PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 7. prosince 2010
o poskytnutí finanční pomoci Unie Irsku
(2011/77/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 407/2010 ze dne 11. května 2010 o zavedení evropského mechanismu finanční stabilizace (1), a zejména na čl. 3 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Irsko se v nedávné době ocitlo pod zvyšujícím se tlakem na finančních trzích, který je dán narůstajícími obavami o udržitelnost irských veřejných financí s ohledem na komplexní opatření veřejné podpory pro oslabený finanční sektor. Domácí bankovní systém byl do příliš vysoké míry zapojen do realitních a stavebních projektů a v důsledku kolapsu těchto odvětví utrpěl značné ztráty. Současná hospodářská a bankovní krize má dramatické dopady i na irské veřejné finance, což ještě znásobuje dopad recese. Pokles daňových příjmů a nárůst cyklických výdajů, zejména v důsledku zvyšující se nezaměstnanosti, přispěly k vysokému schodku veřejných financí a prudkému nárůstu dluhu ve srovnání s příznivým stavem před krizí a navzdory provedení pěti významných souborů opatření pro fiskální konsolidaci od poloviny roku 2008. Podpůrná opatření pro bankovní sektor, včetně významných kapitálových injekcí, značně přispěly ke zhoršení stavu veřejných financí. Současné obavy na trhu odrážejí zejména skutečnost, že platební schopnost irského státu a bankovního systému jsou nyní během krize neoddělitelně spjaty; vedly k prudkému nárůstu výnosů irských státních dluhopisů, zatímco domácí bankovní systém je prakticky odříznut od mezinárodního tržního financování.
(2)
Z důvodu tohoto vážného hospodářského a finančního narušení způsobeného mimořádnými událostmi, na něž vláda neměla vliv, irské orgány dne 21. listopadu 2010 oficiálně požádaly o finanční pomoc od Evropské unie, členských států, jejichž měnou je euro, a Mezinárodního měnového fondu, která by umožnila návrat hospodářství k udržitelnému růstu, zajištění řádného fungování bankovního systému a zabezpečení finanční stability v Unii a v eurozóně. Dne 28. listopadu 2010 bylo ve věci souboru komplexních politických opatření na období let 2010-2013 dosaženo dohody na technické úrovni.
(3)
Návrh hospodářského a finančního ozdravného programu (dále jen „program“) předložený Radě a Komisi usiluje o znovuobnovení důvěry finančních trhů v irský bankovní sektor a veřejné finance, což by hospodářství umožnilo návrat k udržitelnému růstu. Program obsahuje ke splnění těchto cílů tři hlavní prvky. Zaprvé, strategii pro finanční sektor, která zahrnuje zásadní redukci, oddlužení a reorganizaci bankovního sektoru doplněné o přiměřenou rekapitalizaci v nezbytném rozsahu. Zadruhé, ambiciózní strategii fiskální konsolidace založenou na národním plánu obnovy pro roky 2011-2014 zveřejněném irskými orgány dne 24. listopadu 2010. Plán stanoví podrobná opatření k fiskální konsolidaci zaměřená na stabilní snižování hrubého veřejného dluhu ve střednědobém výhledu. Irské orgány se zavázaly snížit schodek pod 3 % HDP do roku 2015, což je prodloužená lhůta, kterou Rada stanovila dne 7. prosince 2010. Zatřetí, program na základě národního plánu obnovy vytyčuje ambiciózní plán strukturální reformy, která se má týkat zejména trhu práce, s cílem usnadnit ozdravení a posílit růstový potenciál hospodářství. Na podporu tohoto náročného souboru politik žádají irské orgány finanční pomoc od Unie a členských států, jejichž měnou je euro, a pomoc v rámci bilaterálních půjček od Spojeného království, Švédska, Dánska a Mezinárodního měnového fondu.
(4)
Fiskální korekce uvedená v doporučení Rady ze dne 7. prosince 2010 s cílem odstranit nadměrný schodek v Irsku na základě současných projekcí Komise týkajících se růstu nominálního HDP (1,4 % v roce 2011, 2,7 % v roce 2012 a 3,8 % v roce 2013) odpovídá úpravě poměru veřejného dluhu k HDP ve výši 98,9 % v roce 2010, 113,5 % v roce 2011, 120,0 % v roce 2012 a 121,8 % v roce 2013. Poměr veřejného dluhu k HDP by se tedy v roce 2013 měl stabilizovat a poté se začít snižovat, bude-li dále pokračovat snižování schodku. Na dynamiku dluhu mají vliv některé operace, které ovlivňují dluh, avšak nikoli schodek, a které by měly zvýšit poměr veřejného dluhu k HDP o 5,3 procentního bodu HDP v roce 2011 a 0,8 procentního bodu HDP v roce 2012 a v roce 2013 tento poměr o 1,3 procentního bodu HDP snížit. Tyto operace zahrnují navrhované kapitálové injekce do bankovního sektoru v roce 2011, snižování hotovostních rezerv a rozdíly mezi časově rozlišenými a hotovostními platbami úroků.
