NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 691/2010
ze dne 29. července 2010,
kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (1), a zejména na článek 11 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 549/2004 požaduje, aby byl prostřednictvím prováděcích pravidel zřízen systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě.
(2)
Systém sledování výkonnosti by měl přispět k udržitelnému rozvoji systému letecké dopravy zvýšením celkové efektivnosti letových navigačních služeb v klíčových oblastech výkonnosti zahrnujících bezpečnost, životní prostředí, kapacitu a efektivitu nákladů, odpovídajících oblastem uvedeným ve výkonnostním rámci hlavního plánu ATM, a to vše v rámci prvořadých bezpečnostních cílů.
(3)
Systém sledování výkonnosti by měl poskytnout ukazatele a závazné výkonnostní cíle v klíčových oblastech, jimiž se plně dosáhnou a udrží požadované úrovně bezpečnosti, a přitom umožní vytyčení cíle výkonnosti v jiných klíčových oblastech výkonnosti.
(4)
Systém sledování výkonnosti by měl být zřízen a měl by fungovat dlouhodobě na vysoké úrovni společenských cílů.
(5)
Systém sledování výkonnosti by měl řešit letové navigační služby od zahájení pojíždění pro vzlet až do ukončení pojíždění po přistání („gate-to-gate“), včetně letišť, s cílem zvýšit celkovou výkonnost sítě.
(6)
Vzájemná závislost mezi vnitrostátními úrovněmi a úrovněmi funkčních bloků vzdušného prostoru a úrovní sítě a také vzájemná závislost mezi výkonnostními cíli s přihlédnutím k prvořadým cílům bezpečnosti by se měla v přípravě a monitorování systému sledování výkonnosti plně vzít v úvahu.
(7)
Plány výkonnosti by měly obsahovat závazek členských států, že v době trvání referenčního období dosáhnou cílů jednotného evropského nebe a rovnováhy mezi potřebami všech uživatelů vzdušného prostoru a poskytováním služeb zajišťovaných poskytovateli letových navigačních služeb.
(8)
Vnitrostátní dozorové orgány mají hrát klíčovou roli v provádění systému sledování výkonnosti. Členské státy by proto měly zajistit, že budou schopny účinně plnit tyto doplňující odpovědnosti.
(9)
Plány výkonnosti by měly popisovat opatření, např. režimy pobídek, jejichž cílem je podnítit zúčastněné strany ke zvyšování výkonnosti na vnitrostátních úrovních, na úrovních funkčních bloků vzdušného prostoru a na evropských úrovních.
(10)
Za okolností, které v době přijímání plánů výkonnosti nebylo možno předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států a subjektů, na něž se vztahují cíle výkonnosti, by se vytvořením příslušných varovných mechanismů mělo umožnit provádění odpovídajících opatření zaměřených na zachování bezpečnostních požadavků a rovněž kontinuitu poskytování služeb.
(11)
Na vnitrostátní úrovni a/nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru a také na úrovni Evropské unie by se měly uskutečnit účinné konzultace zúčastněných stran.
(12)
Vzhledem k efektivnosti vojenských misí má spolupráce a koordinace mezi veřejným a vojenským řízením mimořádný význam pro dosažení cílů výkonnosti.
(13)
Systémem sledování výkonnosti by neměla být dotčena ustanovení článku 13 nařízení (ES) č. 549/2004 zaměřená na zajištění základních bezpečnostních nebo obranných zájmů.
(14)
Klíčové ukazatele výkonnosti by měly být vybrány tak, aby byly konkrétní a měřitelné a aby umožňovaly uložit odpovědnost za dosažení výkonnostních cílů. Související cíle by měly být dosažitelné, realistické a časově vhodné a měly by být zaměřeny na účinné řízení udržitelné výkonnosti letových navigačních služeb.
(15)
Plnění závazných výkonnostních cílů podporovaných pobídkami, které mohou být finanční povahy, si vyžaduje vhodné propojení s nařízením Komise (ES) č. 1794/2006 ze dne 6. prosince 2006, kterým se stanoví společný systém poplatků za letové navigační služby (2).
(16)
Vytvoření a zavedení klíčových ukazatelů výkonnosti a výkonnostních cílů si vyžaduje odpovídající soulad s cíli a normami bezpečnosti stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 ze dne 20. února 2008 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví, kterým se ruší směrnice Rady 91/670 EHS, nařízení (ES) č. 1592/2002 a směrnice 2004/36/ES (3), a v jeho prováděcích pravidlech spolu s opatřeními přijímanými Evropskou unií za účelem dosažení a udržení těchto cílů.
(17)
Během referenčního období by měl být zaveden účinný postup sledování výkonnosti, aby se zajistilo, že vývoj výkonnosti umožní splnit cíle a v případě potřeby učinit příslušná opatření.
(18)
Komise by při přijímání výkonnostních cílů celé Evropské unie pro první referenční období měla náležitě zohlednit skutečnou finanční situaci poskytovatelů letových navigačních služeb vyplývající především z opatření ke snižování nákladů, která již byla zejména od roku 2009 učiněna, a také případné přeplatky nebo nedoplatky v poplatcích za letové traťové navigační služby převedené z předcházejících let. Měl by se také náležitě zohlednit pokrok, kterého již dosáhly existující funkční bloky vzdušného prostoru.
(19)
Podle čl. 11 odst. 1 nařízení (ES) č. 549/2004 by se uvedené nařízení mělo vztahovat na funkce sítí uspořádání toku letového provozu uvedené v článku 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 (4) na základě příslušné změny uvedeného nařízení.
(20)
Opatření stanovená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
VŠEOBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a rozsah
1. Toto nařízení stanoví nezbytná opatření ke zvýšení celkové výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě pro obecný letový provoz v regionech EUR a AFI stanovených Mezinárodní organizací pro civilní letectví (ICAO), v nichž jsou členské státy odpovědné za poskytování letových navigačních služeb s ohledem na plnění požadavků všech uživatelů vzdušného prostoru.
2. Pro účel stanovení cílů se toto nařízení vztahuje na letové navigační služby zajišťované poskytovateli letových provozních služeb, kteří jsou určeni podle článku 8 nařízení (ES) č. 550/2004 (5), a poskytovateli meteorologických služeb, pokud jsou určeni v souladu s čl. 9 odst. 1 uvedeného nařízení.
3. Členské státy mohou rozhodnout, že se toto nařízení nebude vztahovat na přibližovací a letištní služby poskytované na letištích, kde obchodní letecká doprava dosahuje méně než 50 000 pohybů za rok. O tomto rozhodnutí informují Komisi. V případě, že na žádném letišti v členském státě obchodní letecká doprava nedosahuje prahovou hodnotu 50 000 pohybů za rok, výkonnostní cíle se uplatní nejméně na letiště, kde obchodní letecká doprava dosahuje nejvíce pohybů.
4. Pokud má členský stát za to, že některé nebo všechny jeho přibližovací a letištní služby jsou poskytovány podle tržních podmínek, posoudí v souladu s postupem stanoveným v čl. 1 odst. 6 nařízení (ES) č. 1794/2006 a s podporou vnitrostátního dozorového orgánu nejpozději 12 měsíců před začátkem každého referenčního období, zda jsou splněny podmínky stanovené v příloze I tohoto nařízení. Zjistí-li členský stát, že tyto podmínky jsou splněny, může se bez ohledu na počet odbavených pohybů obchodní letecké dopravy rozhodnout, že neurčí stanovené náklady podle tohoto nařízení a neuplatní závazné cíle na efektivitu nákladů těchto služeb.
5. Podle čl. 11 odst. 6 písm. c) bodu ii) nařízení (ES) č. 549/2004 a čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004 a aniž je dotčen čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení, vytyčení cílů pro efektivitu nákladů se vztahuje na všechny stanovené náklady účtovatelné uživatelům vzdušného prostoru.
6. Členské státy mohou toto nařízení uplatňovat také:
a)
ve vzdušném prostoru spadajícím pod jejich pravomoc v regionech ICAO za podmínky, že o tom budou informovat Komisi a ostatní členské státy, a aniž jsou dotčena práva a povinnosti členských států podle Chicagské úmluvy o mezinárodním civilním letectví z roku 1944 (dále jenom Chicagská úmluva);
b)
vůči poskytovatelům letových navigačních služeb, kteří dostali povolení poskytovat letové navigační služby bez osvědčení v souladu s čl. 7 odst. 5 nařízení (ES) č. 550/2004.
7. Bez ohledu na ustanovení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/42/ES (6) o ochraně informací a na jejich prováděcí nařízení Komise (ES) č. 1321/2007 (7) a (ES) č. 1330/2007 (8) se požadavky týkající se poskytování údajů podle ustanovení kapitoly V vztahují na vnitrostátní orgány, poskytovatele letových navigačních služeb, provozovatele letiště, koordinátory letišť a letecké dopravce za podmínek stanovených v příloze IV.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004.
Použijí se rovněž tyto definice:
a)
„provozovatelem letiště“ se rozumí „řídící orgán letiště“ definovaný v nařízení Rady (EHS) č. 95/93 ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství (9);
b)
„údaji“ se rozumí kvalitativní, kvantitativní a jiné odpovídající informace týkající se výkonnosti letecké navigace, které jsou shromažďovány a systematicky zpracovávány Komisí nebo jejím jménem za účelem provádění systému sledování výkonnosti;
c)
„ukazateli výkonnosti“ se rozumí ukazatele používané pro sledování, referenční srovnání a přezkoumání výkonnosti;
d)
„klíčovými ukazateli výkonnosti“ se rozumí ukazatele výkonnosti používané pro stanovení cílů výkonnosti;
e)
„pohyby obchodní letecké dopravy“ se rozumí součet vzletů a přistání zahrnujících přepravu cestujících, nákladu nebo pošty za úplatu nebo v nájmu vypočítaný jako průměr za tři roky předcházející přijetí plánu výkonnosti bez ohledu na maximální vzletovou hmotnost a počet použitých sedadel cestujících;
f)
„závazným cílem“ se rozumí výkonnostní cíl přijatý členskými státy jako součást vnitrostátního plánu výkonnosti nebo plánu výkonnosti funkčních bloků vzdušného prostoru, na který se vztahuje systém pobídek poskytovaných pro náhrady, překážky a/nebo plány nápravných opatření;
g)
„leteckým dopravcem“ se rozumí podnik letecké dopravy s platnou provozní licencí vydanou členským státem v souladu s právními předpisy Evropské unie;
h)
„zástupcem uživatele vzdušného prostoru“ se rozumí jakákoli právnická osoba nebo subjekt, který zastupuje zájmy jedné nebo několika kategorií uživatelů letových navigačních služeb;
i)
„stanovenými náklady“ se rozumí náklady podle čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004;
j)
„vnitrostátními orgány“ se rozumí regulační orgány na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru, jejichž náklady jsou způsobilé pro úhradu od uživatelů vzdušného prostoru, pokud vznikly v souvislosti s poskytováním letových navigačních služeb podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1794/2006;
k)
„spravedlivým posuzováním“ se rozumí posuzování, v němž klíčoví provozovatelé nebo jiní nejsou trestáni za činnosti, opomenutí nebo přijatá rozhodnutí, která odpovídají jejich zkušenostem a výcviku, ale hrubá nedbalost, úmyslné přestupky a rušivé činy se v něm netolerují;
l)
„koordinátorem letiště“ se rozumí funkce zřízená na koordinovaných letištích podle nařízení (EHS) č. 95/93;
m)
„sledováním výkonnosti“ se rozumí neustálý proces sběru a analýzy údajů za účelem měření skutečného výsledku systému ve srovnání s předem stanovenými cíli.
Článek 3
Orgán pro kontrolu výkonnosti
1. V případě, že se Komise rozhodne jmenovat orgán pro kontrolu výkonnosti, aby jí byl nápomocen v provádění systému sledování výkonnosti, toto jmenování bude na dobu určitou, shodnou s referenčními obdobími.
2. Orgán pro kontrolu výkonnosti má příslušné pravomoci, aby nezaujatě a nezávisle plnil úkoly, které mu uložila Komise, zejména v příslušných klíčových oblastech výkonnosti.
3. Orgán pro kontrolu výkonnosti je Komisi nápomocen při provádění systému sledování výkonnosti především v těchto úkolech:
a)
sběr, ověřování, potvrzování platnosti a rozšiřování údajů týkajících se výkonnosti;
b)
stanovení nových nebo přizpůsobení klíčových oblastí výkonnosti odpovídajících oblastem uvedeným ve výkonnostním rámci hlavního plánu ATM („Air Traffic Management“ - uspořádání toku letového provozu) podle ustanovení čl. 8 odst. 1 a souvisejících klíčových ukazatelů výkonnosti;
c)
stanovení příslušných klíčových ukazatelů výkonnosti pro druhé referenční období a období po něm za účelem zahrnutí výkonnosti funkcí sítě a letových navigačních služeb, a to jak traťových, tak i přibližovacích a letištních služeb, do všech klíčových oblastí výkonnosti;
d)
stanovení nebo revize výkonnostních cílů celé Evropské unie;
e)
stanovení prahových hodnot pro aktivaci varovných mechanismů uvedených v čl. 9 odst. 3;
f)
posouzení souladu přijatých plánů výkonnosti, včetně výkonnostních cílů, s cíli celé Evropské unie;
g)
případně posouzení souladu varovných prahových hodnot přijatých podle čl. 18 odst. 3 s varovnými prahovými hodnotami celé Evropské unie uvedenými v čl. 9 odst. 3;
h)
případně posouzení revidovaných výkonnostních cílů nebo nápravných opatření přijímaných dotčenými členskými státy;
i)
sledování, referenční srovnávání a přezkoumání výkonnosti letových navigačních služeb na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru a na úrovni Evropské unie;
j)
sledování, referenční srovnání a přezkoumání výkonnosti funkcí sítě;
k)
průběžné sledování celkové výkonnosti sítě ATM, včetně přípravy výročních zpráv pro Výbor pro jednotné nebe;
l)
posouzení dosažení výkonnostních cílů na konci každého referenčního období s ohledem na přípravu dalšího období.
