 %
Průměrná cena (v EUR)
5 519
6 874
6 789
3 929
4 111
USA
Objemy (v t)
3 739
6 019
2 724
2 740
2 344
Podíl na trhu (%)
2,8 %
3,9 %
2,0 %
2,7 %
2,7 %
Průměrná cena (v EUR)
16 235
5 597
12 892
11 175
11 054
Ostatní země
Objemy (v t)
14 394
9 709
8 063
5 183
5 542
Podíl na trhu (%)
10,9 %
6,3 %
6,0 %
5,0 %
6,5 %
Průměrná cena (v EUR)
6 643
7 880
8 553
6 695
6 497
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě ČLR
Objemy (v t)
35 418
35 797
29 107
22 600
19 303
Podíl na trhu (%)
26,8 %
23,3 %
21,8 %
22,0 %
22,5 %
Průměrná cena (v EUR)
5 586
7 540
8 453
8 392
7 484
(99)
Jak je uvedeno v předchozí tabulce, během posuzovaného období zvýšilo Japonsko mírně svůj podíl na trhu o 0,8 procentního bodu z 4,4 % na 5,2 %. Zdá se však, že ceny japonského dovozu jsou mnohem srovnatelnější s cenami Unie než ceny dovozu z ČLR. Co je nejdůležitější, v období šetření byly ceny japonského dovozu podstatně vyšší než ceny výrobního odvětví Unie.
(100)
Dovoz z USA se v posuzovaném období (vyjma roku 2007) uskutečňoval za ceny podstatně vyšší, než byly ceny výrobního odvětví Unie. Pokud jde o dovoz z Ukrajiny a Indie, ačkoli byly průměrné ceny dovozu z těchto zemí celkově nižší než ceny v Unii, obě země si zachovávaly poměrně stálý podíl na trhu Unie: během posuzovaného období se podíl Ukrajiny snížil z 5,9 % na 5,2 %, zatímco podíl Indie vzrostl z 2,8 % na 3,0 %.
(101)
Závěrem se uvádí, že se podíl dovozu ze všech třetích zemí kromě ČLR v posuzovaném období snížil o 4,3 procentního bodu (z 26,8 % na 22,5 %). Průměrná cena dovozu ze všech třetích zemí kromě ČLR se v posuzovaném období celkově zvýšila o 34 % (z 5 586 EUR na 7 484 EUR za tunu), což je v ostrém protikladu k 9% poklesu již velmi nízkých cen čínského dovozu a 8% snížení průměrných prodejních cen v Unii.
(102)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že se nezdá, že by dovoz z ostatních třetích zemí kromě ČLR přispěl k újmě, která byla výrobnímu odvětví Unie způsobena v období šetření.
3.2. Dopady výkyvů na trhu a hospodářské krize
(103)
Zatímco rok 2007 a první tři čtvrtletí roku 2008 lze charakterizovat jako období silně se rozšiřujícího trhu pro trubky a duté profily z nerezavějící oceli, měla rovněž na toto odvětví nakonec velký dopad finanční a hospodářská krize. Hospodářský pokles začal v posledním čtvrtletí roku 2008, pokračoval během celého roku 2009 a ovlivnil i první pololetí roku 2010, tj. celé období šetření. To vše se projevilo v tendencích ve spotřebě Unie, která dosáhla nejvyšší hodnoty v roce 2007 a poté se každoročně snižovala (viz tabulka č. 1).
(104)
Výše uvedené snížení spotřeby vyplývající z hospodářského poklesu mělo nepochybně dopad rovněž na situaci výrobního odvětví Unie. Je však nutno uvést, že tento nepříznivý dopad vážně zhoršil dumpingový dovoz z ČLR, jehož ceny byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Ačkoliv lze proto hospodářský pokles pokládat za činitele, který v období šetření přispěl k újmě, nemůže to nijak snížit účinky levného dumpingového dovozu z ČLR způsobujícího újmu na trh Unie. Pokud by neexistovala takováto nekalá hospodářská soutěž ze strany ČLR a tlak na objem a ceny, který dovoz z ČLR vyvíjel na výrobce v Unii, mohli by výrobci v Unii udržet své prodejní ceny a ziskovost na relativně přijatelných úrovních i v případě klesající poptávky.
(105)
Lze mít za to, že dopad dumpingového dovozu z ČLR, jehož ceny byly během období šetření značně nižší než prodejní ceny v Unii, způsoboval ještě větší újmu v době hospodářské krize, kdy byl na objemy prodeje a ceny každopádně již vyvíjen tlak kvůli nižší spotřebě.
(106)
Vzhledem k výše popsaným okolnostem nelze hospodářský pokles považovat za možného činitele, který by narušil příčinnou souvislost mezi újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z ČLR.
3.3. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(107)
Pokud jde o vývoj vývozu výrobního odvětví Unie, ten se snížil méně než domácí prodej, bez ohledu na to, zda byli posuzováni všichni výrobci v Unii, či pouze výrobci zařazení do vzorku. Co se týká vývoje objemu vývozu, v posuzovaném období bylo možno u výrobního odvětví Unie zjistit tuto tendenci:
Tabulka č. 18
Výrobní odvětví Unie - prodej na vývoz (v t) odběratelům, kteří nejsou ve spojení
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
2009
OŠ
Index
100
99
108
88
64
(108)
Je nutno uvést, že se vývoz výrobního odvětví Unie snižoval pomalejším tempem než jeho prodej na trhu Unie. To může znamenat, že tlak ze strany dumpingového dovozu z ČLR je na trhu Unie obzvláště silný. Vzhledem k tomuto náznaku, jakož i značnému podílu vývozu na celkovém prodeji, který uskutečnilo výrobní odvětví Unie (během posuzovaného období trvale mezi 39 % a 45 %), lze jistě vyloučit případnou nedostatečnou konkurenceschopnost výrobců v Unii na světovém trhu.
3.4. Konkurenceschopnost dumpingového dovozu z ČLR a výrobní náklady výrobního odvětví Unie
(109)
Velká nestálost cen legované oceli, jakož i celkový vývoj tržní poptávky vedly k značným výkyvům v nákladech na hlavní suroviny při výrobě výrobku, jenž je předmětem šetření. Průměrné jednotkové výrobní náklady výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 19
Výrobní odvětví Unie - výrobní náklady (v EUR/t)
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Index
100
120
119
124
118
(110)
Jak již bylo uvedeno v (78). bodě odůvodnění, trh ČLR s hlavními surovinami je vysoce narušený. Kvůli tomuto narušení mohou vyvážející výrobci v ČLR zřejmě uskutečňovat vývoz dotčeného výrobku na trh Unie za ceny, které jsou pravděpodobně méně pružné vůči cenám surovin, což má za následek ceny, jež jsou podstatně nižší než ceny na trhu Unie. Jinými slovy, kvůli narušení na čínském trhu surovin mají výrobci trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli v ČLR oproti výrobnímu odvětví Unie nepřiměřenou konkurenční výhodu. Toto narušení přispělo k tomu, že čínští výrobci mohli zachovat nízkou úroveň cen dumpingového dovozu z ČLR.
4. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(111)
Závěrem se uvádí, že výše uvedená analýza prokázala, že dovoz z ČLR v posuzovaném období vzrostl, pokud jde o množství, a získal značný podíl na trhu. Toto vyšší množství se mimoto dostávalo na trh Unie za dumpingové ceny, které byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Ačkoliv bylo výrobní odvětví Unie schopno určitou dobu nepříznivé dopady tohoto tlaku vyrovnávat díky výjimečně příznivým tržním podmínkám v roce 2007 a 2008, v době, kdy hospodářská krize významně snížila úroveň poptávky, to již nebylo možné.
(112)
Analyzovány byly rovněž jiné činitele, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu. V této souvislosti bylo zjištěno, že se nezdá, že by dovoz z ostatních třetích zemí, dopad hospodářské krize, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a jiné činitele, včetně činitelů souvisejících s narušením na čínském trhu surovin, byly takové, aby narušily příčinnou souvislost, jež byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla v období šetření způsobena výrobnímu odvětví Unie.
(113)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů, které měly vliv na situaci výrobního odvětví Unie, náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působícího újmu, se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
(114)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise ověřila, zda navzdory závěrům o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti existují důvody, které by mohly vést Komisi k jednoznačnému závěru, že v tomto konkrétním případě není uložení opatření v zájmu Unie. Za tímto účelem posoudila Komise v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení pravděpodobný dopad případných opatření na všechny zúčastněné strany a rovněž možné důsledky nepřijetí opatření.
(115)
Komise rozeslala dotazníky nezávislým dovozcům a uživatelům. Ve stanovených lhůtách na dotazník nakonec odpověděli dva dovozci a jeden uživatel.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(116)
Jeden výrobce v Unii vznesl vůči uložení antidumpingových opatření námitky, jelikož tato společnost částečně pořizuje neopracované duté prvky z nerezavějící oceli z ČLR za účelem jejich dalšího zpracování na hotové duté profily. Tento výrobce však představuje méně než 2 % celkové výroby v Unii.
(117)
Připomíná se, že ukazatele újmy vykazovaly celkovou negativní tendenci a že velmi nepříznivě byly dotčeny zejména ukazatele újmy týkající se objemu výroby a prodeje a podílu na trhu a rovněž finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost a návratnost investic.
(118)
V případě uložení opatření se očekává, že se pokles cen a úbytek podílu na trhu zmírní a že se prodejní ceny výrobního odvětví Unie začnou zvyšovat, což povede k významnému zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(119)
Pokud by na druhou stranu antidumpingová opatření uložena nebyla, je pravděpodobné, že bude pokračovat zhoršování tržní a finanční situace výrobního odvětví Unie. V takovém případě by výrobní odvětví Unie přišlo o další podíl na trhu, jelikož by nebylo schopno sledovat tržní ceny stanovené dumpingovým dovozem z ČLR. Pravděpodobným dopadem by bylo další omezování výroby a zavírání výrobních zařízení v Unii a následný značný úbytek pracovních míst.
(120)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným činitelům se vyvozuje předběžný závěr, že by uložení antidumpingových opatření bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení
(121)
Jak bylo uvedeno výše, u dovozců, kteří nejsou ve spojení, se nepoužil výběr vzorku, jelikož při šetření plně spolupracovali a odpovědi na dotazník poskytli pouze dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Pouze malá část obratu těchto dvou dovozců souvisela s dalším prodejem dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
(122)
Dovoz nahlášený těmito dvěma dovozci však představoval poměrně malou část celkového dovozu z ČLR v období šetření (mnohem méně než 10 %). Vzhledem k vysokým maržím, kterých dovozci v období šetření dosáhli při dalším prodeji dotčeného výrobku, lze předpokládat, že by uložení antidumpingových cel mohlo mít u těchto dovozců za následek nižší úrovně ziskovosti. Žádný z dovozců však nepředložil tvrzení, podle nichž by uložení antidumpingových cel bylo v rozporu s jejich zájmem. Jelikož oba dovozci uskutečňují další prodej trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli, které nepocházejí z Číny (včetně trubek a dutých profilů pocházejících z Unie), mohou se rozhodnout, že nákupy přesunou na jiné než čínské dodavatele, kterých se cla netýkají.
(123)
Žádní další dovozci nespolupracovali a neposkytli odpovědi na dotazník nebo odůvodněné připomínky. Na základě těchto skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít na zájem dovozců v Unii významné nepříznivé dopady.