(5)
Z posouzení Komise provedeného ve spolupráci s Evropskou centrální bankou (ECB) vyplývá, že Irsko potřebuje v období od prosince 2010 do konce roku 2013 finanční prostředky v celkové výši 85 miliard EUR. Navzdory značné fiskální úpravě může část chybějících finančních prostředků státu během programového období dosáhnout až 50 miliard EUR. To předpokládá sazby za refinancování dlouhodobého úvěru, u něhož nastává doba splatnosti, ve výši 0 % do konce roku 2011, 20 % v roce 2012 a 80 % v roce 2013. Konzervativní předpoklady týkající se refinancování jsou provedeny rovněž s ohledem na krátkodobý dluh. Strategie pro finanční sektor obsažená v programu udržitelného znovunastolení důvěry v irský bankovní systém zahrnuje režim na podporu bankovního sektoru do výše 35 miliard EUR. Součástí tohoto režimu je okamžitá kapitálová injekce ve výši 10 miliard EUR pro vybrané banky, aby jejich kapitálový ukazatel core tier 1 dosáhl 12 %, jakož i financování včasných opatření na podporu oddlužení a zohlednění snížené hodnoty dodatečných půjček, které mají být převedeny Agentuře pro správu národních aktiv (National Asset Management Agency, NAMA). Další případná kapitálová opatření ve výši 25 miliard EUR by měla zajistit, aby byly banky schopné uspokojit současné a budoucí kapitálové požadavky. Skutečné potřeby financování mohou být nicméně výrazně nižší, a to zejména v případě, že se tržní podmínky významně zlepší a během programového období nedojde k neočekávaným vážným bankovním ztrátám.
(6)
Program bude financován prostřednictvím příspěvků z externích zdrojů a finančních rezerv Irska. Pomoc Unie Irsku by v rámci evropského mechanismu finanční stabilizace zavedeného nařízením (EU) č. 407/2010 dosáhla výše 22,5 miliardy EUR. Tato pomoc bude součástí celkové podpory, kterou Irsku poskytnou jeho evropští partneři a jejíž výše dosáhne až 45 miliard EUR. Kromě podpory od evropského mechanismu finanční stabilizace budou půjčky od partnerských zemí Irska v Unii zahrnovat příspěvky z evropského nástroje finanční stability (17,7 miliardy EUR) a bilaterální podporu od Spojeného království, Švédska a Dánska (celkem 4,8 miliardy EUR). Irsko navíc požádalo Mezinárodní měnový fond o půjčku ve výši 19,5 miliardy zvláštních práv čerpání (přibližně 22,5 miliardy EUR) v rámci rozšířené finanční facility. Příspěvek Irska by činil 17,5 miliardy EUR a pocházel ze stávající hotovostní rezervy ministerstva financí a z příspěvků z národního důchodového rezervního fondu. Podpora evropského mechanismu finanční stabilizace musí být dodána za podobných podmínek, jako jsou podmínky Mezinárodního měnového fondu.
(7)
Rada by měla pravidelně přezkoumávat hospodářské politiky prováděné Irskem, a to zejména v souvislosti s ročními přezkumy aktualizace programu stability Irska a provádění národního programu reforem, jakož i v rámci postupu při nadměrném schodku.
(8)
Finanční pomoc Unie by měla řídit Komise. Zvláštní podmínky hospodářské politiky sjednané s Irskem by měly být stanoveny v memorandu o porozumění o zvláštní ekonomické podmíněnosti (dále jen „memorandum o porozumění“). Podrobné finanční podmínky by měly být stanoveny v dohodě o půjčce.
(9)
Komise v konzultaci s ECB by měla pravidelně ověřovat plnění podmínek hospodářské politiky, na něž je pomoc vázána, prostřednictvím misí a pravidelného čtvrtletního podávání zpráv orgány Irska.
(10)
V průběhu provádění programu by Komise měla poskytovat další politické poradenství a technickou pomoc v konkrétních oblastech.