4. Orgán pro kontrolu výkonnosti předloží na žádost Komise informace ad hoc nebo zprávy o otázkách týkajících se výkonnosti.
5. Orgán pro kontrolu výkonnosti může Komisi podat zprávu nebo dát doporučení pro zlepšení systému.
6. Pokud jde o vztahy s vnitrostátními dozorovými orgány:
a)
Orgán pro kontrolu výkonnosti za účelem plnění funkce průběžného sledování celkové výkonnosti sítě ATM získává od vnitrostátních dozorových orgánů potřebné informace týkající se vnitrostátních plánů výkonnosti nebo plánů výkonnosti funkčních bloků vzdušného prostoru.
b)
Orgán pro kontrolu výkonnosti je vnitrostátním dozorovým orgánům na jejich žádost nápomocný v poskytování nezávislého názoru na otázky vnitrostátní výkonnosti nebo výkonnosti funkčních bloků vzdušného prostoru, např. věcná srovnání mezi poskytovateli letových navigačních služeb působících v podobných prostředích (referenční srovnání), analýzy změn ve výkonnosti za posledních 5 let nebo analýzy výhledových projekcí.
c)
Vnitrostátní dozorové orgány mohou orgán pro kontrolu výkonnosti požádat o pomoc ve stanovení rozsahu orientačních hodnot pro vytyčení vnitrostátních cílů nebo cílů funkčních bloků vzdušného prostoru s přihlédnutím k evropské perspektivě. Tyto hodnoty jsou k dispozici vnitrostátním dozorovým orgánům, poskytovatelům letových navigačních služeb, provozovatelům letišť a uživatelům vzdušného prostoru.
7. Orgán pro kontrolu výkonnosti případně spolupracuje s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví na úkolech uvedených v bodě 3, pokud se týkají bezpečnosti, s cílem zajistit soulad s cíli a normami stanovenými a prováděnými v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008.
8. Orgán pro kontrolu výkonnosti za účelem plnění funkce průběžného sledování celkové výkonnosti sítě uspořádání toku letového provozu navazuje příslušné pracovní vztahy s poskytovateli letových navigačních služeb, provozovateli letišť, koordinátory letišť a leteckými dopravci.
Článek 4
Vnitrostátní dozorové orgány
1. Vnitrostátní dozorové orgány odpovídají za vypracování plánů výkonnosti, za dohled nad výkonností a sledování plánů výkonnosti a výkonnostních cílů na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru. Při plnění těchto úkolů postupují nestranně, nezávisle a transparentně.
2. Členské státy zajistí, aby vnitrostátní dozorové orgány měly nezbytné zdroje nebo přístup k nim a způsobilost plnit ve všech klíčových oblastech výkonnosti úkoly stanovené tímto nařízením, včetně vyšetřovacích pravomocí pro plnění úkolů uvedených v článku 19.
3. Pokud má členský stát více než jeden vnitrostátní dozorový orgán, oznámí Komisi, který z nich odpovídá za vnitrostátní koordinaci a vztahy s Komisí při provádění tohoto nařízení.
Článek 5
Funkční bloky vzdušného prostoru
1. Členské státy podporují úzkou spolupráci mezi svými vnitrostátními dozorovými orgány se zřetelem na vytvoření plánu výkonnosti na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
2. V případě, že se členské státy rozhodnou přijmout plán výkonnosti na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru, musí:
a)
zajistit, aby plán výkonnosti odpovídal šabloně uvedené v příloze II;
b)
oznámit Komisi, který vnitrostátní dozorový orgán nebo organizace odpovídá za koordinaci v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru a za styky s Komisí, pokud jde o provádění plánu výkonnosti;
c)
učinit příslušná opatření s cílem zajistit,:
i)
aby pro každý klíčový ukazatel výkonnosti byl stanoven jeden cíl,
ii)
aby opatření uvedená v čl. 11 odst. 3 písm. d) nařízení (ES) č. 549/2004 byla vymezena a uplatňována během referenčního období, kdy se cíle neplní. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty,
iii)
aby důsledky plnění nebo neplnění cílů byly v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru vhodně určeny;
d)
společně odpovídat za dosahování výkonnostních cílů stanovených pro funkční blok vzdušného prostoru;
e)
v případě, že nebyla vytvořena společná oblast zpoplatnění ve smyslu článku 4 nařízení (ES) č. 1794/2006, shrnout vnitrostátní cíle v oblasti efektivity nákladů a předložit údaj celkového čísla prokazující snahu o efektivitu nákladů na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru.
3. Nepřijmou-li členské státy funkčního bloku vzdušného prostoru plán výkonnosti s cíli na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru, oznámí Komisi pro informaci agregované výkonnostní cíle a zdůrazní shodu na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru s výkonnostními cíli celé Evropské unie.
Článek 6
Koordinace s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví (EASA)
Podle čl. 13a nařízení (ES) č. 549/2004 a v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008 Komise vhodným způsobem koordinuje s EASA:
a)
aspekty bezpečnosti systému sledování výkonnosti, včetně stanovení, revize a plnění klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti a výkonnostních cílů celé Evropské unie v oblasti bezpečnosti a rovněž předkládání návrhů příslušných kroků a opatření po aktivaci varovného mechanismu;
b)
soulad klíčových ukazatelů výkonnosti a výkonnostních cílů v oblasti bezpečnosti s plněním Evropského programu bezpečnosti letectví, který může být přijat Evropskou unií.
Článek 7
Trvání referenčního období
1. První referenční období pro systém sledování výkonnosti zahrnuje kalendářní roky 2012 až 2014 včetně. Další referenční období budou trvat pět kalendářních let, nebude-li změnou tohoto nařízení stanoveno jinak.
2. Stejné referenční období se vztahuje i na výkonnostní cíle celé Evropské unie a na vnitrostátní plány výkonnosti a výkonnostní cíle nebo plány výkonnosti a výkonnostní cíle funkčních bloků vzdušného prostoru.
Článek 8
Klíčové oblasti výkonnosti a ukazatele výkonnosti
1. Komise za účelem stanovení cílů podle čl. 11 odst. 4 písm. b) nařízení (ES) č. 549/2004 rozhodne o případném doplnění nebo úpravě dalších klíčových oblastí výkonnosti v souladu s postupem uvedeným v čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení.
2. Pro účely stanovení cílů odpovídá každé klíčové oblasti výkonnosti jeden klíčový ukazatel výkonnosti nebo omezený počet klíčových ukazatelů výkonnosti. Výkonnost letových navigačních služeb se posuzuje za pomoci závazných cílů pro každý klíčový ukazatel výkonnosti.
3. Klíčové ukazatele výkonnosti pro stanovení cílů celé Evropské unie, vybrané pro každou klíčovou oblast výkonnosti, jsou uvedeny v příloze I oddíle 1.
4. Klíčové ukazatele výkonnosti používané za účelem stanovení vnitrostátních výkonnostních cílů nebo výkonnostních cílů funkčních bloků vzdušného prostoru jsou uvedeny v příloze I oddíle 2.
5. Klíčové ukazatele výkonnosti se během referenčního období nemění. Změny se přijímají změnou tohoto nařízení nejpozději šest měsíců před přijetím nových výkonnostních cílů celé Evropské unie.
6. Kromě klíčových oblastí výkonnosti a klíčových ukazatelů výkonnosti uvedených v tomto článku členské státy mohou na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru rozhodnout o stanovení a používání doplňujících ukazatelů výkonnosti a výkonnostních cílů souvisejících s cíli uvedenými v příloze I oddíle 2 pro sledování vlastní výkonnosti a/nebo jako součásti jejich plánů výkonnosti. Tyto doplňující ukazatele a cíle jsou podpůrné pro dosažení cílů na úrovni celé Evropské unie a z toho vyplývajících vnitrostátních cílů nebo cílů na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru. Mohou například zahrnovat a popisovat veřejnou a vojenskou nebo meteorologickou dimenzi plánu výkonnosti. K doplňujícím ukazatelům a cílům mohou být připojeny příslušné systémy pobídek určených na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
KAPITOLA II
PŘÍPRAVA PLÁNŮ VÝKONNOSTI
Článek 9
Výkonnostní cíle celé Evropské unie
1. Komise přijme výkonnostní cíle celé Evropské unie v souladu s postupem uvedeným v čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 s přihlédnutím k odpovídajícím vstupům od vnitrostátních dozorových orgánů a po konzultaci se zúčastněnými stranami podle článku 10 uvedeného nařízení, případně s jinými příslušnými organizacemi a s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví o bezpečnostních aspektech výkonnosti.
2. Komise navrhne cíle celé Evropské unie nejpozději patnáct měsíců před začátkem referenčního období a přijme je nejpozději dvanáct měsíců před začátkem referenčního období.
3. Komise spolu s přijetím výkonnostních cílů celé Evropské unie stanoví pro každý klíčový ukazatel výkonnosti varovné prahové hodnoty, při jejichž překročení mohou být aktivovány varovné mechanismy uvedené v článku 18. Varovné prahové hodnoty pro klíčový ukazatel výkonnosti v oblasti efektivity nákladů zahrnují vývoj jak dopravy, tak i nákladů.
4. Komise doloží každý výkonnostní cíl celé Evropské unie popisem předpokladů a zdůvodněním použitým pro stanovení těchto cílů, jako je použití vstupů od vnitrostátních dozorových orgánů a jiných věcných údajů, dopravních prognóz a případně očekávaných úrovní efektivních stanovených nákladů pro Evropskou unii.
Článek 10
Vypracování plánů výkonnosti
1. Vnitrostátní dozorové orgány vypracují buď na vnitrostátní úrovni, nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru plány výkonnosti obsahující cíle, které jsou v souladu s výkonnostními cíli a hodnotícími kritérii celé Evropské unie uvedenými v příloze III. Rozhodne-li se dotčený členský stát zpracovat plán výkonnosti na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru podle čl. 5 odst. 1 a článku 2, bude pouze jeden plán výkonnosti na každý členský stát nebo na funkční blok vzdušného prostoru.
2. S cílem podpořit přípravu plánů výkonnosti vnitrostátní dozorové orgány zajistí:
a)
aby poskytovatelé letových navigačních služeb oznámili důležité složky svých obchodních plánů zpracovaných v souladu s cíli celé Evropské unie;
b)
konzultaci zúčastněných stran o plánu výkonnosti a výkonnostních cílech v souladu s článkem 10 nařízení (ES) 549/2004. Příslušné informace se zúčastněným stranám poskytnou nejpozději tři týdny před konzultační poradou.
3. Plány výkonnosti musí obsahovat zejména:
a)
dopravní prognózu vyjádřenou ve výkonových jednotkách určených pro každý rok referenčního období se zdůvodněním použitých čísel;
b)
stanovené náklady pro náklady letových navigačních služeb určené členským státem (členskými státy) podle ustanovení čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
popis investic nezbytných pro dosažení výkonnostních cílů s popisem jejich důležitosti ve vztahu k evropskému hlavnímu plánu ATM a jejich soulad s hlavními oblastmi a zaměřením pokroku a změny podle ustanovení uvedeného nařízení;
d)
výkonnostní cíle v každé příslušné klíčové oblasti výkonnosti stanovené pro každý klíčový ukazatel výkonnosti na celé referenční období s ročními hodnotami používanými pro účely sledování a pobídek;
e)
popis veřejné a vojenské dimenze plánu s popisem výkonnosti v oblasti uplatňování pružného užívání vzdušného prostoru (FUA - „flexible use of airspace“) za účelem zvýšení kapacity s náležitým zohledněním efektivnosti vojenských misí, a považuje-li se to za vhodné, odpovídající ukazatele výkonnosti a výkonnostní cíle odpovídající ukazatelům a cílům plánu výkonnosti;
f)
popis a zdůvodnění, jak jsou výkonnostní cíle podle bodu d) uvedeny v soulad s výkonnostními cíli celé Evropské unie a jak k nim přispívají;
g)
jasné určení různých subjektů odpovědných za plnění cílů a jejich konkrétního příspěvku;
h)
popis mechanismů pobídek používaných vůči různým odpovědným subjektům s cílem podpořit dosažení cílů během referenčního období;
i)
opatření přijímaná vnitrostátními dozorovými orgány za účelem sledování, jak se výkonnostní cíle dosahují;
j)
popis výsledku konzultace zúčastněných stran, včetně otázek vznesených účastníky a také dohodnutých opatření.