3. Zájem uživatelů
(124)
Bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli, jichž se týká toto řízení, se používají ve velké řadě aplikací (viz (17). bod odůvodnění). Navzdory této skutečnosti byla spolupráce navázána pouze s jedním uživatelem, který duté profily z nerezavějící oceli používá při výrobě žebrových chladičů vzduchu a vzduchem chlazených kondenzátorů a na nějž připadalo méně než 1 % celkového čínského dovozu v období šetření. Lze však vyvodit předběžný závěr, že velmi omezená spolupráce ze strany uživatelů naznačuje, že celkově bude dopad na ziskovost a hospodářskou situaci uživatelského výrobního odvětví poměrně omezený.
(125)
Podle odpovědi tohoto uživatele na dotazník se zdá, že společnost nebude antidumpingovými opatřeními vážně dotčena, a to ani v případě divize, která používá duté profily z nerezavějící oceli. Při porovnání hodnoty dovozu dotčeného výrobku s obratem divize, která používá dovážené zboží, lze dopad považovat za nevýznamný.
(126)
Vzhledem k údajům tohoto uživatele však nelze vyloučit, že by určití uživatelé, kteří používají větší množství trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli, jež jsou dováženy z ČLR, mohli být antidumpingovými opatřeními nepříznivě dotčeni.
(127)
Z informací, které poskytl jediný spolupracující uživatel, nelze vzhledem k omezené reprezentativnosti a široké škále aplikací odhadnout celkovou zaměstnanost v celém uživatelském výrobním odvětví v Unii.
(128)
Je nutno rovněž uvést, že není pravděpodobné, že by úroveň opatření znemožnila další dodávky čínského dovozu na trh Unie, a to i za vyšší ceny nezpůsobující újmu. Volná výrobní kapacita výrobního odvětví Unie a rovněž jiné zdroje dovozu z různých jiných třetích zemí mimoto naznačují, že bezpečnost dodávek trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli na trh Unie není ohrožena.
(129)
Kromě toho je navzdory minulým potížím výrobní odvětví Unie i nadále největším dodavatelem uživatelského výrobního odvětví v Unii. Pokud by opatření nebyla uložena a finanční situace výrobního odvětví Unie by se dále zhoršovala, byla by ohrožena jeho existence, což by znamenalo ohrožení dodávek rovněž pro uživatele v Unii.
(130)
Při posouzení celkových dopadů antidumpingových opatření se zdá, že kladné dopady na výrobní odvětví Unie jednoznačně vyvažují možné negativní dopady na ostatní zájmové skupiny. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel není v rozporu se zájmem Unie.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(131)
Lze vyvodit závěr, že uložení opatření na dumpingový dovoz dotčeného výrobku z ČLR umožní výrobnímu odvětví Unie podle očekávání zlepšit jeho situaci prostřednictvím vyššího objemu prodeje, prodejních cen a podílu na trhu. Ačkoliv se u některých uživatelů mohou objevit určité nepříznivé dopady v podobě vyšších nákladů, tyto nepříznivé účinky budou pravděpodobně vyrovnány očekávanými přínosy pro výrobce a jejich dodavatele.
(132)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(133)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Čínské lidové republiky měla být uložena prozatímní opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(134)
Prozatímní opatření vztahující se na dovoz pocházející z ČLR by měla být uložena ve výši, která postačuje k odstranění dumpingu, aniž by přitom přesahovala újmu, která byla výrobnímu odvětví Unie způsobena dumpingovým dovozem. Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohlo přiměřeně dosáhnout v běžných podmínkách hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu.
(135)
Výrobní odvětví Unie uvedlo, že by se při stanovení úrovně pro odstranění újmy měl použít cílový zisk ve výši 12 %. Důkazy, které byly až dosud předloženy, však neprokazují, že by v běžných tržních podmínkách bylo možno dosáhnout této ziskovosti. Ani ve výjimečně příznivém roce 2007 se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo dosáhnout tak vysoké úrovně ziskovosti. Na základě údajů získaných v průběhu šetření se předběžně usuzovalo, že ke stanovení úrovně pro odstranění újmy je vhodný zisk ve výši 5 %.
(136)
Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočítána cena obdobného výrobku, která nezpůsobuje újmu. Cena, která nepůsobí újmu, byla stanovena odečtením skutečného ziskového rozpětí od ceny ze závodu a k takto vypočítané ceně nezpůsobující ztrátu bylo připočteno výše uvedené cílové ziskové rozpětí.
(137)
Na tomto základě byly předběžně stanoveny následující úrovně pro odstranění újmy:
Společnost/společnosti
Úroveň pro odstranění újmy
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
Společnosti uvedené v příloze I
56,6 %
Všechny ostatní společnosti
71,5 %
2. Prozatímní opatření
(138)
Na základě výše uvedených skutečností se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení usuzovalo, že by na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na úrovni nižší z hodnot odpovídajících zjištěnému dumpingovému rozpětí a úrovni pro odstranění újmy podle pravidla nižšího cla, což je ve všech případech rozpětí újmy.
(139)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců je sazba pro všechny ostatní společnosti stanovena na úrovni sazby pro spolupracující společnost zařazenou ve vzorku s nejvyšší sazbou. Pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze, je prozatímní sazba cla stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku. Na základě těchto skutečností navrhované celní sazby činí:
Společnost/společnosti
Prozatímní clo
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
Společnosti uvedené v příloze I
56,6 %
Všechny ostatní společnosti
71,5 %
(140)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla platného na„všechny ostatní společnosti“) se tedy vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(141)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (8) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, například spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem pozměněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(142)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se výše cla pro všechny ostatní společnosti vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(143)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli jiných než s připojeným příslušenstvím, vhodných pro vedení plynů nebo kapalin, pro použití v civilních letadlech, v současnosti kódů KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 a ex 7304 90 00 (kódy TARIC 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 a 7304900091), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi je následující:
Společnost/společnosti
Prozatímní clo
Doplňkový kód TARIC
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
B119
Společnosti uvedené v příloze I
56,6 %
B121
Všechny ostatní společnosti
71,5 %
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li tato faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 27. června 2011.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 627/2011
2011 m. birželio 27 d.
kuriuo tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš nerūdijančio plieno nustatomas laikinasis antidempingo muitas
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,
pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Inicijavimas
(1)
2010 m. rugsėjo 30 d. Europos Komisija (toliau - Komisija) Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą (2) apie antidempingo tyrimo dėl tam tikrų importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - KLR arba nagrinėjamoji šalis) kilmės besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš nerūdijančio plieno inicijavimą.
(2)
Tyrimas buvo inicijuotas 2010 m. rugpjūčio 16 d. gavus Europos Sąjungos besiūlių vamzdžių iš nerūdijančio plieno pramonės gynybos komiteto (toliau - gynybos komitetas) dviejų Sąjungos gamintojų grupių (toliau - skundo pateikėjai), kurios pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 50 %) visų Sąjungoje pagaminamų besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš nerūdijančio plieno, vardu pateiktą skundą. Skunde pateikta šio produkto dempingo ir jo daromos materialinės žalos prima facie įrodymų, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.
2. Su tyrimu susijusios šalys
(3)
Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems gamintojams ir KLR atstovams, žinomiems importuotojams, tiekėjams ir naudotojams bei jų asociacijoms. Komisija taip pat apie tai pranešė Jungtinių Valstybių (toliau - JAV) gamintojams, nes jas numatyta pasirinkti galima panašia šalimi. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą.
(4)
Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios konkrečias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(5)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį eksportuojančių gamintojų, nesusijusių importuotojų ir Sąjungos gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta, kad, siekiant nustatyti dempingą ir žalą, pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali būti atliekama atranka. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), prašyta, kad visi eksportuojantys gamintojai, importuotojai ir Sąjungos gamintojai Komisijai praneštų apie save ir pateiktų, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pagrindinę informaciją apie savo veiklą tiriamuoju laikotarpiu (2009 m. liepos 1 d.-2010 m. rugsėjo 30 d.), susijusią su nagrinėjamuoju produktu. Be to, konsultuotasi su KLR valdžios institucijomis.
a) Eksportuojančių Kinijos gamintojų atranka
(6)
Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį iš 31 apie save pranešusio Kinijos eksportuojančio gamintojo arba eksportuojančių gamintojų grupės Komisija atrinko bendroves remdamasi didžiausiu tipišku eksporto kiekiu, kurį galima tinkamai ištirti per turimą laiką. Atrinktos trys bendrovės arba bendrovių grupės, kurių importuotas kiekis tiriamuoju laikotarpiu sudarė 25 % viso Eurostato nurodyto importo ir daugiau nei 38 % viso bendradarbiaujančių eksportuotojų importuoto kiekio. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį buvo konsultuotasi su susijusiomis šalimis ir Kinijos valdžios institucijomis, kurios pasiūlytai bendrovių atrankai neprieštaravo.
b) Sąjungos gamintojų atranka
(7)
Iš 21 Sąjungos gamintojo, į kurį kreipėsi Komisija, vienuolika pateikė prašytą informaciją ir sutiko, kad gali būti atrenkami. Remdamasi šių bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pateikta informacija Komisija atrinko dvi grupes, atstovaujančias penkiems Sąjungos gamintojams. Bendrovės atrinktos remiantis pardavimo ir gamybos apimtimis. Atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo apimtis sudarė 48 % visų ES gamintojų visos pardavimo apimties ES ir 80 % gamintojų, kurie pranešė apie save, pardavimo apimties.
(8)
Iš 62 nesusijusių importuotojų, į kuriuos kreipėsi Komisija, iki nustatyto termino klausimyno klausimus pateikė tik penkios bendrovės. Todėl laikyta, kad atranka nebūtina, ir visoms šioms bendrovėms buvo nusiųsti klausimynai. Galiausiai tik du importuotojai pateikė klausimyno atsakymus ir atliekant tyrimą visapusiškai bendradarbiavo.
c) Klausimyno atsakymai ir patikrinimai
(9)
Kad atrinkti eksportuojantys KLR gamintojai panorėję galėtų pateikti prašymą taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau - RER) arba individualų režimą (toliau - IR), Komisija atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nusiuntė prašymo formas. Visos atrinktos eksportuojančių gamintojų grupės prašė, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį joms būtų taikomas RER arba, jeigu atlikus tyrimą būtų nustatyta, kad jos neatitiko RER sąlygų, - IR.
(10)
Trys bendrovės arba bendrovių grupės prašė atlikti individualų nagrinėjimą. Pradiniame etape nagrinėti šiuos prašymus per nustatytą laikotarpį buvo neįmanoma. Ar patenkinti kurios nors bendrovės prašymą ir atlikti individualų nagrinėjimą, bus nutarta galutiniame etape.
(11)
Komisija susijusiems atrinktiems eksportuojantiems KLR gamintojams ir atrinktiems Sąjungos gamintojams oficialiai atskleidė su RER susijusius nustatytus faktus.
(12)
Klausimyno atsakymus pateikė atrinkti eksportuojantys KLR gamintojai, visi atrinkti Sąjungos gamintojai, du nesusiję Sąjungos importuotojai ir vienas naudotojas.
(13)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga RER arba IR analizuoti ir preliminarioms išvadoms dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų padaryti. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių patalpose.
-
Changshu Walsin Specialty Steel Co., Ltd., Haiyu Town, Changshu City ir jos susijusios bendrovės: Shanghai Baihe Walsin Lihwa Specialty Steel Products Co., Ltd., Baihe Town, Qingpu District, Shanghai; Yantai Jin Cheng Precision Wire Rod Co., Ltd., ETDZ Yantai City, Shandong Province; Yantai Dazhong Recycling Resource Co., Ltd., ETDZ Yantai City, Shandong Province;
-
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing Co., Ltd., Situan Town, Fengxian District, Shanghai ir susijusios jos bendrovės: Shanghai Jinchang International Trade Co., Ltd., Situan Town, Fengxian District, Shanghai; Shanghai Jinchang International Trade Co., Ltd., Situan Town, Fengxian District, Shanghai;
-
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd.,Yongzhong, Longwan district, Wenzhou.
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Headquarters; Mülheim an der Ruhr, Vokietija;
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Deutschland; Remscheid, Vokietija;
-
Tubacex Tubos Inoxidables, S.A., Llodio, Ispanija.
-
PEXCO, Scranton, Pennsylvania;
-
Salem Tube, Greenville, Pennsylvania;
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes USA, Houston, Texas;
-
Sandvik Materials Technology, Scranton, Pennsylvania.
3. Tiriamasis laikotarpis
(14)
Tyrimas dėl dempingo ir žalos truko nuo 2009 m. liepos 1 d. iki 2010 m. birželio 30 d. (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2006 m. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Nagrinėjamasis produktas
(15)
Nagrinėjamasis produktas, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, - tam tikri besiūliai vamzdžiai ir vamzdeliai iš nerūdijančio plieno (išskyrus su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis (fitingais), tinkami naudoti dujų arba skysčių tiekimui, skirti naudoti civiliniuose orlaiviuose), kurių KN kodai šiuo metu yra 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 ir ex 7304 90 00 (toliau - nagrinėjamasis produktas). Jam priskiriami nebaigti tuščiaviduriai ruošiniai, karštai valcuoti produktai ir šaltai valcuoti produktai.
(16)
Gamyboje kaip žaliava paprastai naudojami nerūdijančio plieno cilindrai (toliau - ruošiniai). Pirmajame gamybos etape tuščiaviduris ruošinys pagaminamas naudojant išspaudimo presą arba karštojo pralydymo būdu. Tuomet tuščiaviduris ruošinys gali būti apdorojamas karštojo valcavimo būdu, taip gaunant karštai valcuotą vamzdį, ir toliau apdorojamas šaltojo valcavimo būdu (šaltojo valcavimo Pilger būdu) arba apdorojamas šaltojo tempimo būdu, taip gaunant šaltai valcuotą vamzdį. Visų tipų gaminių (tuščiavidurių ruošinių, karštai valcuotų ir šaltai valcuotų vamzdžių) pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės charakteristikos bei pagrindinė naudojimo paskirtis yra tokios pačios.
(17)
Pramonės šakos, kuriose besiūliai vamzdžiai ir vamzdeliai iš nerūdijančio plieno yra daugiausiai naudojami, yra šios: chemijos ir naftos chemijos pramonė, trąšų gamyba, energijos gamyba, civilinė inžinerija ir statyba, farmakologija ir medicinos technologijos, biotechnologijos, vandens valymas ir atliekų deginimas, naftos ir dujų žvalgyba ir gamyba, akmens anglių ir dujų apdorojimas, maisto perdirbimas.
(18)
Vienas Sąjungos gamintojas, kuris toliau apdoroja vamzdžius iš nerūdijančio plieno, teigė, kad jeigu priemones reikėtų nustatyti, į jų taikymo sritį neturėtų būti įtrauktas KN kodas 7304 49 10, nes jis taikomas nebaigtiems tuščiaviduriams ruošiniams, naudojamiems tik tolesniam apdorojimui. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad šio Sąjungos gamintojo Sąjungos ir Kinijos tiekėjai jam parduotus produktus deklaravo kaip karštai valcuotus arba šaltai valcuotus produktus.
(19)
Iš tikrųjų šie produktai, deklaruojami kaip „neapdoroti tuščiaviduriai ruošiniai, skirti naudoti vien tik kitos formos skerspjūvio ir kito sienelių storio vamzdžių ir vamzdelių gamyboje“ - tai produktai, kurių nebūtinai fizinės charakteristikos skirtingos, jie naudojami tik kita paskirtimi. Todėl padaryta preliminari išvada, kad nebuvo pagrindo neįtraukti neapdorotų tuščiavidurių ruošinių į produktų apibrėžtį.
2. Panašus produktas
(20)
Nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto ir tam tikrų besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš nerūdijančio plieno, parduodamų KLR vidaus rinkoje, ir tam tikrų besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš nerūdijančio plieno, kuriuos Sąjungos pramonė parduoda Sąjungoje, pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės charakteristikos bei naudojimo paskirtys yra tokios pačios. Todėl šie produktai preliminariai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
C. DEMPINGAS
1. Rinkos ekonomikos režimas
(21)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą atliekant antidempingo tyrimus dėl importuojamų KLR kilmės produktų normalioji vertė nustatoma vadovaujantis minėto straipsnio 1-6 dalimis tiems gamintojams, kurie, kaip nustatyta, atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus visus kriterijus.
(22)
Trumpai ir tik dėl aiškumo pateikiami apibendrinti kriterijai:
1.
verslo sprendimai priimami ir išlaidos planuojamos atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir be didelio valstybės kišimosi, o sąnaudos atspindi rinkos vertę;
2.
įmonės turi vieną aiškų pagrindinių apskaitos įrašų, kurie yra tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus ir kurie yra taikomi įvairiais tikslais, rinkinį;
3.
nėra jokių didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos;
4.
bankroto ir nuosavybės įstatymais užtikrinamas teisinis tikrumas ir stabilumas;
5.
valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą.
(23)
Atliekant šį tyrimą visi trys atrinkti eksportuojantys gamintojai arba eksportuojančių gamintojų grupės kreipėsi dėl rinkos ekonomikos režimo (toliau - RER) taikymo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą ir iki nustatyto termino pateikė užpildytas RER prašymo formas.
(24)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad nė vienas iš atrinktų KLR eksportuojančių gamintojų arba eksportuojančių gamintojų grupių neatitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytų kriterijų reikalavimų, todėl RER jiems negali būti taikomas.
(25)
Nė viena iš bendrovių neatitinka 1 kriterijaus reikalavimo dėl valstybės kišimosi priimant sprendimus, susijusius su pagrindinės žaliavos (ypač nerūdijančio plieno ruošinių, luitų ir skritulio formos skerspjūvio strypų) pirkimu. Šios žaliavos sudaro gerokai daugiau nei 50 % nagrinėjamojo produkto (besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš nerūdijančio plieno) gamybos sąnaudų. Todėl jos neabejotinai yra pagrindinė nagrinėjamojo produkto gamybos žaliava.
(26)
Kinijos valstybė atlieka pagrindinį vaidmenį nustatant besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš nerūdijančio plieno žaliavų kainas ir nuolatos kišasi į rinką šiomis priemonėmis: taiko eksporto mokestį ir negrąžina PVM dalies. Pirma, pagrindinėms besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš nerūdijančio plieno gamybos žaliavoms nuo 2008 m. sausio 1 d. taikomas 15 % eksporto mokestis. Antra, valstybė negražina PVM, sumokėto už eksportuotas žaliavas.
(27)
Atrinktos bendrovės perka pagrindines žaliavas, naudojamas besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš nerūdijančio plieno gaminti, Kinijos vidaus rinkoje. Atlikus tyrimą nustatyta, kad vidutiniškai ir priklausomai nuo plieno rūšies Kinijos žaliavų kainos yra apytiksliai 30 % mažesnės nei kainos pasaulio rinkose (JAV arba ES).
(28)
Atsižvelgiant į tai, kad KLR didžiąją geležies rūdos dalį turi importuoti tarptautinių rinkų kainomis, akivaizdu, kad ji nesinaudoja jokiais įprastais lyginamaisiais pranašumais, kuriais būtų galima paaiškinti, kodėl Kinijos vidaus rinkoje pagrindinių žaliavų kainos yra tokios mažos. Tuo pačiu metu ir jau ne vienerius metus įvairiuose tyrimuose nurodoma, kad šiame sektoriuje pastebimas reikšmingas valstybės kišimasis (3). Šiose ataskaitose nurodoma, kad Kinijos vyriausybė nustatė 14 pagrindinių pramonės šakų ir septynias „atramines“ pramonės šakas. Pirminiai specialiojo plieno vartotojai priklauso septynioms „atraminėms“ pramonės šakoms, kurias pramonės politikos priemonėmis remia Kinijos vyriausybė (4). Neigiamas eksporto mokesčių taikymo ir dalinio PVM grąžinimo poveikis taip pat buvo pabrėžtas PPO prekybos politikos apžvalgose, susijusiose KLR prekybos politika ir praktika (5).
(29)
Kaip nurodyta PPO prekybos politikos apžvalgose, eksporto mokesčiai ir PVM dalies grąžinimas yra politikos priemonės, kuriomis mažinama minėtų žaliavų eksporto apimtis, atsargos nukreipiamos į vidaus rinką ir daromas spaudimas šių produktų vidaus rinkos kainoms (6). Iš tikrųjų atlikus šį tyrimą nustatyti reikšmingi vidaus rinkos ir pasaulio rinkos kainų skirtumai. Toks skirtumas rodo numanomą paramą šalies vartotojų pramonės šakoms, suteikiančią jiems konkurencinį pranašumą. Šį argumentą dar labiau sustiprina tai, kad eksportuojamam nagrinėjamajam produktui (besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš nerūdijančio plieno), netaikomas eksporto mokestis, be to, grąžinama už šį produktą sumokėto PVM dalis.
(30)
Šiuo tyrimu nustatoma, kad eksporto mokesčiai ir PVM dalies grąžinimas įvairiai taikomi tiekėjų ir vartotojų pramonės šakoms, ir taip įrodomas valstybės kišimasis, išvadas dėl kurio galima padaryti remiantis reikšmingu nerūdijančio plieno žaliavų (ypač nerūdijančio plieno ruošinių, luitų ir skritulio formos skerspjūvio strypų) kainų Kinijos ir pasaulio rinkose skirtumu.
(31)
Jeigu nebūtų valstybės kišimosi, dėl Kinijos vidaus rinkos ir pasaulio rinkų kainų skirtumo, kad vietiniai minėtų žaliavų gamintojai gautų didesnį pelną, jie būtų priversti eksportuoti savo produktus į rinkas didesnėmis kainomis. Iš tikrųjų Kinijos muitinės statistiniai duomenys patvirtina, kad nerūdijančio plieno ruošiniai iš KLR į kitas pasaulio šalis iš esmės neeksportuojami. 2009 m. nerūdijančio plieno luitų ir kito pirminio pavidalo nerūdijančio plieno eksporto kiekis sudarė mažiau nei 2 tonas, o 2010 m. - mažiau nei 5 tonas. Tai dar vienas argumentas, įrodantis, kad valstybė kišasi į žaliavų rinką.
(32)
Ši Kinijos veikla laikytina esminiu valstybės kišimosi veiksniu bendrovėms priimant sprendimus dėl žaliavų. Iš tiesų dėl dabartinės Kinijos sistemos, pagal kurią taikomi dideli eksporto muitai ir negrąžinamas už eksportuotas žaliavas sumokėtas PVM, iš esmės susiklostė tokia padėtis, kad valstybė ir toliau kišasi darydama poveikį Kinijos žaliavų kainoms, ir visai tikėtina, kad ateityje ji toliau teiks paramą Kinijos besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš nerūdijančio plieno gamintojams.