4. Plány výkonnosti jsou založeny na šabloně uvedené v příloze II a mohou obsahovat doplňující ukazatele se souvisejícími cíli, pokud se tak členské státy rozhodnou podle čl. 8 odst. 6.
Článek 11
Systémy pobídek
1. Systémy pobídek používané členskými státy jako součást jejich plánu výkonnosti musí splňovat tyto obecné zásady:
a)
musí být efektivní, úměrné, věrohodné a nesmí se během referenčního období měnit;
b)
uplatňují se nediskriminačně a transparentně s cílem podpořit zlepšení ve výkonnosti poskytování služeb;
c)
jsou součástí právního prostředí, které znají všechny zúčastněné strany předem (ex ante), a uplatňují se během celého referenčního období;
d)
podporují jednání subjektů v souladu s vytyčenými cíli s ohledem na dosažení vysoké úrovně výkonnosti a plnění souvisejících cílů.
2. Pobídky týkající se bezpečnostních cílů se zaměřují na podporu nezbytnou k tomu, aby tyto cíle byly v plném rozsahu dosaženy a udrženy a aby bylo možno zvyšovat výkonnost v jiných klíčových ukazatelích výkonnosti. Nemají finanční povahu a sestávají z akčních plánů s termíny a/nebo souvisejícími opatřeními podle nařízení Komise (ES) č. 2096/2005 ze dne 20. prosince 2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb (10) a/nebo prováděcích pravidel vyplývajících z nařízení (ES) č. 216/2008.
3. Pobídky týkající se cílů v oblasti efektivity nákladů jsou finanční povahy a řídí se příslušnými ustanoveními článku 11 odst. 1 a 2 nařízení (ES) č. 1794/2006. Skládají se z mechanismu sdílení rizik na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
4. Pobídky týkající se cílů kapacity mohou mít finanční nebo jinou povahu, např. plány nápravných opatření s termíny a souvisejícími opatřeními, které mohou zahrnovat odměny a pokuty přijaté členskými státy. Jsou-li pobídky finanční povahy, řídí se ustanoveními článku 12 nařízení (ES) č. 1794/2006.
5. Pobídky týkající se cílů životního prostředí mají podpořit dosažení požadovaných úrovní vlivu na životní prostředí a umožnit zvýšení výkonnosti v jiných klíčových oblastech výkonnosti. Jsou finanční nebo nefinanční povahy a rozhodují o nich členské státy s přihlédnutím k místním okolnostem.
6. Členské státy mohou kromě toho na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru stanovit nebo schválit systémy pobídek pro uživatele vzdušného prostoru podle ustanovení článku 12 nařízení (ES) č. 1794/2006.
KAPITOLA III
PŘIJETÍ PLÁNŮ VÝKONNOSTI
Článek 12
Počáteční přijetí plánů výkonnosti
Členské státy na návrh vnitrostátních dozorových orgánů přijmou na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru plány výkonnosti obsahující závazné výkonnostní cíle a nejpozději do šesti měsíců po přijetí cílů celé Evropské unie je oznámí Komisi.
Článek 13
Posouzení plánů výkonnosti a revize cílů
1. Komise posuzuje plány výkonnosti, jejich cíle a zejména jejich soulad s výkonnostními cíli celé Evropské unie a odpovídající příspěvek k nim na základě kritérií stanovených v příloze III s náležitým zohledněním vývoje souvislostí, k němuž mohlo dojít od data přijetí cílů celé Evropské unie do data posouzení plánu výkonnosti.
2. Pokud Komise zjistí, že výkonnostní cíle obsažené v plánu výkonnosti jsou v souladu s cíli celé Evropské unie a že k nim odpovídajícím způsobem přispívají, oznámí to členskému státu (členským státům) nejpozději do čtyř měsíců po obdržení plánu.
3. Pokud Komise zjistí, že cíl(e) výkonnosti obsažený(é) v plánu výkonnosti není/nejsou v souladu s cíli celé Evropské unie a že k nim odpovídajícím způsobem nepřispívají, může nejpozději do čtyř měsíců po obdržení plánu a v souladu s postupem uvedeným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 rozhodnout o vydání doporučení dotčenému členskému státu (dotčeným členským státům), aby přijal(y) revidovaný(é) výkonnostní cíl(e). Toto rozhodnutí se přijme po konzultaci s dotčeným členským státem (dotčenými členskými státy) a musí v něm být přesně určeno, který cíl (které cíle) musí být revidován(y), a musí obsahovat zdůvodnění posouzení Komise.
4. Dotčený členský stát (dotčené členské státy) v tomto případě nejpozději do dvou měsíců po vydání doporučení přijme (přijmou) revidované výkonnostní cíle s náležitým zohledněním názorů Komise spolu s příslušnými opatřeními k dosažení těchto cílů a oznámí je Komisi.
Článek 14
Posouzení revidovaných výkonnostních cílů a přijetí nápravných opatření
1. Komise posoudí revidované výkonnostní cíle a zejména jejich soulad s výkonnostními cíli celé Evropské unie a příslušný příspěvek k nim do dvou měsíců po jejich oznámení na základě kritérií stanovených v příloze III.
2. Pokud Komise zjistí, že revidované cíle uvedené v čl. 13 odst. 4 jsou v souladu s cíli celé Evropské unie a že k nim odpovídajícím způsobem přispívají, oznámí to členskému státu (členským státům) nejpozději do dvou měsíců po obdržení revidovaných cílů.
3. Zjistí-li Komise, že revidované výkonnostní cíle a příslušná opatření nadále nejsou v souladu s cíli celé Evropské unie a že k nim odpovídajícím způsobem nepřispívají, může nejpozději do dvou měsíců po obdržení revidovaných cílů a v souladu s postupem uvedeným v čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 rozhodnout, že dotčený členský stát (dotčené členské státy) musí přijmout nápravná opatření.
4. V tomto rozhodnutí musí být přesně určeno, který cíl (které cíle) musí být revidován(y), a musí obsahovat zdůvodnění posouzení Komise. Může obsahovat úroveň výkonnosti očekávanou u těchto cílů, aby se dotčenému členskému státu (dotčeným členským státům) umožnilo přijmout příslušná nápravná opatření a/nebo může zahrnovat doporučení vhodných opatření.
5. Nápravná opatření přijatá dotčeným členským státem (dotčenými členskými státy) se nejpozději do dvou měsíců po rozhodnutí Komise oznámí Komisi spolu s informacemi uvádějícími, jak je zajištěn soulad s rozhodnutím Komise.
Článek 15
Plány výkonnosti a výkonnostní cíle po začátku referenčního období
Plány výkonnosti nebo nápravná opatření přijatá po začátku referenčního období jako výsledek použití postupů stanovených v článcích 13 a 14 se plní se zpětnou platností počínaje prvním dnem referenčního období.
Článek 16
Revize cílů celé Evropské unie
1. Komise může v souladu s postupem uvedeným v čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 rozhodnout o revizi cílů celé Evropské unie:
a)
před začátkem referenčního období, má-li přesvědčivé důkazy, že počáteční údaje, předpoklady a zdůvodnění použité pro stanovení cílů celé Evropské unie již neplatí;
b)
během referenčního období jako výsledek použití varovného mechanismu uvedeného v článku 18.
2. Revize cílů celé Evropské unie může mít za následek změnu existujících plánů výkonnosti. V tomto případě může Komise rozhodnout o příslušné úpravě časového harmonogramu uvedeného v kapitole II a III tohoto nařízení.
KAPITOLA IV
SLEDOVÁNÍ DOSAŽENÍ VÝKONNOSTI
Článek 17
Průběžné sledování a podávání zpráv
1. Vnitrostátní dozorové orgány a Komise sledují na vnitrostátní úrovni a na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru plnění plánů výkonnosti. Pokud se cíle během referenčního období neplní, vnitrostátní dozorové orgány učiní příslušná opatření stanovená v plánu výkonnosti v zájmu nápravy situace. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty.
2. Potvrdí-li Komise značný a vytrvalý pokles výkonnosti v členském státě nebo funkčním bloku vzdušného prostoru, který se dotýká jiných států zúčastněných na jednotném evropském nebi a/nebo celém evropském vzdušném prostoru, může požádat dotčené členské státy a vnitrostátní dozorový orgán nebo dozorový orgán funkčního bloku vzdušného prostoru či dotčený subjekt, aby vymezily, přijaly a sdělily Komisi příslušná opatření k dosažení cílů stanovených ve svých plánech výkonnosti.
3. Členské státy podávají Komisi zprávu o sledování plánů výkonnosti a výkonnostních cílů vnitrostátními dozorovými orgány nebo dozorovými orgány funkčních bloků vzdušného prostoru nejméně jednou ročně a v případě rizika, že výkonnostních cílů nebude dosaženo. Komise podá Výboru pro jednotné nebe nejméně jednou ročně zprávu o dosažení výkonnostních cílů.
Článek 18
Varovné mechanismy
1. V případě, že kvůli okolnostem, které nebylo možno na začátku období předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států, je na úrovni Evropské unie dosaženo varovných prahových hodnot uvedených v čl. 9 odst. 3, Komise v konzultaci s členskými státy prostřednictvím Výboru pro jednotné nebe přezkoumá situaci a do třech měsíců předloží návrhy na příslušná opatření, která mohou zahrnovat revizi výkonnostních cílů celé Evropské unie a jako důsledek i revizi vnitrostátních výkonnostních cílů a výkonnostních cílů funkčních bloků vzdušného prostoru.
2. V případě, že kvůli okolnostem, které nebylo možno na začátku období předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států a subjektů, na které se výkonnostní cíle vztahují, je na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru dosaženo varovných prahových hodnot uvedených v čl. 9 odst. 3, vnitrostátní dozorový orgán nebo dotčený subjekt ve spolupráci s Komisí přezkoumá situaci a do třech měsíců může předložit návrhy na příslušná opatření, která mohou zahrnovat revizi vnitrostátních výkonnostních cílů a výkonnostních cílů funkčních bloků vzdušného prostoru.
3. Členské státy mohou na vnitrostátní úrovni a na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru rozhodnout, že přijmou varovné prahové hodnoty odlišné od těch, které jsou uvedeny v čl. 9 odst. 3, aby byly zohledněny místní okolnosti a specifika. V takovém případě se tyto prahové hodnoty stanoví v plánech výkonnosti a v souladu s prahovými hodnotami přijatými podle čl. 9 odst. 3. Odchylky musí být podpořeny podrobným zdůvodněním. Jsou-li prahové hodnoty aktivovány, použije se postup uvedený v bodě 2.
4. Pokud použití varovného mechanismu zahrnuje revizi plánů výkonnosti a výkonnostních cílů, Komise takovou revizi usnadní příslušnou úpravou časového harmonogramu použitelného v souladu s postupem uvedeným v kapitole II a III tohoto nařízení.
Článek 19
Usnadnění kontroly dodržování požadavků
Poskytovatelé letových navigačních služeb usnadní inspekce a průzkumy prováděné Komisí a vnitrostátním dozorovým orgánem (vnitrostátními dozorovými orgány) odpovědným(i) za dohled, uznaným subjektem, který jedná jménem uvedených orgánů, případně agenturou EASA, včetně kontrol na místě. Aniž jsou dotčeny pravomoci dohledu udělené vnitrostátním dozorovým orgánům a agentuře EASA, oprávněné osoby jsou zmocněny:
a)
zkoumat v souvislosti se všemi klíčovými oblastmi výkonnosti příslušné dokumenty a jiný materiál týkající se stanovení plánů výkonnosti a výkonnostních cílů;
b)
zhotovovat kopie či výpisy z takových dokumentů;
c)
žádat na místě o ústní vysvětlení.
Tyto inspekce a šetření se provádějí v souladu s platnými postupy členského státu, ve kterém jsou prováděny.
KAPITOLA V
SHROMAŽĎOVÁNÍ, POTVRZENÍ PLATNOSTI, OVĚŘENÍ, HODNOCENÍ A ŠÍŘENÍ INFORMACÍ TÝKAJÍCÍCH SE VÝKONNOSTI LETECKÉ NAVIGACE PRO JEDNOTNÉ EVROPSKÉ NEBE
Článek 20
Sběr a potvrzení platnosti údajů pro přezkum výkonnosti
1. Kromě údajů, které již shromáždila Komise prostřednictvím jiných nástrojů Evropské unie a které lze rovněž použít pro přezkum výkonnosti, vnitrostátní orgány, poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé letišť, koordinátoři letišť a letečtí dopravci zajistí, aby Komisi byly předloženy údaje uvedené v příloze IV v souladu s požadavky stanovenými v této příloze.
2. Vnitrostátní orgány mohou úplně či zčásti delegovat nebo upravit úkol poskytování údajů mezi vnitrostátními dozorovými orgány, poskytovateli letových navigačních služeb, provozovateli letišť a koordinátory letišť, aby se zohlednila místní specifika a existující kanály pro podávání zpráv.
3. Poskytovatelé údajů učiní nezbytná opatření k zajištění kvality, potvrzení platnosti a včasného předání údajů, včetně důkazů o kontrole kvality a postupu potvrzení platnosti, vysvětlení na konkrétní žádost Evropské komise týkající se kvality údajů, případně plánů opatření ke zvýšení kvality údajů. Údaje se předkládají bezplatně, případně v elektronické podobě, s použitím formátu stanoveného Komisí.