(33)
Be to, dėl 1 kriterijaus, viena bendrovė į atrankai skirtą informaciją ir prašymą teikti RER neįrašė dviejų susijusių žaliavų tiekėjų. Bendrovė tvirtino, kad šie tiekėjai tiekia nedidelius kiekius, todėl tai, kad apie juos nebuvo pranešta, neturėjo ir neturės jokio reikšmingo poveikio tyrimo rezultatams. Pažymima, kad pirmiausia Komisija turi susidaryti bendrą visų bendrovių, dalyvaujančių gaminant ar parduodant nagrinėjamąjį produktą, grupės vaizdą, nepriklausomai nuo šių bendrovių dydžio ar jų parduodamo kiekio. Taip pat pažymima, kad žaliavų atsargos yra pakankamai išskaidytos, jas pasiskirstę turi keli smulkūs tiekėjai. Padaryta išvada, kad bendrovė, neatsižvelgiant į pirmiau aprašytą su pagrindinėmis žaliavomis susijusį iškraipymą, neįrodė, kad jos verslo sprendimai priimami atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir be žymaus valstybės kišimosi, o išlaidos atspindi rinkos vertes.
(34)
Be 1 kriterijaus, tam tikros bendrovės taip pat neįrodė, kad jos tenkina 2 ir 3 kriterijus. Dvi bendrovės negalėjo įrodyti, kad jos turi aiškų pagrindinių apskaitos įrašų, kurie yra tikrinami nepriklausomų auditorių ir kurie atitinka tarptautinius apskaitos standartus, rinkinį. Vienos bendrovės finansinių įrašų neatitikimai nebuvo nurodyti audito ataskaitoje. Kita bendrovė negalėjo pateikti kelių metų finansinių jos veiklos ataskaitų.
(35)
Galiausiai, viena bendrovė gavo paskolų iš valstybinio banko lengvatinėmis palūkanų normomis, kurios buvo žymiai mažesnės nei rinkos palūkanų normos. Tai rodo, kad gamybos sąnaudos ir finansinė padėtis yra susiję su dideliais iškraipymais, likusiais iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos.
(36)
Atskleidus išvadas dėl RER, gauta pastabų iš Sąjungos pramonės atstovų ir trijų atrinktų susijusių eksportuojančių gamintojų arba gamintojų grupių.
(37)
Viena bendrovė tvirtino, kad Komisijos sprendimui atmesti prašymą taikyti RER poveikį padarė dempingo skirtumo apskaičiavimas. Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad RER buvo nustatytas prieš apskaičiuojant bet kokį dempingą ir atliekant tikrinimus, kurie buvo vykdomi tik duomenims, susijusiems su RER nustatymu, surinkti. Todėl šis teiginys nepagrįstas.
(38)
Viena bendrovė teigė, kad jos nebuvo prašyta pateikti prašymus taikyti RER dėl susijusių žaliavos tiekėjų. Šis argumentas turi būti atmestas. Pranešime apie inicijavimą aiškiai nurodyta, kad Komisijai reikia pateikti visų susijusių bendrovių, dalyvaujančių gaminant ir (arba) parduodant (eksportui ir (arba) vidaus rinkai) nagrinėjamąjį produktą, pavadinimus ir tiksliai apibūdintą veiklą.
(39)
Be to, bendrovė teigė, kad žaliavų rinkos iškraipymai yra nedideli, nes 17,5 % žaliavos importuojama iš nesusijusių tarptautinių tiekėjų, o likusi dalis daugiausia perkama iš susijusių bendrovių. Kaip matyti iš Komisijos turimos informacijos, tik apie 30 % žaliavų yra perkamos vietoje, o likusi dalis daugiausia importuojama iš susijusių tiekėjų. Šiomis aplinkybėmis pažymėtina, kad atsiskaitymo su susijusiais tiekėjais kainos paprastai nelaikomos patikima informacija. Be to, bendros šios bendrovės žaliavos pirkimo iš nepriklausomų tiekėjų kainos yra daug mažesnės nei kainos ES ar JAV, kurios taikomos ir kitiems tiriamiems eksportuojantiems gamintojams. Todėl šis teiginys atmetamas.
(40)
Viena bendrovė užginčijo Komisijos atliktą kainų skirtumo (žaliavos kainų Kinijos vidaus rinkoje ir pasaulio rinkose) skaičiavimą. Atlikusi patikrinimą Komisija šį skaičiavimą patvirtina. Visų pirma bendrovė neatsižvelgė į papildomus mokesčius už lydinius, kuriuos taiko JAV ir ES tiekėjai. Todėl šis teiginys turi būti atmestas.
(41)
Viena bendrovė toliau tvirtino, kad pajamų mokesčio deklaracijos ir finansinės ataskaitos neatitikimai yra įprasti ir neesminiai, todėl nereikėjo pateikti paaiškinimų finansinės ataskaitos pastabose. Dėl šios priežasties tai negalėjo turėti poveikio Komisijos sprendimui. Pažymima, kad su metiniu pelnu susiję neatitikimai yra beveik 30 mln. RMB, todėl jie turėjo būti laikomi svarbiais ir juos reikėjo paaiškinti finansinės ataskaitos pastabose.
(42)
Kitas teiginys susijęs su tariamu PPO susitarimo dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių ir ES pagrindinio antisubsidijų reglamento (7) pažeidimu. Bendrovė nurodė, kad prašymas taikyti RER atmestas remiantis tuo, kad bendrovės galėjo gauti subsidijų, o tai reiškia, kad eksportuotojas baudžiamas už subsidijas, kurios be jokio pagrindimo laikomos neteisėtomis. Šis argumentas turi būti atmestas. Prašymai taikyti RER buvo atmesti remiantis ne galimomis subsidijomis, bet konkrečiomis pirmesnėse konstatuojamosiose dalyse išdėstytomis priežastimis ir šalims nusiųstais išsamiais RER faktų atskleidimo dokumentais. Pagrindinė prašymo taikyti RER atmetimo priežastis buvo iškraipymai, nustatyti žaliavų rinkoje. Be to, pabrėžtina, kad tai, jog, pavyzdžiui, bendrovės gavo paskolų iš valstybinio banko lengvatinėmis palūkanų normomis, kurios daug mažesnės nei rinkos palūkanų normos, aiškiai rodo ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos įtaką.
(43)
Apibendrinant, nei viena iš gautų pastabų neturėjo įtakos nustatytiems faktams, susijusiems su RER nustatymu.
2. Individualus režimas
(44)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu prireikus muitas visos šalies mastu nustatomas šalims, kurioms taikomas minėtas straipsnis, išskyrus tuos atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus. Trumpai ir tik dėl aiškumo pateikiami apibendrinti kriterijai:
-
jei įmonės yra visiškai ar dalinai užsienio kapitalo įmonės ar bendros įmonės, eksportuotojai gali nevaržomai grąžinti kapitalą bei pelną į savo šalį;
-
eksporto kainos, apimtis ir pardavimo sąlygos nustatomi laisvai;
-
dauguma akcijų priklauso privatiems asmenims. Direktorių valdybose esantys ar svarbias vadovaujančias pareigas užimantys valstybės pareigūnai sudaro mažumą, arba turi būti įrodyta, kad įmonė vis dėlto yra pakankamai nepriklausoma nuo valstybės kišimosi;
-
valiutų keitimo kurso perskaičiavimai atliekami pagal rinkos kursą be to,
-
valstybės kišimasis nėra toks, kad būtų galima išvengti nustatytų priemonių, jei atskiriems eksportuotojams nustatytos skirtingos muito normos.
(45)
Visos trys pirmiau nurodytos atrinktos bendrovės arba bendrovių grupės, kurioms buvo atsisakyta taikyti RER, taip pat prašė taikyti individualų režimą (toliau - IR). Preliminariai nustatyta, kad visos šios trys atrinktos bendrovės arba bendrovių grupės atitinka pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalies sąlygas, todėl IR joms gali būti taikomas.
3. Normalioji vertė
a) Panaši šalis
(46)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą eksportuojantiems gamintojams, kuriems netaikomas RER, normalioji vertė nustatoma remiantis vidaus rinkos kainomis arba apskaičiuojama normaliąja verte panašioje šalyje.
(47)
Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad tinkama panašia šalimi normaliajai vertei KLR nustatyti ketina pasirinkti JAV. Viena šalis tvirtino, kad Indija yra tinkamesnė panaši rinka dėl panašaus į KLR išsivystymo lygio. Su Komisija Indijos gamintojai nebendradarbiavo. Iš pradžių JAV laikyta tinkama šalimi dėl jos atvirumo politikos importo konkurencijai (muito tarifai - 0 %, palyginti su 10 % Indijoje) ir gana gero konkurencijos vidaus rinkoje lygio (15-20 JAV gamintojų).
(48)
Tačiau išnagrinėjus klausimyno atsakymus ir atlikus tikrinamuosius vizitus paaiškėjo, kad JAV nėra tinkama panašios šalies rinka. Visi bendradarbiaujantys JAV gamintojai priklauso nuo pagrindinių žaliavų ir gatavų produktų importo iš ES patronuojančiųjų bendrovių ir vykdo ribotos apimties gamybinę veiklą JAV, daugiausia vykdydami specialius arba skubius užsakymus. Iš tiesų bendradarbiaujančių JAV gamintojų gamybos apimtis sudaro dalį jų Europos patronuojančiųjų gamintojų gamybos. Vis dėlto svarbiausia, kad bendradarbiaujančių JAV gamintojų perdirbimo sąnaudos yra didelės dėl ypatingų gamybos sąlygų. Dėl šių sąnaudų JAV vidaus rinkos kainos yra didelės.
b) Normaliosios vertės nustatymas
(49)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė nustatoma remiantis kaina arba apskaičiuotąja normaliąja verte trečiojoje rinkos ekonomikos šalyje arba eksporto iš tokios šalies į kitas šalis, įskaitant ES, kainomis. Atsižvelgiant į tai, kad normalioji vertė negalėjo būti nustatyta remiantis kainomis arba apskaičiuotosiomis vertėmis JAV dėl ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje išdėstytų priežasčių, buvo nagrinėjamas antras metodas. Tačiau dėl toliau išvardytų priežasčių šis metodas šiuo atveju taip pat netinkamas. Kaip ir JAV pardavimo vidaus rinkoje kainos, JAV eksporto kainos yra iškreiptos dėl didelių gamybos sąnaudų ir dėl ribotos eksporto apimties (t. y. mažiau nei 2 % Kinijos eksporto į ES). Taip pat paaiškėjo, kad tam tikras produkto kiekis eksportuojamas į susijusias bendroves, todėl šie rodikliai nėra patikimi nustatant normaliąją vertę.
(50)
Kaip alternatyva pirmiau minėtiems dviem metodams pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkte nustatyta, kad normalioji vertė gali būti nustatoma remiantis bet kokiu kitu tinkamu pagrindu, įskaitant faktiškai sumokėtą ar mokėtiną panašaus produkto Sąjungoje kainą, prireikus tinkamai pakoreguotą, kad būtų įtrauktas pagrįstas pelnas. Kadangi pradiniame tyrimo etape nustatyta, kad JAV nėra tinkama panaši šalis, šiuo atveju buvo laikinai taikomas šis metodas.
(51)
Tų rūšių produktams, kuriuos eksportavo atrinkti eksportuojantys Kinijos gamintojai arba eksportuojančių gamintojų grupės ir kurių pardavimo nevykdė atrinkti Sąjungos gamintojai, Komisija laikinai naudojo faktiškai sumokėtas arba mokėtinas panašiausio to paties skersmens, plieno rūšies ir produkto rūšies produkto Sąjungoje kainas, prireikus pakoreguotas, kad būtų įtrauktas pagrįstas pelnas.
4. Eksporto kaina
(52)
Visais atvejais nagrinėjamasis produktas buvo eksportuotas nepriklausomiems Sąjungos pirkėjams, todėl eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, t. y. remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis.
5. Palyginimas
(53)
Dempingo skirtumai nustatyti lyginant individualias atrinktų eksportuotojų eksporto kainas EXW sąlygomis ir atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo vidaus rinkoje kainas, kaip nustatyta 50 konstatuojamojoje dalyje.
(54)
Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Visais atvejais buvo atliktas atitinkamas koregavimas, kai buvo nustatyta, kad jis yra pagrįstas, tikslus ir paremtas patikrintais įrodymais. Visų pirma, buvo pakoreguotos netiesioginių mokesčių, krovinių vežimo jūrų laivais ir draudimo, krovinių vežimo eksportuojančioje šalyje, garantijų išlaidos, komisinis atlyginimas, kreditų sąnaudos, banko mokesčiai, prekybos lygis, ir kaip toliau išdėstyta 70 konstatuojamojoje dalyje, kokybės sąvoka.
6. Dempingo skirtumai
(55)
Laikinieji dempingo skirtumai išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi.
a) Atrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, kuriems taikomas IR
(56)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis atrinktų bendradarbiaujančių gamintojų, kuriems taikomas IR, dempingo skirtumai buvo nustatyti remiantis vidutinės svertinės normaliosios vertės, nustatytos remiantis faktiškai sumokėtomis ar mokėtinomis panašaus produkto Sąjungoje kainomis, tinkamai pakoreguotomis, kad būtų įtrauktas pagrįstas pelnas, kaip aprašyta 50 ir 51 konstatuojamosiose dalyse, ir nustatytos kiekvienos bendrovės svertinės vidutinės nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą kainos palyginimu.
(57)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinieji dempingo skirtumai yra tokie:
Atrinktos bendrovės
Laikinieji dempingo skirtumai
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
83,2 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
62,5 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
66,5 %
b) Visi kiti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai
(58)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalimi, dempingo skirtumas kitiems neatrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems KLR gamintojams buvo apskaičiuotas kaip atrinktiems eksportuojantiems gamintojams taikomo dempingo skirtumų svertinis vidurkis.
(59)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinieji dempingo skirtumai yra 71,1 %.
c) Visi kiti (nebendradarbiaujantys) eksportuojantys gamintojai
(60)
Kadangi atliekant tyrimą bendradarbiavo daug bendrovių (per TL bendradarbiaujančių bendrovių importo kiekis sudarė apie 64 % viso Eurostato nurodyto importo iš KLR kiekio), nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams dempingo skirtumas visos šalies mastu nustatytas naudojant atrinktoms bendrovėms arba bendrovių grupėms nustatytą didžiausią skirtumą.
(61)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, procentais išreikštas visos šalies mastu CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinasis dempingo skirtumas visos šalies mastu yra 83,2 %.
D. ŽALA
1. Sąjungos gamyba ir Sąjungos pramonė
(62)
Per TL Sąjungoje panašų produktą gamino 21 gamintojas. Kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje, šis 21 gamintojas sudaro Sąjungos pramonę (toliau - Sąjungos pramonė).
(63)
Kaip nurodyta 7 konstatuojamojoje dalyje, buvo atrinktos dvi Sąjungos gamintojų grupės, kurias sudaro penki Sąjungos gamintojai ir kurios pagamina daugiau nei 50 % viso Sąjungoje pagaminamo panašaus produkto. Iš likusių bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų viena bendrovė, prašiusi apriboti produkto taikymo sritį (žr. 16 ir 17 konstatuojamąsias dalis), nepritarė atliktai atrankai. Visų pirma gamintojas kritikavo tai, kad atrinktos tik tos bendrovės, kurios dalyvauja „gatavų produktų rinkoje“ ir „pirminių žaliavų rinkoje“ ir kad atrinktos tik skundą pateikusios bendrovės. Primenama, kad minėta bendrovė perka pirmines žaliavas iš KLR ir Sąjungos pramonės. Tačiau gamintojas neįrodė, kad iš tikrųjų yra šios dvi skirtingos rinkos. Be to, per TL gamintojas pagamino mažiau nei 2 % viso Sąjungoje pagaminamo kiekio; dvi bendrovių grupės buvo atrinktos remiantis objektyviais kriterijais, kaip aprašyta 7 ir 8 konstatuojamosiose dalyse.
2. Sąjungos suvartojimas
(64)
Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtimi, pagrįsta duomenimis, kuriuos pateikė skundo pateikėjams atstovaujantis gynybos komitetas (žr. 2 konstatuojamąją dalį), ir Eurostato nurodytais duomenimis apie importo į Sąjungos rinką apimtį. Pastaruosius duomenis reikėjo nežymiai pakoreguoti, kiek tai susiję su tam tikrais importo iš Pietų Afrikos ir Japonijos laikotarpiais, nes šie duomenys buvo šiek tiek iškraipyti dėl pateiktos neteisingos informacijos.
(65)
Nuo 2006 m. iki TL pabaigos Sąjungos suvartojimas labai sumažėjo - 35 %. Vis dėlto 2006-2007 m. suvartojimas šiek tiek padidėjo, pasiekė aukščiausią lygį 2007 m., o po to jis kasmet iki TL pabaigos nuolat mažėjo.
1 lentelė
Sąjungos suvartojimas
2006
2007
2008
2009
TL
Vienetai (tonomis)
131 965
153 630
133 711
102 865
85 629
Indeksas
100
116
101
78
65
(66)
Iš tikrųjų per nagrinėjamąjį laikotarpį būta reikšmingų rinkos svyravimų, atsiradusių daugiausia dėl didelio vamzdžių iš nerūdijančio plieno paklausos nepastovumo. 2007 m. ir per pirmuosius tris 2008 m. ketvirčius rinka sparčiai augo. Galiausiai paklausai didelio poveikio turėjo ekonomikos krizė. Šis nuo paskutinio 2008 m. ketvirčio pastebimas poveikis 2009 m. sustiprėjo ir tęsėsi net per 2010 m. pirmąjį pusmetį, taip buvo daromas poveikis visam TL. Tai gerai atsispindi Sąjungos suvartojimo, kuris pasiekė aukščiausią lygį 2007 m. ir po to kasmet mažėjo, tendencijos.
3. Importas iš nagrinėjamosios šalies
3.1. Importo dempingo kainomis apimtis
(67)
Nagrinėjamojo produkto importo iš KLR į Sąjungos rinką apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo. Iš viso per nagrinėjamąjį laikotarpį importas iš KLR padidėjo 14 %. Iš esmės, 2006-2007 m. importas iš KLR padidėjo beveik dvigubai, po to nuo 2007 m. iki TL pabaigos kasmet mažėjo daugiausia dėl sumažėjusio suvartojimo (rinkos dalis nuo 2008 m. iki TL pabaigos liko tokia pati, žr. 68 konstatuojamąją dalį).
2 lentelė
Importas iš KLR (apimtis)
2006
2007
2008
2009
TL
Vienetai (tonomis)
13 804
26 790
25 186
17 043
15 757
Indeksas
100
194
182
123
114
3.2. Importo dempingo kainomis rinkos dalis
(68)
Importo iš KLR dempingo kaina rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu beveik padvigubėjo, padidėdama 76 % arba 7,9 procentiniais punktais. Ši rinkos dalis daugiausia augo 2006-2007 m., vėliau išlaikė aukštą lygį.
3 lentelė
Importas iš KLR (rinkos dalis)
2006
2007
2008
2009
TL
Rinkos dalis (%)
10,5 %
17,4 %
18,8 %
16,6 %
18,4 %
Indeksas
100
167
180
158
176
3.3. Kainos
a) Kainų raida
(69)
Toliau lentelėje pateikiama Eurostato nurodyta vidutinė importo iš KLR dempingo kaina Europos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą. Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė importo iš KLR kaina didėjo iki 2008 m., o nuo 2008 m. iki TL pabaigos mažėjo.
4 lentelė
Importas iš KLR (kainos)
2006
2007
2008
2009
TL
Vidutinė kaina (EUR/t)
4 354
5 129
5 506
4 348
3 954
Indeksas
100
118
126
100
91
b) Priverstinis kainų mažinimas
(70)
Kainų palyginimas pagal rūšį buvo atliktas lyginant eksportuojančių Kinijos gamintojų pardavimo kainas ir Sąjungos gamintojų pardavimo kainas Sąjungoje. Todėl lygintos atrinktų Sąjungos gamintojų kainos nesusijusiems pirkėjams ir nagrinėjamosios šalies atrinktų eksportuojančių gamintojų kainos. Prireikus koreguota atsižvelgiant į rinkos suvokiamos produkto kokybės, prekybos lygio ir sąnaudų po importo skirtumus.
(71)
Palyginus nustatyta, kad per TL KLR kilmės nagrinėjamasis produktas Sąjungoje buvo parduodamas kainomis, dėl kurių Sąjungos pramonės kainos priverstinai sumažintos 21-32 %.
4. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
4.1. Įžanginės pastabos
(72)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius, Sąjungos pramonės būklei įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius. Toliau pateikti duomenys susiję su visų Sąjungos gamintojų pardavimu ir rinkos dalimis bei visais kitais atrinktų Sąjungos gamintojų rodikliais. Dėl su atrinktais gamintojais susijusių rodiklių, atsižvelgiant į tai, kad atrinktos tik dvi gamintojų grupės, dėl konfidencialumo toliau pateikiamose susijusiose lentelėse faktiniai suvestiniai duomenys negalėjo būti atskleisti; vietoj to, siekiant parodyti šių rodiklių tendenciją, pateikiamas tik indeksas.
4.2. Gamyba
(73)
Sąjungos gamybos apimtis 2006-2008 m. padidėjo, tačiau nuo 2008 m. iki TL pabaigos labai sumažėjo. Gamyba labai sumažėjo dėl sumažėjusios rinkos ir didėjančio importo dempingo kaina spaudimo.
5 lentelė
Gamyba
Atrinkti gamintojai
2006
2007
2008
2009
TL
Gamyba (indeksas)
100
107
121
84
66
4.3. Gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(74)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai santykinai nekito. Tačiau nuo 2006 m. iki TL pabaigos pajėgumų naudojimo koeficientas sumažėjo 35 %. Per TL pajėgumų naudojimo koeficientas sumažėjo šiek tiek daugiau nei per pusę 2008 m. pasiekto lygio.
6 lentelė
Gamybos pajėgumai
Atrinkti gamintojai
2006
2007
2008
2009
TL
Pajėgumai (indeksas)
100
98
101
102
101
Pajėgumų naudojimas (indeksas)
100
109
120
82
65
4.4. Atsargos
(75)
Toliau pateikiamoje lentelėje parodoma, kad laikotarpio pabaigos atsargos didėjo iki 2008 m., kuomet Sąjungos gamyba buvo pasiekusi aukščiausią lygį, tačiau vėliau pradėjo mažėti dėl sumažėjusio gamybinės veiklos lygio.
7 lentelė
Atsargos
Atrinkti gamintojai
2006
2007
2008
2009
TL
Atsargos (indeksas)
100
124
168
138
118
4.5. Sąjungos pardavimo kiekis (visos Sąjungos pramonės)
(76)
Visų Sąjungos gamintojų pardavimo ES rinkoje kiekis iš viso sumažėjo 39 %, tuo pačiu Kinijos eksportas padidėjo 14 %, kaip nurodyta 68 konstatuojamojoje dalyje. Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungoje kiekio raida:
8 lentelė
Sąjungos pardavimas (kiekis)
Visi ES gamintojai
2006
2007
2008
2009
TL
Sąjungos pardavimas (tonomis)
82 743
91 043
79 418
63 223
50 569
Indeksas
100
110
96
76
61
4.6. Rinkos dalis (visos Sąjungos pramonės)
(77)
2006-2007 m. Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 3,4 procentiniais punktais ir per likusį nagrinėjamąjį laikotarpį santykinai nekito, nežymiai laikinai padidėdama 2009 m. Apskritai Sąjungos pramonė iš viso neteko 3,6 procentinių punktų rinkos dalies, o importo iš KLR dempingo kaina rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu beveik padvigubėjo, kaip matyti iš 3 lentelės.