4. Komise posoudí kvalitu a potvrdí platnost údajů předaných podle odstavce 1. Pokud údaje nelze náležitě použít k přezkumu výkonnosti, může Komise přijmout příslušná opatření k posouzení a zvýšení kvality údajů ve spolupráci s členskými státy a zejména s jejich vnitrostátními dozorovými orgány.
5. Pro účely tohoto nařízení se údaje o výkonnosti uvedené v odstavci 1, které již byly předloženy organizaci Eurocontrol, považují za údaje předložené Komisi. Není-li tomu tak, Komise a Eurocontrol učiní nezbytná opatření k zajištění, aby údaje byly Komisi poskytnuty podle stejných požadavků jako v odstavci 3.
6. Když budou stanoveny nové požadavky na údaje nebo když se očekává jejich nedostatečná kvalita, Komise může provést pilotní studie, které by měly členské státy dobrovolně dokončit dříve, než budou změnou tohoto nařízení zavedeny nové požadavky na údaje. Tyto pilotní studie se uskuteční za účelem posouzení proveditelnosti sběru příslušných údajů, přičemž se zváží přínosy dostupnosti údajů v porovnání s náklady na jejich sběr a zatížením respondentů.
Článek 21
Šíření informací
1. Komise šíří obecné informace pro účely cílů stanovených v článku 11 nařízení (ES) č. 549/2004 v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (11), zejména s článkem 4 uvedeného nařízení, a v souladu s článkem 18 nařízení (ES) č. 550/2004.
2. Informace uvedené v čl. 3 odst. 3 písm. a) jsou veřejně přístupné dotčeným zúčastněným stranám zejména elektronickými prostředky.
3. Výroční zprávy uvedené v čl. 3 odst. 3 písm. k) jsou přístupné veřejnosti. Odkaz na tyto zprávy bude zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie. Komise může rozhodnout o pravidelném předkládání dalších obecných informací dotčeným zúčastněným stranám zejména elektronickými prostředky.
4. Cíle celé Evropské unie uvedené v článku 9 a odkaz na přijaté plány výkonnosti uvedené v kapitole III budou přístupné veřejnosti a zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie.
5. Jednotlivý přístup ke konkrétním informacím, jako jsou validované údaje a statistiky, bude umožněn poskytovateli údajů, kterého se informace a činnosti přímo týkají.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 22
Řízení o odvolání
Členské státy zajistí, aby rozhodnutí učiněná v souladu s tímto nařízením byla řádně odůvodněná a aby byla předmětem účinného přezkumu a/nebo řízení o odvolání.
Článek 23
Přechodná opatření
Rozhodnou-li se členské státy přijmout během prvního referenčního období plán výkonnosti s cíli na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru, zajistí,
a)
aby plán od 1. ledna jednoho z let referenčního období nahradil vnitrostátní plány;
b)
aby trvání plánu nepřekročilo zbývající délku referenčního období;
c)
aby plán prokázal, že výkonnostní cíle jsou nejméně tak náročné jako všechny dřívější vnitrostátní cíle dohromady.
Článek 24
Přezkum systému
Komise do 1. července 2013 přezkoumá efektivnost postupu. Komise bude do konce roku 2014 a i poté pravidelně přezkoumávat systém sledování výkonnosti a zejména analyzovat dopad, účinnost a rozsah tohoto systému s náležitým zohledněním práce, kterou v této oblasti vykonává ICAO.
Článek 25
Změny nařízení (ES) č. 2096/2005
Nařízení (ES) č. 2096/2005 se mění takto:
1)
Oddíl 2.2 přílohy I se nahrazuje tímto:
„2.2 Řízení organizace
Poskytovatel letové navigační služby vytváří obchodní plán zahrnující období nejméně pěti let. Tento obchodní plán:
a)
stanovuje celkové záměry a cíle poskytovatele letové navigační služby a strategii pro jejich dosažení v souladu s jakýmkoli celkovým dlouhodobějším plánem poskytovatele a příslušnými požadavky Evropské unie souvisejícími s vývojem infrastruktury nebo jiné technologie;
b)
obsahuje příslušné výkonnostní cíle z hlediska bezpečnosti, kapacity, životního prostředí a případně efektivity nákladů.
Informace obsažené v bodě a) a b) musí být v souladu s vnitrostátním plánem výkonnosti nebo plánem výkonnosti funkčních bloků vzdušného prostoru uvedeným v článku 11 nařízení (ES) č. 549/2004, a pokud jde o údaje o bezpečnosti, musí být v souladu se státním programem pro bezpečnost uvedeným ve standardu 2.27.1 přílohy 11 organizace ICAO, změna 47B-A ze dne 20. července 2009.
Poskytovatel letové navigační služby předkládá zdůvodnění bezpečnosti a obchodní zdůvodnění hlavních investičních projektů, popřípadě včetně odhadovaného dopadu na příslušné výkonnostní cíle uvedené v bodě 2.2 písm. b), a určuje investice vyplývající z právních požadavků spojených s prováděním SESAR.
Poskytovatel letových navigačních služeb vytváří roční plán zahrnující nadcházející rok, ve kterém jsou dále upřesněny rysy obchodního plánu a popsány jeho veškeré změny.
Roční plán zahrnuje následující ustanovení o úrovni a kvalitě služby, jako např. očekávané úrovni týkající se kapacity, bezpečnosti, životního prostředí a případně efektivity nákladů:
a)
informace o zavádění nové infrastruktury nebo jiném vývoji a prohlášení o tom, jak bude přispívat ke zlepšení výkonnosti poskytovatele letových navigačních služeb, včetně úrovně a kvality služeb;
b)
výkonnostní ukazatele odpovídající vnitrostátnímu plánu výkonnosti nebo plánu výkonnosti funkčních bloků vzdušného prostoru uvedenému v článku 11 nařízení (ES) č. 549/2004, na základě kterých lze přiměřeně posuzovat úroveň výkonnosti a kvalitu služby;
c)
informace o předpokládaných opatřeních ke zmírnění bezpečnostního rizika určeného v bezpečnostním plánu poskytovatele letových navigačních služeb, včetně ukazatelů bezpečnosti za účelem sledování bezpečnostního rizika a případně odhadnutých nákladů na opatření k jeho zmírnění;
d)
očekávané krátkodobé finanční postavení poskytovatele služby, jakož i veškeré změny obchodního plánu nebo dopady na obchodní plán.
Poskytovatel letových navigačních služeb zveřejní pro Komisi na její žádost obsah té části obchodního a ročního plánu, která se týká výkonnosti, na základě podmínek stanovených vnitrostátním dozorovým orgánem v souladu s vnitrostátními právními předpisy.“
2)
Oddíl 9 přílohy I se nahrazuje tímto:
„9. POŽADAVKY PRO PODÁVÁNÍ ZPRÁV
Poskytovatel letových navigačních služeb musí být schopen podat příslušnému vnitrostátnímu dozorovému orgánu výroční zprávu o svých činnostech. Aniž je dotčen článek 12 nařízení (ES) č. 550/2004, tato zpráva zahrnuje finanční výsledky poskytovatele, jakož i provozní výkon a všechny další významné činnosti a vývoj, zejména v oblasti bezpečnosti.
Výroční zpráva obsahuje nejméně:
-
posouzení úrovně výkonnosti vytvářené služby,
-
výkon poskytovatele letových navigačních služeb ve srovnání s výkonnostními cíli uvedenými v obchodním plánu, přičemž se srovná skutečný výkon s ročním plánem pomocí výkonnostních ukazatelů uvedených v ročním plánu,
-
vysvětlení odchylek od cílů a stanovení opatření k překlenutí rozdílu během referenčního období uvedeného v článku 11 nařízení (ES) č. 549/2004,
-
vývoj provozu a infrastruktury,
-
finanční výsledky, pokud nejsou zveřejňovány samostatně podle čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 550/2004,
-
informace o formálním konzultačním procesu s uživateli služeb poskytovatele,
-
informace o politice lidských zdrojů poskytovatele.
Poskytovatel letových navigačních služeb zveřejní obsah výroční zprávy pro Evropskou komisi na její žádost a pro veřejnost na základě podmínek, které stanoví vnitrostátní dozorový orgán v souladu s vnitrostátními právními předpisy.“
Článek 26
Vstup v platnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Kapitola V se použije od 1. ledna 2011. První referenční období bude zahájeno od 1. ledna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. července 2010.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 691/2010
2010 m. liepos 29 d.
kuriuo nustatomas oro navigacijos paslaugų teikimo ir tinklo funkcijų veiklos rezultatų planas ir iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2096/2005, nustatantis bendruosius oro navigacijos paslaugų teikimo reikalavimus
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 549/2004, nustatantį bendro Europos dangaus sukūrimo pagrindą (Pagrindų reglamentą) (1), ypač į jo 11 straipsnį,
kadangi:
(1)
Reglamente (EB) Nr. 549/2004 reikalaujama, kad oro navigacijos paslaugų teikimo ir tinklo funkcijų veiklos rezultatų planas būtų sukurtas pagal įgyvendinimo taisykles.
(2)
Veiklos rezultatų planas turėtų padėti užtikrinti oro transporto sistemos darnų vystymąsi, tuo tikslu didinant bendrą oro navigacijos paslaugų veiksmingumą pagrindinėse - saugos, aplinkosaugos, pajėgumo ir ekonominio efektyvumo - veiklos srityse, kurios turi būti derinamos su Oro eismo valdymo (ATM) pagrindinio plano veiklos rezultatų plane nustatytomis sritimis, visada atsižvelgiant į tai, kad pirmenybė teikiama saugos tikslams.
(3)
Veiklos rezultatų plane turėtų būti numatyti pagrindinių veiklos sričių rodikliai ir įpareigojantys tikslai, pagal kuriuos būtų visiškai užtikrintas ir išsaugotas reikiamas saugos lygis; be to, planas turėtų sudaryti sąlygas nustatyti veiklos rezultatų tikslus kitose pagrindinėse veiklos srityse.
(4)
Veiklos rezultatų planas turėtų būti sukurtas ir taikomas atsižvelgiant į ilgalaikius aukšto lygio visuomeninius tikslus.
(5)
Pagal veiklos rezultatų planą oro navigacijos paslaugoms turėtų būti taikomas metodas „nuo vartų iki vartų“, įtraukiant oro uostus, kad būtų pagerintas bendras tinklo veiksmingumas.
(6)
Rengiant ir stebint veiklos rezultatų planą turėtų būti tinkamai atsižvelgta į nacionalinio ir funkcinių oro erdvės blokų lygio ir tinklo lygio sąsajas, taip pat į veiklos rezultatų tikslų sąsajas, visada atsižvelgiant į tai, kad pirmenybė teikiama saugos tikslams.
(7)
Veiklos rezultatų planuose turėtų būti registruojamas valstybių narių įsipareigojimas per atskaitinį laikotarpį pasiekti „bendro Europos dangaus“ sistemos tikslų ir suderinti visų oro erdvės naudotojų poreikius ir oro navigacijos paslaugų teikėjų teikiamas paslaugas.
(8)
Nacionalinėms priežiūros institucijoms turi tekti vienas iš svarbiausių vaidmenų įgyvendinant veiklos rezultatų planą. Todėl valstybės narės turėtų užtikrinti, kad tos institucijos galėtų veiksmingai vykdyti šias papildomas pareigas.
(9)
Veiklos rezultatų planuose turėtų būti aprašytos priemonės, pvz., skatinamosios priemonės, skirtos paskatinti veiklos dalyvius didinti veiksmingumą nacionaliniu, funkcinių oro erdvės blokų ir Europos lygmenimis.
(10)
Susidarius aplinkybėmis, kurių nebuvo galima numatyti priimant veiklos rezultatų planus, kurios yra neįveikiamos ir kurioms jokios įtakos negali daryti valstybės narės ir subjektai, kuriems taikomi veiklos rezultatų tikslai, atitinkamų įspėjamųjų mechanizmų įsteigimas turėtų suteikti galimybę įgyvendinti reikiamas saugos reikalavimų ir paslaugų teikimo tęstinumo užtikrinimo priemones.
(11)
Veiksmingos veiklos dalyvių konsultacijos turėtų būti rengiamos nacionaliniu ir (arba) funkcinio oro erdvės bloko, taip pat Europos Sąjungos lygmenimis.
(12)
Norint įgyvendinti veiklos rezultatų tikslus, labai svarbu tinkamai atsižvelgti į karinių misijų veiksmingumą, civilių ir kariškių bendradarbiavimą ir veiklos koordinavimą.
(13)
Veiklos rezultatų planu neturėtų būti pažeistos Reglamento (EB) Nr. 549/2004 13 straipsnio nuostatos, susijusios su esminių saugumo arba gynybos politikos interesų apsauga.
(14)
Pagrindiniai veiklos rezultatų rodikliai turėtų būti konkretūs bei išmatuojami ir suteikti galimybę paskirstyti atsakomybę už veiklos rezultatų tikslų įgyvendinimą. Susiję tikslai turėtų būti pasiekiami, tikroviški ir savalaikiai; jais turi būti siekiama veiksmingai užtikrinti tvarius oro navigacijos paslaugų teikimo veiklos rezultatus.