9 lentelė
Sąjungos rinkos dalis
Visi ES gamintojai
2006
2007
2008
2009
TL
Rinkos dalis (%)
62,7 %
59,3 %
59,4 %
61,5 %
59,1 %
Indeksas
100
95
95
98
94
4.7. Pardavimo kainos
(78)
Dėl vidutinių pardavimo kainų, iš toliau pateikiamos lentelės matyti, kad 2007 m. Sąjungos pramonė padidino pardavimo kainas ir po to laipsniškai jas kasmet mažino iki TL pabaigos, pasiekdama mažesnius nei 2006 m. kainų lygius. Jos pardavimo kainų raidą ir didelį nepastovumą iš dalies lėmė dideli žaliavų sąnaudų svyravimai.
10 lentelė
Sąjungos pardavimas (vidutinės kainos)
Atrinkti gamintojai
2006
2007
2008
2009
TL
Vidutinė kaina už toną (indeksas)
100
135
126
100
92
4.8. Užimtumas
(79)
Užimtumo lygio raida iš esmės atspindi gamybos apimties raidą (žr. 5 lentelę), o tai rodo, kad prireikus Sąjungos pramonė bandė racionalizuoti gamybos sąnaudas. Sąjungos pramonė bandė priderinti darbo jėgą prie pablogėjusios rinkos padėties labiau mažindama darbo valandas nei darbuotojų skaičių. Todėl toliau pateikiamoje lentelėje nurodytas užimtumo lygis yra išreikštas visos darbo dienos ekvivalentais (etatais). 2006-2008 m. visos darbo dienos ekvivalentais išreikštas Sąjungos gamintojų užimtumas padidėjo 11 procentinių punktų, vėliau nuo 2008 m. iki TL pabaigos sumažėjo 19 procentinių punktų. Apskritai nagrinėjamuoju laikotarpiu etatų skaičius sumažėjo 8 %.
11 lentelė
Užimtumas
Atrinkti gamintojai
2006
2007
2008
2009
TL
Užimtumas. Visos darbo dienos ekvivalentai (indeksas)
100
106
111
95
92
4.9. Našumas
(80)
Nepaisant pirmiau nurodytų Sąjungos pramonės pastangų, vienam Sąjungos gamintojų etatui tenkantis našumas labai sumažėjo - iš viso 29 %. Dėl stipraus importo iš KLR dempingo kaina poveikio rinkos paklausos mažėjimo laikotarpiu Sąjungos pramonė negalėjo išlaikyti savo našumo lygio.
12 lentelė
Našumas
Atrinkti gamintojai
2006
2007
2008
2009
TL
Gamybos apimtis, tenkanti vienam etatui (indeksas)
100
102
109
88
71
4.10. Darbo sąnaudos
(81)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei pavyko kontroliuoti darbo sąnaudų raidą. Iš tikrųjų toliau pateikiamoje lentelėje matyti, kad vidutinės metinės darbo sąnaudos 2007 ir 2008 m. kiek padidėjo, tačiau nuo 2009 m. iki TL pabaigos - sumažėjo. Per visą laikotarpį vieneto darbo sąnaudos sumažėjo 2 %. Šis sumažėjimas būtų buvęs akivaizdesnis, jei išeitinės išmokos nebūtų įtrauktos į toliau nurodytas sumas.
13 lentelė
Darbo išlaidos
Atrinkti gamintojai
2006
2007
2008
2009
TL
Metinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (indeksas)
100
103
109
100
98
4.11. Pelningumas ir investicijų grąža (IG)
(82)
Sąjungos pramonės pelningumas nustatytas ikimokestinį grynąjį pelną, gautą pardavus panašų produktą Sąjungos rinkoje nesusijusiems pirkėjams, išreiškus tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Dėl to Sąjungos pramonės pelningumo skirtumai nagrinėjamuoju laikotarpiu kito, kaip nurodyta toliau:
14 lentelė
Pelningumas ir investicijų grąža (IG)
Atrinkti gamintojai
2006
2007
2008
2009
TL
Grynasis pelnas (indeksas)
100
202
89
- 147
- 188
IG (indeksas)
100
289
215
- 107
- 153
(83)
Kaip matyti iš pirmiau pateiktos lentelės, 2007 m. Sąjungos pramonės pelningumas pasiekė aukščiausią lygį dėl neįprastų rinkos sąlygų, kurioms vyraujant visi rinkos dalyviai galėjo gauti naudos. Vidutinis pelningumas labai sumažėjo nuo 2007 m., o nuo 2009 m. iki TL pabaigos pelningumas virto dideliais nuostoliais.
(84)
Panašu, kad investicijų grąža (toliau - IG), išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelno dydžiu, kito taip pat, kaip ir pelningumas.
4.12. Grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą
(85)
Iš einamosios veiklos gaunamų grynųjų pinigų srauto raida (atsižvelgiant į neigiamą sumą 2006 m., tik šioje lentelėje, nurodant grynųjų pinigų srauto raidą 2007 m. laikomi ataskaitiniais metais):
15 lentelė
Grynųjų pinigų srautas
Atrinkti gamintojai
2006
2007
2008
2009
TL
Grynųjų pinigų srautas (indeksas)
neigiamas
100
685
175
53
(86)
Kaip matyti iš pirmiau pateiktos lentelės, Sąjungos pramonės grynųjų pinigų srautas pasiekė aukščiausią lygį 2008 m. ir po to iki nagrinėjamojo laikotarpio pabaigos labai sumažėjo, per TL pasiekdamas pakankamai žemą lygį.
4.13. Investicijos
(87)
Atrinktų Sąjungos gamintojų investicijų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
16 lentelė
Investicijos
Atrinkti gamintojai
2006
2007
2008
2009
TL
Grynosios investicijos (indeksas)
100
192
406
286
183
(88)
Kaip matyti iš pirmiau pateiktos lentelės, Sąjungos gamintojai, nepaisydami pirmiau aprašytos pažeidžiamos finansinės padėties nuo 2009 m. iki TL pabaigos, nusprendė ir toliau investuoti. Šio sprendimo priežastys: i) šios rūšies pramonei paprastai reikia tam tikrų daugiamečių investicijų, kurias reikia skirti neatsižvelgiant į rinkos padėtį ir ii) šiame sektoriuje būtina dažnai atnaujinti įrenginius, kad būtų galima gaminti didesnius aukštesnės klasės produktų kiekius (siekiant išlaikyti konkurencingumą kitų gamintojų atžvilgiu).
4.14. Faktinio dempingo skirtumo dydis
(89)
Importo iš KLR dempingo skirtumai, kaip nurodyta 57 konstatuojamojoje dalyje, yra labai dideli. Atsižvelgiant į importo dempingo kaina kiekį, rinkos dalį ir kainas, dempingo skirtumų poveikį galima laikyti reikšmingu.
5. Išvada dėl žalos
(90)
Žalos rodiklių raida nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo neigiama. Tai ypač matyti iš rodiklių, susijusių su pelningumu, gamybos apimtimi, pajėgumų naudojimu, pardavimo apimtimi ir rinkos dalimi - visi jie aiškiai rodo blogėjančią tendenciją.
(91)
Tuo pačiu metu dėl vamzdžių iš nerūdijančio plieno importo iš KLR buvo priverstinai sumažintos Sąjungos pramonės kainos iki 32 % per TL (žr. 71 konstatuojamąją dalį).
(92)
Atsižvelgiant į pateiktus argumentus, daroma preliminari išvada, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.
E. PRIEŽASTINIS RYŠYS
1. Įžanga
(93)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalis Komisija nagrinėjo, ar dėl importo dempingo kaina Sąjungos pramonei padaryta tokia žala, kad ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kainomis nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui dempingo kainomis.
2. Importo dempingo kaina poveikis
(94)
Nuo 2006 m. iki TL pabaigos nagrinėjamojo produkto importo dempingo kaina kiekis išaugo 14 %, rinka sumažėjo 35 %, todėl Sąjungos rinkos dalis išaugo 76 %: nuo 10,5 % iki 18,4 %.
(95)
Nagrinėjamojo produkto importo iš KLR dempingo kaina padidėjimas nagrinėjamuoju laikotarpiu sutapo su daugumos Sąjungos pramonės žalos rodiklių prastėjimo tendencija. Sąjungos pramonė neteko 3,6 procentinių punktų rinkos dalies, o jos pardavimo kainos dėl importo dempingo kaina Sąjungos rinkoje daromo spaudimo kainoms sumažėjo 8 %. Kadangi kainos buvo smarkiai priverstinai mažinamos, Sąjungos pramonei nepavyko perkelti gamybos sąnaudų pakankamai padidinant pardavimo kainas, todėl pelningumo lygis per TL buvo neigiamas.
(96)
Remiantis pirmiau išdėstytais argumentais daroma preliminari išvada, kad importas iš KLR mažomis dempingo kainomis, kuris į Sąjungos rinką pateko dideliais ir nuolat augančiais kiekiais ir dėl kurio Sąjungos pramonės kainos visu nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo smarkiai priverstinai mažinamos, daro materialinę žalą Sąjungos pramonei.
3. Kitų veiksnių poveikis
3.1. Importas iš kitų trečiųjų šalių
(97)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš kitų trečiųjų šalių buvo nedidelis. Visa importo iš kitų nei KLR šalių rinkos dalis sumažėjo 4,3 procentiniais punktais: nuo 26,8 % iki 22,5 %.
(98)
Per TL kiti dideli importo šaltiniai buvo Japonija ir Ukraina. Abi šalys turėjo po 5,2 % rinkos dalies. Per TL Indijos rinkos dalis buvo 3,0 %, o importo iš JAV rinkos dalis - 2,7 %. Toliau pateiktoje lentelėje nurodoma keturių didžiausių (po KLR) šalių importuotojų apimties, kainų ir rinkos dalies bei kitų trečiųjų šalių importo raida, visi rodikliai pagrįsti Eurostato duomenimis. Kaip jau minėta 64 konstatuojamojoje dalyje, Eurostato pateiktus Japonijos importo duomenis reikėjo nežymiai pakoreguoti, kad nebūtų netikslumų, atsiradusių dėl neteisingos informacijos apie sandorius.
17 lentelė
Importas iš kitų šalių
Šalis
2006
2007
2008
2009
TL
Japonija
Apimtis (tonomis)
5 801
7 211
6 955
6 753
4 445
Rinkos dalis (%)
4,4 %
4,7 %
5,2 %
6,6 %
5,2 %
Vidutinė kaina (EUR)
7 981
7 396
8 591
11 634
9 596
Ukraina
Apimtis (tonomis)
7 820
8 536
7 904
4 659
4 431
Rinkos dalis (%)
5,9 %
5,6 %
5,9 %
4,5 %
5,2 %
Vidutinė kaina (EUR)
6 775
9 212
8 100
6 336
6 031
Indija
Apimtis (tonomis)
3 664
4 323
3 461
3 265
2 540
Rinkos dalis (%)
2,8 %
2,8 %
2,6 %
3,2 %
3,0 %
Vidutinė kaina (EUR)
5 519
6 874
6 789
3 929
4 111
JAV
Apimtis (tonomis)
3 739
6 019
2 724
2 740
2 344
Rinkos dalis (%)
2,8 %
3,9 %
2,0 %
2,7 %
2,7 %
Vidutinė kaina (EUR)
16 235
5 597
12 892
11 175
11 054
Kitos šalys
Apimtis (tonomis)
14 394
9 709
8 063
5 183
5 542
Rinkos dalis (%)
10,9 %
6,3 %
6,0 %
5,0 %
6,5 %
Vidutinė kaina (EUR)
6 643
7 880
8 553
6 695
6 497
Iš viso: visos trečiosios šalys, išskyrus KLR
Apimtis (tonomis)
35 418
35 797
29 107
22 600
19 303
Rinkos dalis (%)
26,8 %
23,3 %
21,8 %
22,0 %
22,5 %
Vidutinė kaina (EUR)
5 586
7 540
8 453
8 392
7 484
(99)
Kaip nurodyta pirmiau pateiktoje lentelėje, nagrinėjamuoju laikotarpiu Japonijos rinkos dalis nežymiai padidėjo 0,8 procentiniais punktais nuo 4,4 % to 5,2 %. Tačiau importo iš Japonijos kainos yra daug labiau prilyginamos Sąjungos kainoms nei importo iš KLR kainos. Vis dėlto svarbiausia, kad per TL importo iš Japonijos kainos buvo daug didesnės nei Sąjungos pramonės kainos.
(100)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu (išskyrus 2007 m.) importo iš JAV kainos buvo daug didesnės nei Sąjungos pramonės kainos. Nors vidutinės importo iš Ukrainos ir Indijos kainos apskritai buvo mažesnės nei Sąjungos kainos, abi šalys išlaikė santykinai nepakitusią rinkos dalį Sąjungos rinkoje: nagrinėjamuoju laikotarpiu Ukrainos rinkos dalis sumažėjo nuo 5,9 % iki 5,2 %, Indijos rinkos dalis padidėjo nuo 2,8 % iki 3,0 %.
(101)
Apibendrinant, nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš visų trečiųjų šalių, išskyrus KLR, rinkos dalis sumažėjo 4,3 procentiniais punktais (nuo 26,8 % iki 22,5 %). Apskritai, nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė importo iš visų trečiųjų šalių, išskyrus KLR, kaina padidėjo 34 % (nuo 5 586 EUR iki 7 484 EUR už toną), o tai labai skiriasi nuo jau ir taip labai mažų importo iš Kinijos kainų 9 % sumažėjimo ir vidutinių Sąjungos pardavimų kainų 8 % sumažėjimo.
(102)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, galima daryti išvadą, kad importas iš trečiųjų šalių, išskyrus KLR, nebuvo susijęs su Sąjungos patiriama žala TL.
3.2. Rinkos svyravimų ir ekonomikos krizės poveikis
(103)
Nors 2007 m. ir per pirmuosius tris 2008 m. ketvirčius vamzdžių iš nerūdijančio plieno rinka sparčiai augo, galiausiai didelio poveikio šiam sektoriui turėjo finansų ir ekonomikos krizė. Ekonomikos nuosmukis prasidėjo paskutiniame 2008 m. ketvirtyje, tęsėsi 2009 m. ir net pirmąjį 2010 m. pusmetį, t. y. truko visą TL. Visa tai atspindi Sąjungos suvartojimo tendencijos: suvartojimas buvo pasiekęs aukščiausią lygį 2007 m., po to kasmet mažėjo (žr. 1 lentelę).
(104)
Neabejotina, kad dėl ekonomikos nuosmukio sumažėjęs suvartojimas taip pat turėjo poveikio Sąjungos pramonės padėčiai. Reikia pažymėti, kad vis dėlto šį neigiamą poveikį labai sustiprino importas iš KLR dempingo kaina, dėl kurio buvo priverstinai sumažintos Sąjungos pramonės kainos. Tačiau, net jei ekonomikos nuosmukis galėjo būti laikomas su žala susijusiu veiksniu per TL, jis jokiais būdais negalėjo sumažinti žalingo poveikio, kurį Sąjungos rinkai darė importas iš KLR dempingo kaina. Jei nebūtų tokios nesąžiningos KLR konkurencijos, importuojamo didelio kiekio ir Sąjungos gamintojams daromo kainų spaudimo, net mažėjančios paklausos sąlygomis Sąjungos gamintojai būtų galėję išlaikyti jų pardavimo kainų lygį ir santykinai priimtiną pelningumo lygį.
(105)
Iš tikrųjų galima laikyti, kad importo iš KLR dempingo kaina poveikis, dėl kurio per TL buvo priverstinai sumažintos Sąjungos pardavimo kainos, darė dar didesnę žalą ekonomikos krizės laikotarpiu, kai pardavimo apimčiai ir kainoms bet kuriuo atveju turėjo poveikio sumažėjęs suvartojimas.
(106)
Atsižvelgiant į pirmiau aprašytas aplinkybes, negalima manyti, kad dėl ekonomikos nuosmukio būtų nutrūkęs Sąjungos pramonės patirtos žalos ir importo iš KLR dempingo kaina priežastinis ryšys.
3.3. Sąjungos pramonės eksporto veikla
(107)
Dėl Sąjungos pramonės pardavimo eksportui raidos, eksportas sumažėjo labiau nei pardavimas vidaus rinkoje, nepriklausomai nuo to, ar buvo nagrinėjami visi Sąjungos gamintojai, ar tik atrinkti gamintojai. Galima nustatyti šias Sąjungos pramonės tendencijas nagrinėjamuoju laikotarpiu, susijusias su pardavimo eksportui apimties raida:
18 lentelė
Sąjungos pramonės pardavimas eksportui (tonomis) nesusijusiems pirkėjams
Visi ES gamintojai
2006
2007
2008
2009
TL
Indeksas
100
99
108
88
64
(108)
Pažymėtina, kad Sąjungos pramonės pardavimas eksportui mažėjo lėčiau nei jos pardavimas Sąjungos rinkoje. Tai gali reikšti, kad importo iš KLR dempingo kaina spaudimas yra ypač stiprus Sąjungos rinkoje. Atsižvelgiant į šį požymį ir į tai, kad Sąjungos pramonė iš viso parduoda didelę produktų dalį eksportui (nuolat 39 %-45 % visu nagrinėjamuoju laikotarpiu), bet kokią prielaidą dėl Sąjungos gamintojų nekonkurencingumo pasaulio rinkoje galima neabejotinai atmesti.
3.4. Importo iš KLR dempingo kaina konkurencingumas ir Sąjungos pramonės gamybos sąnaudos
(109)
Dėl labai nepastovių lydinių kainų ir bendrų paklausos rinkoje tendencijų smarkiai svyravo pagrindinės nagrinėjamojo produkto gamybos žaliavos kainos. Toliau nurodyta Sąjungos pramonės vidutinių gamybos sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
19 lentelė
Sąjungos pramonės gamybos sąnaudos (EUR/t.)
Atrinkti gamintojai
2006
2007
2008
2009
TL
Indeksas
100
120
119
124
118
(110)
Kaip jau minėta 78 konstatuojamojoje dalyje, KLR pagrindinių žaliavų rinka yra labai iškreipta. Dėl šio iškreipimo eksportuojantys KLR gamintojai veikiausiai turi galimybių nagrinėjamąjį produktą parduoti eksportui į Sąjungos rinką kainomis, kurios tikriausiai yra mažiau lanksčios nei žaliavos kainos, todėl dėl tokių kainų buvo priverstinai smarkiai sumažintos kainos Sąjungos rinkoje. Kitaip tariant, dėl Kinijos žaliavų rinkos iškraipymų KLR nerūdijančio plieno vamzdžių gamintojai, palyginti su Sąjungos pramone, įgijo nesąžiningą konkurencinį pranašumą. Šie iškraipymai galėjo padėti Kinijos gamintojams išlaikyti žemą importo iš KLR dempingo kaina kainų lygį.
4. Išvada dėl priežastinio ryšio
(111)
Apibendrinant, pirmiau pateikta analizė parodė, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš KLR kiekis išaugo ir labai padidėjo rinkos dalis. Be to, dėl šių padidėjusių kiekių, kurie pateko į Sąjungos rinką dempingo kainomis, buvo smarkiai sumažintos Sąjungos pramonės kainos. Nors tam tikrą laikotarpį Sąjungos pramonei pavyko sumažinti neigiamą šio spaudimo poveikį dėl išskirtinai teigiamų rinkos sąlygų 2007 ir 2008 m., dėl ekonomikos krizės labai sumažėjus paklausai to padaryti nebebuvo įmanoma.
(112)
Buvo išnagrinėti ir kiti veiksniai, galėję padaryti žalą Sąjungos pramonei. Šiuo atžvilgiu nustatyta, kad per TL importas iš trečiųjų šalių, ekonomikos krizės poveikis, Sąjungos pramonės eksporto veikla ir kiti veiksniai, įskaitant veiksnius, susijusius su KLR žaliavų rinkos iškraipymais, veikiausiai nebuvo tokie, kad dėl jų nutrūktų nustatytas importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastinis ryšys.
(113)
Remiantis pateikta analize, kurią atliekant buvo tinkamai nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo žalingo poveikio, kurį daro importas dempingo kaina, daroma preliminari išvada, kad importas iš KLR Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.
F. SĄJUNGOS INTERESAI
(114)
Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar nepaisant išvadų dėl dempingo, žalos ir priežastinio ryšio buvo priežasčių, kuriomis remdamasi Komisija aiškiai padarytų išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitinka Sąjungos interesų. Dėl to, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 21 straipsnio 1 dalimi, Komisija svarstė, kokį poveikį galimos priemonės galėtų daryti visoms susijusioms šalims, ir kokios būtų galimos pasekmės, jei priemonės nebūtų taikomos.
(115)
Komisija išsiuntė klausimynus nepriklausomiems importuotojams ir naudotojams. Galiausiai per nustatytą laikotarpį klausimyno atsakymus pateikė du importuotojai ir vienas naudotojas.
1. Sąjungos pramonės interesai
(116)
Vienas Sąjungos gamintojas prieštaravo antidempingo priemonių nustatymui, nes bendrovė iš dalies apsirūpina neapdorotais tuščiaviduriais ruošiniais iš nerūdijančio plieno iš KLR, kuriuos toliau perdirba į gatavus vamzdžius. Tačiau gamintojas pagamina mažiau nei 2 % visos Sąjungos produkcijos.
(117)
Primenama, kad žalos rodikliai parodė bendrą blogėjimo tendenciją ir kad didelis poveikis padarytas ypač su Sąjungos pramonės gamybos, pardavimo apimtimi, rinkos dalimi ir finansine veikla susijusiems žalos rodikliams, kaip antai pelningumas ir investicijų grąža.
(118)
Tikimasi, kad nustačius priemones Sąjungos pramonės kainos ir rinkos dalis nustos mažėti, pardavimo kainos pradės didėti ir dėl to Sąjungos pramonės finansinė padėtis žymiai pagerės.
(119)
Kita vertus, jeigu antidempingo priemonės nebūtų nustatytos, tikėtina, kad Sąjungos pramonės rinkos ir finansinė padėtis toliau blogėtų. Tokiu atveju Sąjungos pramonė netektų dar didesnės rinkos dalies ir nebepajėgtų prisitaikyti prie importo iš KLR dempingo kaina nustatytų rinkos kainų. Sąjungoje tikriausiai toliau mažėtų gamybos apimtis ir būtų uždaromos gamyklos, dėl to gerokai sumažėtų užimtumas.