(15)
Siekiant užtikrinti, nustačius paskatas, kurios gali būti finansinio pobūdžio, būtų galima įgyvendinti privalomus veiklos rezultatų tikslus, būtina atitinkama sąsaja su 2006 m. gruodžio 6 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1794/2006, nustatančiu bendrąją mokesčių už oro navigacijos paslaugas sistemą (2).
(16)
Siekiant nustatyti ir įgyvendinti pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius ir veiklos rezultatų tikslus, būtinas atitinkamas suderinamumas su saugos tikslais ir standartais, nustatytais 2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 216/2008 dėl bendrųjų taisyklių civilinės aviacijos srityje ir įsteigiančiu Europos aviacijos saugos agentūrą, panaikinančiu Tarybos direktyvą 91/670/EEB, Reglamentą (EB) Nr. 1592/2002 ir Direktyvą 2004/36/EB (3), ir jos įgyvendinimo taisyklėmis, taip pat suderinamumas su Europos Sąjungos priemonėmis šiems tikslams įgyvendinti.
(17)
Atskaitiniais laikotarpiais veiklos rezultatai turėtų būti veiksmingai stebimi, kad veiklos rezultatai leistų įgyvendinti tikslus ir išlaikyti pasiektą lygį, o prireikus - imtis atitinkamų priemonių.
(18)
Nustatydama visos Europos Sąjungos pirmojo atskaitinio laikotarpio veiklos rezultatų tikslus, Komisija turi tinkamai atsižvelgti į tikrąją oro navigacijos paslaugų teikėjų finansinę padėtį, pirmiausia susidariusią dėl išlaidų mažinimo priemonių, kurių jau imtasi, ypač nuo 2009 m., taip pat ir dėl to, kad galbūt surenkama per daug arba nepakankamai maršrutų mokesčių, perkeltinų iš ankstesnių metų. Turėtų būti tinkamai atsižvelgta ir į esamų funkcinių oro erdvės blokų jau pasiektą pažangą.
(19)
Pagal Reglamento (EB) Nr. 549/2004 11 straipsnio 1 dalį šis reglamentas turėtų būti taikomas oro eismo vadybos tinklo funkcijoms, nurodytoms Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 551/2004 (4) 6 straipsnyje, atitinkamai iš dalies pakeičiant šį reglamentą.
(20)
Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro dangaus komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I SKYRIUS
BENDROSIOS NUOSTATOS
1 straipsnis
Dalykas ir taikymo sritis
1. Šiuo reglamentu nustatomos bendrajam oro eismui Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) Europos (EUR) ir Afrikos (AFI) regionuose, kuriuose už oro navigacijos paslaugas yra atsakingos valstybės narės, taikomos būtinos oro navigacijos paslaugų teikimo ir tinklo funkcijų bendro veiksmingumo gerinimo priemonės, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi visų oro erdvės naudotojų reikalavimų.
2. Nustatant tikslus šis reglamentas taikomas oro navigacijos paslaugoms, kurias teikia oro paslaugų teikėjai, paskirti pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 550/2004 (5) 8 straipsnį, ir meteorologinių paslaugų teikėjai, paskirti pagal to reglamento 9 straipsnio 1 dalį.
3. Valstybės narės šio reglamento gali nuspręsti netaikyti terminalų oro navigacijos paslaugoms, teikiamoms oro uostuose, kuriuose aptarnaujama mažiau kaip 50 000 komercinio oro transporto skrydžių per metus. Jei nė viename iš valstybės narės oro uostų neaptarnaujama 50 000 komercinio oro transporto skrydžių per metus, veiklos rezultatų tikslai taikomi bent tam oro uostui, kuriame komercinio oro transporto skrydžių skaičius didžiausias.
4. Jeigu valstybė narė mano, kad, kai kurios arba visos jos terminalų oro navigacijos paslaugos teikiamos rinkos sąlygomis, ne vėliau kaip 12 mėnesių prieš kiekvieno atskaitinio laikotarpio pradžią ji, padedama nacionalinės priežiūros institucijos, Reglamento (EB) Nr. 1794/2006 1 straipsnio 6 dalyje nustatyta tvarka įvertina, ar laikomasi to reglamento I priede nustatytų sąlygų. Jei valstybė narė nustato, kad šių sąlygų laikomasi, tai, neatsižvelgdama į aptarnautų komercinio oro transporto skrydžių skaičių, ji gali nuspręsti nenustatyti apibrėžtųjų išlaidų pagal tą reglamentą ir tų paslaugų ekonominiam efektyvumui netaikyti privalomų tikslų.
5. Remiantis Reglamento (EB) Nr. 549/2004 11 straipsnio 6 dalies c punkto ii papunkčiu ir Reglamento (EB) Nr. 550/2004 15 straipsnio 2 dalies a ir b punktais ir nepažeidžiant šio reglamento 4 straipsnio 2 dalies, ekonominio efektyvumo tikslų nustatymas taikomas visoms apibrėžtosioms išlaidoms, kurias padengia oro erdvės naudotojai.
6. Valstybės narės šį reglamentą gali taikyti ir:
a)
kitų ICAO regionų oro erdvėje, už kurią jos atsako, jei jos apie tai informuoja Komisiją ir kitas valstybes nares, nepažeisdamos valstybių narių teisių ir pareigų pagal 1944 m. Čikagos konvenciją dėl tarptautinės civilinės aviacijos (Čikagos konvencija);
b)
oro paslaugų teikėjams, kurie gavo leidimą teikti oro navigacijos paslaugas be pažymėjimo, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 550/2004 7 straipsnio 5 dalyje.
7. Nepaisant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/42/EB (6) ir Komisijos reglamentų (EB) Nr. 1321/2007 (7) ir (EB) Nr. 1330/2007 (8), kuriais ta direktyva įgyvendinama, informacijos apsaugos nuostatų, V skyriuje nustatyti su duomenų teikimu susiję reikalavimai taikomi nacionalinėms institucijoms, oro navigacijos paslaugų teikėjams, oro uostų operatoriams, oro uostų koordinatoriams ir oro vežėjams IV priede nustatytomis sąlygomis.
2 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame reglamente taikomos Reglamento (EB) Nr. 549/2004 2 straipsnio apibrėžtys.
Be to, taikomos šios apibrėžtys:
a) oro uosto operatorius- oro uostą valdanti institucija, kaip apibrėžta 1993 m. sausio 18 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 95/93 dėl laiko tarpsnių paskirstymo Bendrijos oro uostuose bendrųjų taisyklių (9);
b) duomenys- su oro navigacijos rezultatais susijusi kokybinė, kiekybinė ir kitokia aktuali informacija, kurią renka ir sistemiškai apdoroja Komisija (arba kuri taip renkama ir apdorojama jos vardu) siekiant įgyvendinti veiklos rezultatų planą;
c) veiklos rezultatų rodikliai- veiklos rezultatų stebėjimo, lyginimo ir vertinimo rodikliai;
d) pagrindiniai veiklos rezultatų rodikliai- veiklos rezultatų rodikliai, naudojami veiklos rezultatų tikslams nustatyti;
e) komercinio oro transporto skrydžiai- pakilimų ir tūpimų vežant keleivius, krovinius ar paštą už atlyginimą arba nuomą, suma, apskaičiuojama kaip trejų metų prieš veiklos rezultatų plano priėmimą vidurkis, neatsižvelgiant į didžiausią naudojamų orlaivių pakilimo masę ir keleivių vietų skaičių;
f) privalomasis tikslas- pagal nacionalinį arba funkcinių oro erdvės blokų veiklos rezultatų planą valstybių narių nustatytas veiklos rezultatų tikslas, kuriam taikomos skatinamosios priemones, kuriose numatyti apdovanojimai, atgrasančios priemonės ir (arba) taisomųjų skrydžių planai;
g) oro vežėjas- oro transporto įmonė, turinti galiojančią veiklos licenciją, kurią valstybė narė išdavė pagal Europos Sąjungos teisės aktus;
h) oro erdvės naudotojų atstovas- bet kuris juridinis asmuo arba subjektas, atstovaujantis vienos ar kelių oro navigacijos paslaugų kategorijų vartotojų interesams;
i) apibrėžtosios išlaidos- Reglamento (EB) Nr. 550/2004 15 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose apibrėžtos išlaidos;
j) nacionalinės institucijos- nacionalinio ar funkcinio oro erdvės bloko lygmens reguliavimo institucijos, kurių išlaidas, patiriamas teikiant oro navigacijos paslaugas pagal Reglamento (EB) Nr. 1794/2006 5 straipsnio 2 dalį, gali būti padengiamos oro erdvės naudotojų;
k) teisingumo principas- principas, pagal kurį pagrindiniai operatoriai ir kiti nėra baudžiami už veiksmus, neatliktus veiksmus ar sprendimus, kai tai daroma pagal jų patirtį ir pasirengimą; tačiau didelis aplaidumas, tyčiniai pažeidimai ir kenkėjiški veiksmai netoleruojami;
l) oro uosto koordinatorius- oro uostose, kurių veikla koordinuojama, pagal Reglamentą (EB) Nr. 95/93 įsteigta pareigybė;
m) veiklos rezultatų stebėjimas- nenutrūkstamas duomenų rinkimas ir analizė, siekiant įvertinti tikrąjį sistemos veiksmingumą iš anksto nustatytų tikslų atžvilgiu.
3 straipsnis
Veiklos rezultatų vertinimo įstaiga
1. Kai Komisija paskiria veiklos rezultatų vertinimo įstaigą, kuri padėtų įgyvendinti veiklos rezultatų planą, toks paskyrimas galioja nustatytą laikotarpį, atitinkantį atskaitinius laikotarpius.
2. Veiklos rezultatų vertinimo įstaiga yra pakankamai kompetentinga ir yra pakankamai nešališka, kad galėtų nepriklausomai vykdyti Komisijos jai skirtas užduotis, ypač atitinkamose pagrindinės veiklos rezultatų srityse.
3. Veiklos rezultatų vertinimo įstaiga padeda Komisijai įgyvendinti veiklos rezultatų planą, pirmiausia:
a)
rinkti, nagrinėti, tvirtinti ir platinti su veiklos rezultatais susijusius duomenis;
b)
nustatyti naujas ar pritaikyti esamas pagrindines veiklos rezultatų sritis, atsižvelgiant į tas, kurios nustatytos ATM pagrindinio plano veiklos rezultatų plane, kaip nurodyta 8 straipsnio 1 dalyje, ir susijusius pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius;
c)
apibrėžti atitinkamus antrojo atskaitinio laikotarpio ir vėlesnio laikotarpio pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius, kad visose pagrindinėse veiklos rezultatų srityse būtų aprėpti tinklo funkcijų ir oro navigacijos paslaugų teikimo veiklos rezultatai, susiję su skrydžio ir terminalų paslaugomis;
d)
nustatyti ar persvarstyti visos Europos Sąjungos veiklos rezultatų tikslus;
e)
nustatyti, kada pradeda veikti 9 straipsnio 3 dalyje nurodytų įspėjamieji mechanizmai;
f)
įvertinti priimtų veiklos rezultatų planų, įskaitant veiklos rezultatų tikslus, suderinamumą su visos Europos Sąjungai tikslais;
g)
įvertinti, kai reikia, taikant 18 straipsnio 3 dalį nustatytų įspėjamųjų ribų suderinamumą su 9 straipsnio 3 dalyje nurodytomis įspėjamosiomis ribomis;
h)
įvertinti, kai reikia, persvarstytus veiklos rezultatų tikslus ar taisomąsias priemones, kurių ėmėsi atitinkamos valstybės narės;
i)
nacionaliniu ar funkcinio erdvės bloko ir Europos Sąjungos lygmenimis stebėti, lyginti ir vertinti oro navigacijos paslaugų teikimo veiklos rezultatus;
j)
stebėti, lyginti ir vertinti tinklo funkcijų veiklos rezultatus;
k)
nuolat stebėti bendro ATM tinklo veiklos rezultatus, įskaitant kasmetinių ataskaitų Bendro dangaus komitetui rengimą;
l)
kiekvieno atskaitinio laikotarpio pabaigoje įvertinti veiklos rezultatų tikslų įgyvendinimą, siekiant pasirengti tolesniam laikotarpiui.
4. Komisijos prašymu veiklos rezultatų vertinimo įstaiga pateikia atitinkamą informaciją ar ataskaitas apie klausimus, susijusius su veiklos rezultatais.
5. Veiklos rezultatų vertinimo įstaiga Komisijai gali teikti plano tobulinimo ataskaitas ir rekomendacijas.
6. Santykių su nacionalinėmis priežiūros institucijomis srityje:
a)
siekdama vykdyti nuolatinio ATM tinklo veiklos rezultatų stebėjimo funkciją, veiklos rezultatų vertinimo įstaiga iš nacionalinių priežiūros institucijų gauna būtiną informaciją apie nacionalinius arba funkcinių oro erdvės blokų veiklos rezultatų planus;
b)
gavusi prašymą veiklos rezultatų vertinimo įstaiga padeda nacionalinėms priežiūros institucijoms ir pateikia nepriklausomą nuomonę apie nacionalinius arba funkcinių oro erdvės blokų veiklos rezultatus, pvz., palygina panašioje aplinkoje veikiančius oro navigacijos paslaugų teikėjus, analizuoja veiklos rezultatų pokyčius per pastaruosius penkerius metus ir vertina perspektyvas;
c)
nacionalinės priežiūros institucijos gali prašyti veiklos rezultatų vertinimo įstaigos pagalbos nustatant nacionalinių ar funkcinių oro erdvės blokų tikslų orientacinių verčių intervalus, atsižvelgiant į Europos perspektyvą. Tokios vertės būtų prieinamos nacionalinėms priežiūros institucijoms, oro navigacijos paslaugų teikėjams, oro uostų operatoriams ir oro erdvės naudotojams.
7. Vykdydama 3 pastraipoje minėtas su sauga susijusias užduotis, veiklos rezultatų vertinimo įstaiga prireikus bendradarbiauja su Europos aviacijos saugos agentūra, kad būtų užtikrintas suderinamumas su tikslais ir standartais, nustatytais ir įgyvendinamais pagal Reglamentą (EB) Nr. 216/2008.
8. Kad galėtų vykdyti vieną iš savo funkcijų - nuolat stebėti oro eismo valdymo tinklo bendrąjį veiksmingumą, - veiklos rezultatų vertinimo įstaiga parengia reikiamus darbinius susitarimus su oro navigacijos paslaugų teikėjais, oro uostų operatoriais, oro uostų koordinatoriais ir oro vežėjais.
4 straipsnis
Nacionalinės priežiūros institucijos
1. Nacionalinės priežiūros institucijos atsako už veiklos rezultatų planų parengimą nacionaliniu arba funkcinių oro erdvės blokų lygmeniu, veiklos rezultatų priežiūrą, taip pat veiklos rezultatų planų ir tikslų stebėjimą. Vykdydamos šias užduotis jos veikia nešališkai, nepriklausomai ir skaidriai.
2. Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės priežiūros institucijos turėtų būtinus išteklius ir pajėgumą visose veiklos rezultatų srityse arba galimybę pasinaudoti tokiais pajėgumais, kad galėtų vykdyti šiame reglamente numatytas užduotis, įskaitant tyrimų įgaliojimus 19 straipsnyje nurodytoms užduotims atlikti.
3. Jei valstybė narė turi daugiau kaip vieną nacionalinę priežiūros instituciją, ji turi pranešti Komisijai, kuri nacionalinė priežiūros institucija yra atsakinga už koordinavimą nacionaliniu lygmeniu ir santykius su Komisija įgyvendinant šį Reglamentą.
5 straipsnis
Funkciniai oro erdvės blokai
1. Valstybės narės skatina glaudų nacionalinių priežiūros institucijų bendradarbiavimą, kad būtų parengtas funkcinių oro erdvės blokų lygmens veiklos rezultatų planas.
2. Valstybėms narėms nusprendus patvirtinti funkcinių oro erdvės blokų lygmens veiklos rezultatų planą, jos:
a)
užtikrina, kad veiklos rezultatų planas atitiktų II priede nurodytą modelį;
b)
praneša Komisijai, kuri nacionalinė priežiūros institucija ar įstaiga atsakinga už koordinavimą funkciniame oro erdvės bloke ir santykius su Komisija įgyvendinant veiklos rezultatų planą;
c)
imasi reikiamų veiksmų, kad:
i)
kiekvienam iš pagrindinių veiklos rezultatų rodiklių būtų nustatytas vienas tikslas;
ii)
neįgyvendinus tikslų, per atskaitinį laikotarpį būtų apibrėžtos ir pritaikytos Reglamento (EB) Nr. 549/2004 11 straipsnio 3 dalies d punkte nurodytos priemonės. Šiuo tikslu taikomos veiklos rezultatų plano metinės vertės;
iii)
tikslų įgyvendinimo arba neįgyvendinimo padariniai būtų tinkamai paskirstyti funkciniame oro erdvės bloke;
d)
kartu atsako už funkciniam oro erdvės blokui nustatytų veiklos rezultatų tikslų įgyvendinimą;
e)
kai nėra nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1794/2006 4 straipsnyje numatyta bendra mokesčių zona, sudeda nacionalinius ekonominio efektyvumo tikslus ir pateikia bendrą skaičių, siekiant patvirtinti pastangas užtikrinti ekonominį efektyvumą funkcinio oro erdvės bloko lygmeniu.
3. Kai funkcinio oro erdvės bloko valstybės narės nepatvirtina veiklos rezultatų plano su funkcinio oro erdvės bloko lygmens tikslais, jos Komisijai pateikia apibendrintus veiklos rezultatų tikslus ir taip atskleidžia suderinamumą funkcinio oro erdvės bloko lygmeniu su visos Europos Sąjungos veiklos rezultatų tikslais.
6 straipsnis
Veiklos koordinavimas su Europos aviacijos saugos agentūra (EASA)
Taikydama Reglamento (EB) Nr. 549/2004 13a straipsnį ir laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 216/2008, Komisija su EASA atitinkamai koordinuoja:
a)
veiklos rezultatų plano saugos aspektus, įskaitant pagrindinių saugos veiksmingumo rodiklių ir visos Europos Sąjungos saugos veiksmingumo tikslų nustatymą, persvarstymą ir įgyvendinimą, taip pat siūlymų dėl atitinkamų veiksmų ir priemonių pradėjus veikti įspėjamajam mechanizmui teikimą;
b)
pagrindinių saugos veiksmingumo rodiklių ir tikslų suderinamumą su Europos aviacijos saugos programos, kurią gali patvirtinti Europos Sąjunga, įgyvendinimu.
7 straipsnis
Atskaitinių laikotarpių trukmė
1. Pirmasis veiklos rezultatų plano atskaitinis laikotarpis - kalendoriniai 2012-2014 metai. Paskesni ataskaitiniai laikotarpiai yra penkeri kalendoriniai metai, nebent jų trukmė pakeičiama iš dalies pakeičiant šį reglamentą.
2. Toks pat atskaitinis laikotarpis taikomas visos Europos Sąjungos veiklos rezultatų tikslams ir nacionaliniams arba funkcinių oro erdvės blokų veiklos rezultatų planams ir tikslams.
8 straipsnis
Pagrindinės veiklos rezultatų sritys ir veiklos rezultatų rodikliai
1. Nustatydama tikslus Komisija Reglamento (EB) Nr. 549/2004 5 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka nusprendžia, ar reikia įtraukti ir pritaikyti kitas pagrindines veiklos rezultatų sritis, kaip numatyta to reglamento 11 straipsnio 4 dalies b punkte.
2. Nustatant tikslus kiekvieną pagrindinę veiklos rezultatų sritį turi atitikti vienas pagrindinis veiklos rezultatų rodiklis ar keletas rodiklių. Oro navigacijos paslaugų teikimo veiklos rezultatai vertinami pagal privalomuosius tikslus, nustatytus kiekvienam pagrindiniam veiklos rezultatų rodikliui.
3. Pagrindiniai veiklos rezultatų rodikliai, naudojami visos Europos Sąjungos tikslams nustatyti ir parenkami kiekvienai pagrindinei veiklos rezultatų sričiai, pateikti I priedo 1 skyriuje.
4. Pagrindiniai veiklos rezultatų rodikliai, naudojami nacionaliniams arba funkcinių oro erdvės blokų veiklos rezultatų tikslams nustatyti, pateikti I priedo 2 skyriuje.
5. Per atskaitinį laikotarpį pagrindiniai veiklos rezultatų rodikliai nekeičiami. Pakeitimai daromi iš dalies keičiant šį reglamentą, ne vėliau kaip prieš šešis mėnesius iki naujų visos Europos Sąjungos veiklos rezultatų tikslų patvirtinimo.
6. Be šiame straipsnyje paminėtų pagrindinių veiklos rezultatų sričių ir pagrindinių veiklos rezultatų rodiklių, valstybės narės nacionaliniu arba funkcinių oro erdvės blokų lygmeniu gali nuspręsti nustatyti ir taikyti papildomus veiklos rezultatų rodiklius ir atitinkamus tikslus (kartu su nurodytaisiais I priedo 2 skyriuje), kad galėtų geriau stebėti savo veiklos rezultatus ir (arba) vykdyti savo veiklos rezultatų planus. Šie papildomi rodikliai ir tikslai turi padėti siekti visos Europos Sąjungos ir atitinkamų nacionalinio arba funkcinių oro erdvės blokų lygmens tikslų. Pavyzdžiui, juos taikant gali būti sujungti arba apibūdinti veiklos rezultatų plano civilinis-karinis arba meteorologinis aspektai. Šiems papildomiems rodikliams ir tikslams gali būti numatytos atitinkamos skatinamosios priemonės nacionaliniu arba funkcinių oro erdvės blokų lygmeniu.
II SKYRIUS
VEIKLOS REZULTATŲ PLANŲ RENGIMAS
9 straipsnis
Visos Europos Sąjungos veiklos rezultatų tikslai
1. Komisija patvirtina visos Europos Sąjungos veiklos rezultatų tikslus Reglamento (EB) Nr. 549/2004 5 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka, atsižvelgdama į atitinkamą nacionalinių priežiūros institucijų informaciją ir pasikonsultavusi su veiklos dalyviais, nurodytais to reglamento 10 straipsnyje, kitomis susijusiomis organizacijomis ir Europos aviacijos saugos agentūra dėl veiklos rezultatų saugos aspektų.
2. Visos Europos Sąjungos tikslus Europos Komisija pasiūlo ne vėliau kaip prieš penkiolika mėnesių ir patvirtina ne vėliau kaip prieš dvylika mėnesių iki atskaitinio laikotarpio pradžios.
3. Tvirtindama visos Europos Sąjungos veiklos rezultatų tikslus, Komisija kiekvienam pagrindiniam veiklos rezultatų rodikliui nustato ir įspėjamąsias ribas, kurias peržengus gali pradėti veikti 18 straipsnyje nurodyti įspėjamieji mechanizmai. Ekonominio efektyvumo pagrindinio veiklos rezultatų rodiklio įspėjamosios ribos turi aprėpti tiek eismo, tiek išlaidų raidą.
4. Kiekvieną visos Europos Sąjungos veiklos rezultatų tikslą Komisija pagrindžia pateikdama jiems nustatyti taikytų prielaidų ir pagrindimo aprašą, pvz., kaip pasinaudota nacionalinių priežiūros institucijų informacija ir kitais faktiniais duomenimis, eismo prognozėmis ir, kai tinka, numatomu Europos Sąjungai nustatytų veiksmingųjų išlaidų lygiu.
10 straipsnis
Veiklos rezultatų planų rengimas
1. Nacionalinės priežiūros institucijos nacionaliniu arba funkcinių oro erdvės blokų lygmeniu parengia veiklos rezultatų planus, į kuriuos įtraukti tikslai, atitinkantys visos Europos Sąjungos veiklos rezultatų tikslus ir III priede nurodytus vertinimo kriterijus. Parengiamas tik vienas veiklos rezultatų planas vienai valstybei narei arba funkciniam oro erdvės blokui, jei taikydama 5 straipsnio 1 ir 2 dalis atitinkama valstybė narė veiklos rezultatų planą nusprendžia parengti funkcinio oro erdvės bloko lygmeniu.
2. Kad padėtų rengti veiklos rezultatų planus, nacionalinės priežiūros institucijos turi užtikrinti, kad:
a)
oro navigacijos paslaugų teikėjai pateiktų susijusius savo verslo planų, parengtų derinant su visos Europos Sąjungos tikslais, elementus;
b)
pagal Reglamento (EB) Nr. 549/2004 10 straipsnį dėl veiklos rezultatų planų ir tikslų būtų konsultuojamasi su veiklos dalyviais. Reikiama informacija veiklos dalyviams pateikiama ne vėliau kaip prieš tris savaites iki konsultacinio susitikimo.
3. Veiklos rezultatų planuose pirmiausia nurodoma:
a)
eismo prognozė, išreikšta kiekvienais atskaitinio laikotarpio metais suteiktinų paslaugų vienetais, pagrindžiant taikomus skaičius;
b)
oro navigacijos paslaugų kainų apibrėžtosios išlaidos, kurias valstybė(s) narė(s) nustato pagal Reglamento (EB) Nr. 550/2004 15 straipsnio 2 dalies a ir b punktų nuostatas;
c)
veiklos rezultatų tikslams pasiekti būtinų investicijų aprašas, taip pat jų reikšmės taikant Europos ATM pagrindinio planą ir derėjimo su pagrindinėmis jame nustatytomis pažangos ir pokyčių sritimis bei kryptimis aprašas;
d)
kiekvienos susijusios veiklos rezultatų srities veiklos rezultatų tikslai, nustatyti visam atskaitiniam laikotarpiui atsižvelgiant į kiekvieną pagrindinį veiklos rezultatų rodiklį; pateikiamos ir metines stebėjimo ir skatinimo reikmėms naudotinos vertės;
e)
plano civilinio-karinio aspekto aprašas, kuriame apibūdinama, kaip taikomas lankstaus oro erdvės naudojimo (LOEN) principas, kad tinkamai atsižvelgiant į karinių misijų efektyvumą būtų didinamas pajėgumas, taip pat, jei reikia, nurodomi atitinkami veiklos rezultatų rodikliai ir tikslai, atitinkantys veiklos rezultatų plano rodiklius ir tikslus;
f)
aprašas ir pagrindimas, kuriuose išdėstoma, kaip d punkte nurodyti veiklos rezultatų tikslai dera ir padeda siekti visos Europos Sąjungos veiklos rezultatų plano tikslų;
g)
aiški nuoroda į įvairius subjektus, atsakingus už tikslų laikymąsi, ir į jų konkretų indėlį;
h)
skatinimo mechanizmų, kuriuos taikant įvairūs atsakingi subjektai skatinami per atskaitinį laikotarpį siekti tikslų nustatytų, aprašas;
i)
nacionalinių priežiūros institucijų priemonės veiklos rezultatų tikslų įgyvendinimui stebėti;
j)
konsultacijų su veiklos dalyviais rezultatų, įskaitant dalyvių iškeltus klausimus ir veiksmus, dėl kurių susitarta, aprašas.