(120)
Atsižvelgiant į visus pirmiau nurodytus veiksnius, daroma preliminari išvada, kad nustačius antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama Sąjungos pramonės interesams.
2. Nesusijusių Sąjungos importuotojų interesai
(121)
Kaip nurodyta pirmiau, nesusijusių importuotojų atranka atlikta nebuvo, kadangi atliekant šį tyrimą visapusiškai bendradarbiavo ir pateikė klausimyno atsakymus tik du nesusiję importuotojai. Tik nedidelė šių dviejų importuotojų apyvartos dalis buvo susijusi su nagrinėjamojo produkto iš KLR perpardavimu.
(122)
Tačiau šių dviejų importuotojų nurodytas importo kiekis per TL tesudarė santykinai mažą viso importo iš KLR kiekio dalį (daug mažiau nei 10 %). Atsižvelgiant į didelį pelną, kurį importuotojai per TL gavo perpardavę nagrinėjamąjį produktą, galima laikyti, kad nustačius antidempingo priemones jų pelningumo lygiai sumažėtų. Tačiau nė vienas iš importuotojų nepateikė argumentų, kuriais remiantis antidempingo priemonių nustatymas prieštarautų jų interesams. Be to, kadangi abu jie perparduoda ne Kinijos kilmės vamzdžius iš nerūdijančio plieno (įskaitant Sąjungos kilmės vamzdžius), jie taip pat gali nuspręsti pirkti iš ne Kinijos tiekėjų, kuriems netaikomi muitai.
(123)
Klausimyno atsakymų ar pagrįstų pastabų nepateikė ir nebendradarbiavo joks kitas importuotojas. Tuo remiantis daroma preliminari išvada, kad nustačius laikinąsias priemones Sąjungos importuotojų interesams didelio neigiamo poveikio nebus padaryta.
3. Naudotojų interesai
(124)
Šiame tyrime nagrinėjami besiūliai vamzdžiai ir vamzdeliai iš nerūdijančio plieno naudojami labai įvairiomis paskirtimis (žr. 17 konstatuojamąją dalį). Nepaisant to, bendradarbiavo tik vienas naudotojas, kuris naudoja vamzdžius iš nerūdijančio plieno oro aušintuvams ir oro aušinimo kondensatoriams gaminti ir kurio importas per TL sudarė mažiau nei 1 % viso Kinijos importo. Tačiau galima daryti preliminarią išvadą, kad labai ribotos apimties naudotojų bendradarbiavimas veikiausiai rodo, jog apskritai poveikis naudotojų pramonės pelningumui ir ekonominei padėčiai bus labai mažas.
(125)
Remiantis naudotojo klausimyno atsakymais, antidempingo priemonės neturės didelio poveikio bendrovei, net jo padaliniui, naudojančiam vamzdžius iš nerūdijančio plieno. Palyginus nagrinėjamojo produkto importo vertę ir padalinio, naudojančio importuotus produktus, apyvartą, galima laikyti, kad poveikis būtų nereikšmingas.
(126)
Tačiau atsižvelgiant į šio naudotojo duomenis, negalima neigti, kad tam tikroms naudotojų bendrovėms, kurios naudoja daug didesnius iš KLR importuotų vamzdžių iš nerūdijančio plieno kiekius, antidempingo priemonės gali turėti neigiamo poveikio.
(127)
Remiantis vienintelio bendradarbiaujančio naudotojo pateikta informacija, atsižvelgiant į visos Sąjungos naudotojų pramonės ribotą atstovų skaičių ir labai įvairias naudojimo paskirtis, neįmanoma apskaičiuoti visos šios pramonės bendro užimtumo.
(128)
Taip pat pažymėtina, kad priemonės veikiausiai nebus tokio dydžio, kad būtų sustabdytas Kinijos importas į Sąjungos rinką, net ir padidintomis nežalingomis kainomis. Be to, nepanaudoti Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai ir alternatyvūs importo šaltiniai iš įvairių kitų trečiųjų šalių rodo, kad nėra pavojaus vamzdžių iš nerūdijančio plieno tiekimui į Sąjungos rinką.
(129)
Be to, nepaisant pastarojo meto patiriamų sunkumų Sąjungos pramonė tebėra didžiausia Sąjungos naudotojų pramonės tiekėja. Nenustačius priemonių ir toliau blogėjant Sąjungos pramonės finansinei padėčiai, Sąjungos pramonei kiltų išlikimo pavojus, dėl to atsirastų tiekimo pavojus ir Sąjungos naudotojams.
(130)
Apskritai vertinant bendrą antidempingo priemonių poveikį, teigiamas poveikis Sąjungos pramonei veikiausiai akivaizdžiai kompensuotų galimą neigiamą poveikį kitoms suinteresuotosioms grupėms. Todėl daroma preliminari išvada, kad antidempingo dempingo muitai neprieštarauja Sąjungos interesams.
4. Išvada dėl Sąjungos interesų
(131)
Galima daryti išvadą, kad iš KLR dempingo kaina importuojamam nagrinėjamajam produktui nustačius priemones Sąjungos pramonei būtų suteikta galimybė pagerinti padėtį didinant pardavimo apimtį, kainas ir rinkos dalį. Tam tikriems naudotojams gali būti padarytas nedidelis neigiamas poveikis, nes gali padidėti sąnaudos, tačiau šį neigiamą poveikį veikiausiai kompensuotų numatoma nauda gamintojams ir jų tiekėjams.
(132)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad apskritai nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių importuojamam KLR kilmės nagrinėjamajam produktui nereikėtų nustatyti laikinųjų priemonių.
G. LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(133)
Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės nagrinėjamajam produktui turėtų būti nustatytos laikinosios priemonės tam, kad būtų užkirstas kelias tolesnei žalai, kurią Sąjungos pramonei daro importas dempingo kaina.
1. Žalos pašalinimo lygis
(134)
Importuojamam KLR kilmės produktui turėtų būti nustatytos tokios laikinosios priemonės, kad jų pakaktų dempingui pašalinti, neviršijant nustatytos importu dempingo kaina Sąjungos pramonei padarytos žalos. Apskaičiuojant muito, kurio reikia žalingo dempingo poveikiui pašalinti, dydį manoma, kad priemonėmis turėtų būti sudaryta galimybė Sąjungos pramonei padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį bendrą ikimokestinį pelną, kokį būtų galima pagrįstai gauti normaliomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jeigu nebūtų importo dempingo kainomis.
(135)
Sąjungos pramonė teigė, kad nustatant žalos pašalinimo lygį turėtų būti naudojamas 12 % tikslinio pelno dydis. Tačiau iki šiol pateikti įrodymai nerodo, kad toks pelningumas gali būti pasiektas įprastomis rinkos sąlygomis. Net išskirtiniais 2007 m. Sąjungos pramonė negalėjo pasiekti tokio aukšto pelningumo lygio. Remiantis atliekant tyrimą surinktais duomenimis, preliminariai manoma, kad 5 % pelnas yra tinkamas žalos pašalinimo lygiui nustatyti.
(136)
Tuo remiantis Sąjungos pramonei apskaičiuota panašaus produkto nežalinga kaina. Nežalinga kaina nustatyta iš gamintojo kainos EXW sąlygomis atėmus faktinį pelno dydį ir prie tokio pelno ir nuostolių balanso pridėjus pirmiau nurodytą tikslinį pelno dydį.
(137)
Tuo remiantis preliminariai nustatyti tokie žalos pašalinimo lygiai:
Bendrovė (-ės)
Žalos pašalinimo lygis
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
I priede išvardytoms bendrovėms
56,6 %
Visoms kitoms bendrovėms
71,5 %
2. Laikinosios priemonės
(138)
Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytus argumentus ir remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, manoma, kad importuojamam KLR kilmės nagrinėjamajam produktui nustatytino laikinojo antidempingo muito dydis turėtų prilygti mažesnio lygio iš nustatytų dempingo skirtumo ir žalos pašalinimo lygiui pagal mažesnio muito taisyklę: visais atvejais tai žalos skirtumas.
(139)
Atsižvelgiant į tai, kad bendradarbiavo daug eksportuojančių Kinijos gamintojų, visoms kitoms bendrovėms nustatytina norma yra didžiausia atrinktai bendradarbiaujančiai bendrovei nustatytina norma. Priede išvardytoms neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms nustatytina laikinojo muito norma yra svertinis atrinktoms bendrovėms nustatytų normų vidurkis. Remiantis tuo, kas išdėstyta, siūlomos tokios muito normos:
Bendrovė (-ės)
Laikinasis muitas
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
I priede išvardytoms bendrovėms
56,6 %
Visoms kitoms bendrovėms
71,5 %
(140)
Šiame reglamente nurodytos atskiroms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis atliekant šį tyrimą nustatytais faktais. Todėl jos atitinka šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Šios muito normos (kitokios, nei visai šaliai galiojančios muito normos, taikomos „visoms kitoms bendrovėms“) taikomos išimtinai importuojamiems nagrinėjamosios šalies kilmės produktams, kuriuos pagamino bendrovės, t. y. konkretūs paminėti juridiniai asmenys. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėti šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos - jiems taikoma „visoms kitoms bendrovėms“ nustatyta muito norma.
(141)
Bet koks prašymas taikyti šias bendrovėms individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą) turi būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (8), pateikiant jame visą susijusią informaciją, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, kaip, pvz., gamyba, prekyba vidaus rinkoje ir eksportas, susijusius su šiuo pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Prireikus, reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.
(142)
Siekiant užtikrinti tinkamą antidempingo muito taikymą, visoms kitoms bendrovėms taikomas muito dydis turėtų būti taikomas ne tik nebendradarbiaujantiems eksportuotojams, bet ir tiems gamintojams, kurie per TL neeksportavo į Sąjungą.
H. BAIGIAMOJI NUOSTATA
(143)
Tinkamo administravimo tikslais reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą, galėtų raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiame reglamente išvados dėl muitų nustatymo yra preliminarios ir gali reikėti jas persvarstyti, jeigu būtų nuspręsta nustatyti galutines priemones,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš nerūdijančio plieno (išskyrus su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis (fitingais), tinkamiems naudoti dujų arba skysčių tiekimui, skirtiems naudoti civiliniuose orlaiviuose), kurių KN kodai šiuo metu yra 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 ir ex 7304 90 00, nustatomas laikinasis antidempingo muitas.
2. Laikinojo antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytų produktų, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:
Bendrovė (-ės)
Laikinasis muitas
Papildomas TARIC kodas
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
B119
I priede išvardytoms bendrovėms
56,6 %
B121
Visoms kitoms bendrovėms
71,5 %
B999
3. Individualios muito normos, nustatytos 2 dalyje nurodytoms bendrovėms, taikomos tik tuo atveju, jei valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, atitinkanti II priede išdėstytus reikalavimus. Jeigu minėta sąskaita faktūra nepateikiama, taikomas visoms kitoms bendrovėms nustatytas muitas.
4. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.
5. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos muitus reglamentuojančios galiojančios nuostatos.
2 straipsnis
Nepažeisdamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 20 straipsnio, suinteresuotosios šalys per vieną mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali paprašyti, kad joms būtų atskleista išsami informacija, nulėmusi esminius faktus ir motyvus, kurių pagrindu buvo priimtas šis reglamentas, raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti, kad Komisija jas išklausytų.
Pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 21 straipsnio 4 dalį susijusios šalys gali teikti pastabas dėl šio reglamento taikymo vieną mėnesį nuo jo įsigaliojimo dienos.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2011 m. birželio 27 d.