4. Veiklos rezultatų planai grindžiami II priede pateiktu modeliu ir, jei valstybės narės taip nuspręstų vadovaudamosi 8 straipsnio 6 dalimi, jame gali būti papildomų rodiklių (su susijusiais tikslais).
11 straipsnis
Skatinamosios priemonės
1. Skatinamosioms priemonėms, kurias valstybės narės taiko pagal savo veiklos rezultatų planus, galioja šie bendrieji pricipai:
a)
jos yra veiksmingos, proporcingos, patikimos ir nekeičiamos atskaitiniu laikotarpiu;
b)
jos įgyvendinamos be diskriminacijos ir skaidriai, kad būtų skatinama gerinti paslaugų teikimo veiklos rezultatus;
c)
jos yra reguliavimo aplinkos, kurią ex ante žino visi veiklos dalyviai, dalis ir yra taikomos visą atskaitinį laikotarpį;
d)
jomis subjektų, kuriems nustatomi tikslai, elgsenai daromas toks poveikis, kad būtų užtikrinti geri veiklos rezultatai ir laikomasi susijusių tikslų.
2. Su saugos tikslų įgyvendinimu susijusiomis paskatomis siekiama užtikrinti, kad reikiami saugos tikslai būtų visiškai įgyvendinti ir kad būtų išlaikytas pasiektas lygis, kartu sudarant galimybę gerinti veiklos rezultatus kitose pagrindinėse veiklos rezultatų srityse. Paskatas, kurios nėra finansinio pobūdžio, sudaro veiksmų planai su nustatytais terminais ir (arba) susijusios priemonės, kaip numatyta 2005 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 2096/2005, nustatančiame bendruosius oro navigacijos paslaugų teikimo reikalavimus (10), ir (arba) pagal Reglamentą (EB) Nr. 216/2008 taikomos įgyvendinimo taisykles.
3. Ekonominio efektyvumo tikslų paskatos yra finansinio pobūdžio ir reglamentuojamos atitinkamomis Reglamento (EB) Nr. 1794/2006 11 straipsnio 1 ir 2 dalių nuostatomis. Jas sudaro nacionaliniu arba funkcinių oro erdvės blokų lygmens rizikos pasidalijimo mechanizmas.
4. Paskatos įgyvendinti pajėgumo tikslus gali būti finansinio arba kitokio pobūdžio, pvz., valstybių narių patvirtinti taisomųjų veiksmų planai su nustatytais terminais ir susijusios priemonės, įskaitant premijas ir nuobaudas. Jei paskatos yra finansinio pobūdžio, jos reglamentuojamos Reglamento (EB) Nr. 1794/2006 12 straipsnio nuostatomis.
5. Paskatomis įgyvendinti aplinkosaugos tikslus siekiama skatinti siekti reikiamo lygio aplinkosaugos rezultatų, kartu sudarant sąlygas gerinti veiklos rezultatus kitose pagrindinėse srityse. Šios paskatos gali būti finansinio arba nefinansinio pobūdžio, ir valstybės narės dėl jų turi nuspręsti atsižvelgdamos į vietos aplinkybes.
6. Be to, valstybės narės nacionaliniu arba funkcinių oro erdvės blokų lygmeniu gali nustatyti arba patvirtinti oro erdvės naudotojams skirtas skatinamųjų priemonių schemas, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1794/2006 12 straipsnyje.
III SKYRIUS
VEIKLOS REZULTATŲ PLANŲ PRIĖMIMAS
12 straipsnis
Veiklos rezultatų planų pradinis priėmimas
Nacionalinių priežiūros institucijų siūlymu valstybės narės nacionalinių arba funkcinių oro erdvės blokų lygmeniu ne vėliau kaip per šešis mėnesius po visos Europos Sąjungos tikslų patvirtinimo priima savo veiklos rezultatų planus, į kuriuos įtraukti privalomieji veiklos rezultatų tikslai, ir apie juos praneša Komisijai.
13 straipsnis
Veiklos rezultatų planų įvertinimas ir tikslų persvarstymas
1. Remdamasi III priede nustatytais kriterijais ir tinkamai atsižvelgdama į aplinkybes, kurios klostėsi nuo visos Europos Sąjungos tikslų patvirtinimo ir veiklos rezultatų plano vertinimo dienos, Komisija įvertina veiklos rezultatų planus, jų tikslus, o ypač jų derėjimą su visos Europos Sąjungos veiklos rezultatų tikslais ir tai, kaip jie padeda pastaruosius tikslus įgyvendinti.
2. Jei nustatoma, kad veiklos rezultatų plane nustatyti veiklos rezultatų tikslai visos Europos Sąjungos tikslus atitinka ir pakankamai padeda juos įgyvendinti, Komisija valstybę (-es) narę (-es) apie tai informuoja ne vėliau kaip per keturis mėnesius nuo plano gavimo.
3. Jei įvertinama, kad veiklos rezultatų plane nustatytas (-i) veiklos rezultatų tikslas (-ai) neatitinka visos Europos Sąjungos tikslų ir nepakankamai padeda juos įgyvendinti, Komisija ne vėliau kaip per keturis mėnesius nuo plano gavimo Reglamento (EB) Nr. 549/2004 5 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka gali nuspręsti pateikti rekomendaciją atitinkamai (-oms) valstybei (-ėms) narei (-ėms) patvirtinti persvarstytą (-us) veiklos rezultatų tikslą (-us). Toks sprendimas priimamas pasikonsultavus su atitinkama (-omis) valstybe (-ėmis) nare (-ėmis); jame tiksliai nurodoma, kuris (-ie) tikslas (-ai) turi būti persvarstytas (-i), taip pat pateikiamas Komisijos įvertinimo pagrindimas.
4. Tokiu atveju atitinkama (-os) valstybė(s) narė(s), tinkamai atsižvelgdama (-os) į Komisijos pastabas, ne vėliau kaip per du mėnesius nuo rekomendacijos pateikimo patvirtina persvarstytus veiklos rezultatų tikslus ir atitinkamas tų tikslų pasiekimo priemones ir apie tai praneša Komisijai.
14 straipsnis
Persvarstytų veiklos rezultatų tikslų įvertinimas ir taisomųjų priemonių patvirtinimas
1. Per du mėnesius nuo pranešimo gavimo Komisija, remdamasi III priede nustatytais kriterijais, įvertina persvarstytus veiklos rezultatų tikslus, ypač tai, kaip jie suderinami su visos Europos Sąjungos tikslais ir ar juos įgyvendinant pakankamai prisidedama prie pastarųjų įgyvendinimo.
2. Jei nustatoma, kad 13 straipsnio 4 dalyje minimi persvarstyti tikslai atitinka visos Europos Sąjungos tikslus ir juos įgyvendinant pakankamai prisidedama prie pastarųjų įgyvendinimo, Komisija ne vėliau kaip per du mėnesius nuo persvarstytų tikslų gavimo apie tai informuoja valstybę (-es) narę (-es).
3. Jei persvarstyti veiklos rezultatų tikslai ir atitinkamos priemonės neatitinka visos Europos Sąjungos tikslų ir jei juos įgyvendinant nepakankamai prisidedama prie pastarųjų įgyvendinimo, ne vėliau kaip per du mėnesius nuo persvarstytų tikslų gavimo Reglamento (EB) Nr. 549/2004 5 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka Komisija gali nuspręsti, kad atitinkama (-os) valstybė(s) narė(s) turi imtis taisomųjų veiksmų.
4. Tokiame sprendime tiksliai nurodoma, kuris (-ie) tikslas (-ai) turi būti persvarstytas, ir pateikiamas Komisijos įvertinimo pagrindas. Jame gali būti nurodytas siektinas tų tikslų lygis, kad atitinkama (-os) valstybė(s) narė(s) galėtų imtis reikiamų taisomųjų priemonių, ir (arba) patarimai dėl tokių reikiamų priemonių.
5. Ne vėliau kaip per du mėnesius po Komisijos sprendimo apie atitinkamos (-ų) valstybės (-ių) narės (-ių) patvirtintas taisomąsias priemones pranešama Komisijai, kartu pateikiant išsamią informaciją apie tai, kaip užtikrinama, kad būtų laikomasi Komisijos sprendimo.
15 straipsnis
Prasidėjus atskaitiniam laikotarpiui patvirtintų veiklos rezultatų planai ir tikslai
Veiklos rezultatų planai arba taisomieji veiksmai, patvirtinti prasidėjus atskaitiniam laikotarpiui pagal 13 ir 14 straipsniuose numatytas procedūras, atgaline data taikomi nuo atskaitinio laikotarpio pirmosios dienos.
16 straipsnis
Visos Europos Sąjungos tikslų persvarstymas
1. Komisija gali nuspręsti persvarstyti visos Europos Sąjungos tikslus Reglamento (EB) Nr. 549/2004 5 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka:
a)
prieš atskaitinį laikotarpį, jei turi patikimų įrodymų, kad visos Europos Sąjungos tikslams taikyti pradiniai duomenys, prielaidos ir pagrindimai nebegalioja;
b)
per atskaitinį laikotarpį, pradėjus veikti 18 straipsnyje nurodytam įspėjamajam mechanizmui.
2. Persvarsčius visos Europos Sąjungos tikslus gali prireikti iš dalies pakeisti esamus veiklos rezultatų planus. Tokiu atveju Komisija gali nuspręsti atitinkamai pakoreguoti šio reglamento II ir III dalyse nustatytą grafiką.
IV SKYRIUS
VEIKLOS TIKSLŲ ĮGYVENDINIMO STEBĖJIMAS
17 straipsnis
Tęstinis stebėjimas ir ataskaitų teikimas
1. Nacionalinės priežiūros institucijos nacionaliniu arba funkcinių oro erdvės blokų lygmeniu ir Komisija stebi, kaip įgyvendinami veiklos rezultatų planai. Jei per atskaitinį laikotarpį tikslai nepasiekiami, nacionalinės priežiūros institucijos taiko atitinkamas taisomąsias priemones, apibrėžtas veiklos rezultatų plane. Tuo tikslu taikomos veiklos rezultatų plano metinės vertės.
2. Jei Komisija nustato, kad valstybėje narėje arba funkciniame oro erdvės bloke veiklos rezultatai smarkiai ir nuosekliai prastėja ir tai turi įtakos kitoms „bendro Europos dangaus“ sistemoje dalyvaujančioms valstybėms ir (arba) visai Europos oro erdvei, ji gali pareikalauti, kad atitinkamos valstybės narės ir nacionalinė arba oro erdvės bloko priežiūros institucija numatytų atitinkamas veiklos rezultatų plane nustatytų tikslų įgyvendinimo priemones, jas taikytų ir apie jas praneštų Komisijai.
3. Valstybės narės ne rečiau kaip kartą per metus ir iškilus pavojui, kad veiklos rezultatų tikslai nebus įgyvendinti, Komisijai praneša apie jų nacionalinių arba oro erdvės bloko priežiūros institucijų atliekamą veiklos rezultatų planų ir tikslų stebėjimą. Komisija ne rečiau kaip kartą per metus teikia ataskaitas Bendro dangaus komitetui apie veiklos rezultatų tikslų įgyvendinimą.
18 straipsnis
Įspėjamieji mechanizmai
1. Kai dėl aplinkybių, kurių numatyti laikotarpio pradžioje nebuvo įmanoma ir kurios yra neišvengiamos ir valstybių narių nekontroliuojamos, Europos Sąjungos lygmeniu pasiekiamos 9 straipsnio 3 dalyje nurodytos įspėjamosios ribos, Komisija, Bendro dangaus komitete konsultuodamasi su valstybėmis narėmis, per tris mėnesius įvertina padėtį ir pateikia pasiūlymus dėl galimų atitinkamų veiksmų, įskaitant visos Europos Sąjungos veiklos rezultatų tikslų persvarstymą ir, atitinkamai, nacionalinių arba funkcinių oro erdvės blokų veiklos rezultatų tikslų persvarstymą.
2. Kai dėl aplinkybių, kurių numatyti laikotarpio pradžioje nebuvo įmanoma ir kurios yra neišvengiamos ir valstybių narių bei subjektų, kuriems taikomi veiklos rezultatų tikslai, nekontroliuojamos, nacionaliniu arba funkcinių oro erdvės blokų lygmeniu pasiekiamos 9 straipsnio 3 dalyje nurodytos įspėjamosios ribos, atitinkama nacionalinė priežiūros institucija ar įstaiga, bendradarbiaudama su Komisija, per tris mėnesius įvertina padėtį ir gali pateikti pasiūlymus dėl galimų veiksmų, įskaitant nacionalinių arba funkcinių oro erdvės blokų veiklos rezultatų tikslų persvarstymą.
3. Valstybės narės, siekdamos atsižvelgti į vietos aplinkybes ir ypatybes, nacionaliniu arba funkcinių oro erdvės blokų lygmeniu gali nuspręsti patvirtinti įspėjamosios ribas, kurios skiriasi nuo nurodytųjų 9 straipsnio 3 dalyje. Tokiu atveju šios ribos nustatomos veiklos rezultatų planuose ir dera su ribomis, nustatytomis pagal 9 straipsnio 3 dalį. Nukrypimai išsamiai pagrindžiami. Kai minėtos ribos peržengiamos, pradedamas šio straipsnio 2 dalyje nurodytas procesas.
4. Jei pradėjus veikti įspėjamajam mechanizmui reikia persvarstyti veiklos rezultatų planus ir tikslus, Komisija prisideda prie tokio persvarstymo atitinkamai pakoreguodama taikomą grafiką šio reglamento II ir III skyriuose nustatyta tvarka.
19 straipsnis
Reikalavimų laikymosi stebėjimo sąlygų sudarymas
Oro navigacijos paslaugų teikėjai Komisijai ir už jų priežiūrą atsakingos (-ų) nacionalinės (-ių) priežiūros institucijos (-ų) vardu veikiančiam kvalifikuotam subjektui arba, jei reikia, EASA sudaro sąlygas rengti patikrinimus ir tyrimus, įskaitant apsilankymus vietoje. Nepažeidžiant nacionalinėms priežiūros institucijos ir EASA suteiktų priežiūros įgaliojimų, įgaliotieji asmenys turi teisę:
a)
tikrinti su visomis pagrindinėmis veiklos rezultatų sritimis susijusius dokumentus ir kitą medžiagą, susijusią su veiklos rezultatų planų ir tikslų nustatymu;
b)
daryti tokių dokumentų kopijas arba paimti jų išrašus;
c)
vietoje paprašyti paaiškinimų žodžiu.
Tokios patikros ir tyrimai atliekami toje valstybėje narėje galiojančia tvarka.
V SKYRIUS
SU „BENDRO EUROPOS DANGAUS“ SISTEMOS ORO NAVIGACIJOS VEIKLOS REZULTATAIS SUSIJUSIOS INFORMACIJOS RINKIMAS, TVIRTINIMAS, NAGRINĖJIMAS, VERTINIMAS IR PLATINIMAS
20 straipsnis
Duomenų rinkimas ir tvirtinimas veiklos rezultatų vertinimo reikmėms
1. Nacionalinės institucijos, oro navigacijos paslaugų teikėjai, oro uostų operatoriai, oro uostų koordinatoriai ir oro vežėjai užtikrina, kad pagal IV priede nustatytus reikalavimus Komisijai būtų teikiami tame priede nurodyti duomenys; be to, veiklos rezultatų vertinimui gali būti naudojami ir duomenys, kuriuos Komisija surenka per kitas Europos Sąjungos priemones.
2. Nacionalinės institucijas, siekdamos atsižvelgti į vietos ypatybes ir esamus pranešimų teikimo kanalus, gali deleguoti arba visiškai ar iš dalies pertvarkyti duomenų teikimo užduotį, nustatytą jos nacionalinėms priežiūros institucijoms, oro navigacijos paslaugų teikėjams, oro uostų operatoriams ir oro uostų koordinatoriams.
3. Duomenų teikėjai imasi būtinų priemonių duomenų kokybei, patvirtinimui ir perdavimui laiku užtikrinti, kartu pateikdamos jų kokybės patikrinimo ir patvirtinimo procesų įrodymus, su duomenų kokybe susijusių Europos Komisijos specialių prašymų paaiškinimus ir, jei reikia, duomenų kokybės gerinimo veiksmų planus. Duomenys pateikiami nemokamai elektronine forma, naudojant, kai taikoma, Komisijos nustatytą formatą.
4. Komisija įvertina pagal šio straipsnio 1 dalį perduotų duomenų kokybę ir patvirtina juos. Kai duomenys netinka veiklos rezultatų vertinimui, Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir pirmiausia su jų nacionalinėmis priežiūros institucijomis, gali imtis atitinkamų priemonių duomenų kokybei įvertinti ir pagerinti.
5. Šiame reglamente laikoma, kad šio straipsnio 1 dalyje minėti su veiklos rezultatais susiję duomenys, kurie jau pateikti Eurokontrolei, yra pateikti ir Komisijai. Jei taip nėra, Komisija ir Eurokontrolė imasi reikiamų priemonių užtikrinti, kad tokie duomenys būtų pateikti Komisijai pagal šio straipsnio 3 dalyje pateiktus reikalavimus.
6. Kai nustatomi svarbūs nauji duomenų reikalavimai arba kai numatoma, kad bus pateikta nepakankamos kokybės duomenų, tai, prieš įdiegiant naujus duomenų reikalavimus šio reglamento pakeitimu, Komisija gali atlikti bandomuosius tyrimus, kuriuos savanoriškai užbaigtų valstybės narės. Tokie bandomieji tyrimai atliekami siekiant įvertinti, ar įmanoma surinkti atitinkamus duomenis, atsižvelgiant į duomenų naudą palyginti su jų rinkimo išlaidomis ir našta respondentams.
21 straipsnis
Informacijos platinimas
1. Reglamento (EB) Nr. 549/2004 11 straipsnyje nustatytais tikslais Komisija platina bendrąją informaciją pagal 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (11), ypač pagal jo 4 straipsnį ir pagal Reglamento (EB) Nr. 550/2004 18 straipsnį.
2. 3 straipsnio 3 dalies a punkte nurodyta informacija viešai prieinama suinteresuotoms šalims, ypač elektroninėmis priemonėmis.
3. 3 straipsnio 3 dalies k punkte nurodytos metinės ataskaitos viešai prieinamos. Nuoroda į šias ataskaitas skelbiama Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Komisija gali nuspręsti atitinkamoms suinteresuotoms šalims reguliariai teikti kitą bendrą informaciją, ypač elektroninėmis priemonėmis.
4. 9 straipsnyje nurodyti visos Europos Sąjungos tikslai ir III skyriuje nurodyti priimti veiklos rezultatų planai viešai prieinami ir skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
5. Individuali prieiga prie specialios informacijos, pvz., patvirtintų duomenų ir statistikos, suteikiama duomenų teikėjui, su kuriuo informacija ir veikla yra tiesiogiai susijusios.
VI SKYRIUS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
22 straipsnis
Apskundimas
Valstybės narės užtikrina, kad pagal šį reglamentą priimami sprendimai būtų tinkamai pagrįsti ir kad jiems būtų taikoma veiksminga vertinimo ir (arba) apskundimo tvarka.
23 straipsnis
Laikinosios priemonės
Kai valstybės narės nusprendžia funkcinių oro erdvės blokų lygmeniu pirmąjį atskaitinį laikotarpį patvirtinti veiklos rezultatų planą su tikslais, jos užtikrina, kad:
a)
nuo vienų iš atskaitinio laikotarpio metų sausio 1 d. planu būtų pakeisti nacionaliniai planai;
b)
plano įgyvendinimo laikotarpis neviršytų likusios atskaitinio laikotarpio;
c)
plane būtų numatyta, kad jo veiklos rezultatų tikslai yra nemenkesnio užmojo nei visi ankstesni nacionaliniai tikslai.
24 straipsnis
Plano vertinimas
Iki 2013 m. liepos 1 d. Komisija įvertina proceso veiksmingumą. Iki 2014 m. ir reguliariai po to Komisija įvertina veiklos rezultatų planą ir pirmiausia nustato tos sistemos poveikį, veiksmingumą ir aprėptį, tinkamai atsižvelgdama į ICAO šioje srityje nuveiktą darbą.
25 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 2096/2005 pakeitimai
Reglamentas (EB) Nr. 2096/2005 iš dalies pakeičiamas taip:
1.
I priedo 2.2 poskyris pakeičiamas taip:
„2.2. Administravimas
Oro navigacijos paslaugų teikėjas parengia ne mažiau kaip penkerių metų verslo planą. Verslo plane numatoma:
a)
bendri oro navigacijos paslaugų teikėjo tikslai ir užduotys, taip pat jų įgyvendinimo strategija, suderinta su bet kokiais bendraisiais ilgalaikiais teikėjo planais ir atitinkamais Europos Sąjungos reikalavimais, taikomais infrastruktūros ar kitos technologijos plėtrai;
b)
atitinkami galimi veiklos rezultatų tikslai saugos, pajėgumo, aplinkosaugos ir ekonominio efektyvumo srityse.
a ir b punktuose nurodyta informacija atitinka Reglamento (EB) Nr. 549/2004 11 straipsnyje nurodytą nacionalinį arba funkcinių oro erdvės blokų veiklos rezultatų planą, o saugos duomenys - valstybės saugos programą, nurodytą ICAO standarto 2.27.1 11 priedo 2009 m. liepos 20 d. pakeitime 47B-A.
Oro navigacijos paslaugų teikėjas pateikia pagrindinių investavimo projektų įgyvendinimo saugos ir verslo argumentus, nurodydamas, kai reikia, numatomą poveikį atitinkamiems 2.2b punkte nurodytiems veiklos rezultatų tikslams ir investicijas, kurios būtinos taikant teisinius reikalavimus, susijusius su SESAR įgyvendinimu.
Oro navigacijos paslaugų teikėjas kasmet parengia kitų metų planą, kuriame detaliai aprašomas verslo planas ir visi jo pakeitimai.
Metiniame plane numatomos tokios nuostatos, susijusios paslaugų kokybe ir lygiu, pavyzdžiui, numatomu pajėgumu, sauga, aplinkosauga ir ekonominiu efektyvumu:
a)
informacija apie naujos infrastruktūros ir kitų naujovių įdiegimą ir paaiškinimas, kaip jos padės pagerinti oro navigacijos paslaugų teikėjo veiklos rezultatus, įskaitant paslaugų lygį ir kokybę;
b)
veiklos rezultatų rodikliai, atitinkantys Reglamento (EB) Nr. 549/2004 11 straipsnyje nurodytą nacionalinį arba funkcinių oro erdvės blokų veiklos rezultatų planą, pagal kurį galima pagrįstai įvertinti veiklos rezultatų lygį ir paslaugų kokybę;
c)
informacija apie oro navigacijos paslaugų teikėjo saugos plane nustatytos saugos rizikos mažinimo priemones, įskaitant saugos rizikos stebėjimo rodiklius ir, kai reikia, numatomas rizikos mažinimo priemonių išlaidas;
d)
numatoma paslaugų teikėjo trumpalaikė finansinė padėtis ir bet kokie verslo plano pokyčiai ar poveikis jam.
Oro navigacijos paslaugų teikėjas, gavęs atitinkamą prašymą, veiklos rezultatams skirtos verslo plano ir metinio plano veiklos dalies turinį Komisijai pateikia taip, kaip nacionalinė priežiūros institucija nustato pagal nacionalinius teisės aktus.“
2.
I priedo 9 skyrius pakeičiamas taip:
„9. ATASKAITŲ TEIKIMO REIKALAVIMAI
Oro navigacijos paslaugų teikėjas yra pasirengęs atitinkamai nacionalinei priežiūros institucijai pateikti metinę veiklos ataskaitą. Šioje ataskaitoje, nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 550/2004 12 straipsnio, nurodomi finansiniai rezultatai, skrydžių vykdymo rezultatai ir informacija apie bet kurią kitą reikšmingą veiklą, ypač saugos srityje.
Metinėje ataskaitoje nurodomi bent šie dalykai:
-
suteiktų paslaugų veiklos rezultatų lygio įvertinimas,
-
oro navigacijos paslaugų teikėjo veiklos rezultatai, palyginti su verslo plane numatytais veiklos rezultatų tikslais, sugretinant realius veiklos rezultatus su metiniu planu pagal metiniame plane numatytus veiklos rezultatų rodiklius,
-
pateiktas paaiškinimas, kodėl esama skirtumų palyginti su tikslais, ir nurodytos priemonės visiems trūkumams pašalinti per Reglamento (EB) Nr. 549/2004 11 straipsnyje nurodytą atskaitinį laikotarpį,
-
pokyčiai skrydžių vykdymo ir infrastruktūros srityje,
-
finansiniai rezultatai, jei jie neskelbiami atskirai, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 550/2004 12 straipsnio 1 dalyje,
-
informacija apie oficialias konsultacijas su paslaugų naudotojais,
-
informacija apie žmogiškųjų išteklių strategiją.
Oro navigacijos paslaugų teikėjas, gavęs atitinkamą prašymą, metinės ataskaitos turinį Komisijai pateikia taip, kaip nacionalinė priežiūros institucija nustato pagal nacionalinius teisės aktus.“
26 straipsnis
Įsigaliojimas
1. Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
2. V skyrius galioja nuo 2011 m. sausio 1 d. Pirmasis atskaitinis laikotarpis prasideda 2012 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2010 m. liepos 29 d.