(11)
Operace, které finanční pomoc Unie pomáhá financovat, musí být slučitelné s politikami Unie a být v souladu s právem Unie. Intervence ve prospěch finančních institucí musí být vykonávány v souladu s pravidly Unie v oblasti hospodářské soutěže. Komise ve spolupráci s ECB a MMF zamýšlí zapojit členské státy podle potřeby do návrhu a provádění obezřetnostního hodnocení likvidity (PLAR) a do vypracovávání strategie pro budoucí strukturu, fungování a životaschopnost irských úvěrových institucí.
(12)
Měla by být poskytnuta pomoc za účelem podpory úspěšného provedení programu,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Unie poskytne Irsku půjčku ve výši maximálně 22,5 miliardy EUR s průměrnou splatností maximálně 7,5 roku.
2. Finanční pomoc je k dispozici po dobu tří let od prvního dne po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost.
3. Komise poskytne Irsku finanční pomoc Unie v nejvýše třinácti splátkách. Splátka může být vyplacena v jedné nebo více tranších. Splatnost tranší v rámci první splátky může být delší než maximální průměrná splatnost uvedená v odstavci 1. V takových případech se splatnost dalších tranší stanoví tak, aby bylo po vyplacení všech splátek dosaženo maximální průměrné splatnosti uvedené v odstavci 1.
4. První splátka bude uvolněna v závislosti na vstupu dohody o půjčce a memoranda o porozumění v platnost. Každé další uvolnění půjčky závisí na příznivém čtvrtletním hodnocení toho, jak Irsko dosahuje souladu s obecnými podmínkami hospodářské politiky vymezenými tímto rozhodnutím a memorandem o porozumění, provedeném Komisí v konzultaci s ECB.
5. Irsko uhradí skutečné náklady Unie na financování za každou tranši plus marži ve výši 292,5 bazického bodu; výsledkem budou podmínky odpovídající podmínkám Mezinárodního měnového fondu.
6. Kromě toho budou Irsku účtovány náklady uvedené v článku 7 nařízení (EU) č. 407/2010.
7. Pokud je to k financování půjčky nutné, povoluje se obezřetné použití úrokových swapů s protistranami s nejvyšší úvěrovou kvalitou.
8. Komise rozhodne o výši a vyplacení dalších splátek. Komise rovněž rozhodne o výši tranší.
Článek 2
1. Pomoc řídí Komise v souladu se závazky Irska a doporučeními Rady, zejména s doporučeními určenými Irsku v souvislosti s prováděním jeho národního programu reforem a prováděním Paktu o stabilitě a růstu.
2. Komise v konzultaci s ECB se s irskými orgány dohodne na zvláštních podmínkách hospodářské politiky, na něž je finanční pomoc vázána a jež jsou stanoveny v článku 3. Tyto podmínky se stanoví v memorandu o porozumění, které podepíší Komise a irské orgány, v souladu se závazky a doporučeními uvedenými v odstavci 1 tohoto článku. Podrobné finanční podmínky budou stanoveny v dohodě o půjčce, která bude uzavřena s Komisí.
3. Komise v konzultaci s ECB pravidelně ověřuje plnění podmínek hospodářské politiky, na něž je pomoc vázána, a podává zprávu Hospodářskému a finančnímu výboru před uvolněním každé splátky. Za tímto účelem irské orgány plně spolupracují s komisí a s ECB a poskytují jim všechny potřebné informace. Komise informuje Hospodářský a finanční výbor o případném refinancování výpůjček nebo změně finančních podmínek.
4. Irsko přijme a provede doplňková konsolidační opatření za účelem zajištění makrofinanční stability, jsou-li během programu pomoci taková opatření nezbytná. Před přijetím veškerých těchto doplňkových opatření irské orgány konzultují Komisi a ECB.
Článek 3
1. Ozdravný hospodářský a finanční program (dále jen „program“) vypracovaný irskými orgány se schvaluje.
2. Každá další splátka se vyplatí na základě uspokojivého plnění programu, který bude zahrnut do programu stability Irska, do národního programu reforem, a zejména specifických podmínek hospodářské politiky stanovených v memorandu o porozumění. Tyto podmínky zahrnují mimo jiné opatření stanovená v odstavcích 4 až 9 tohoto článku.
3. Aby mohlo Irsko do roku 2015 snížit schodek pod 3 % HDP, nesmí schodek veřejných financí překročit 10,6 % předpokládaného HDP v roce 2011, 8,6 % HDP v roce 2012 a 7,5 % HDP v roce 2013. Plánovaný trend ročních schodků nezahrnuje možný přímý vliv případných opatření na podporu bank v rámci vládní strategie pro finanční sektor stanovené v memorandu o hospodářské a finanční politice a upřesněné v memorandu o porozumění. Tento postup je v souladu s předběžným stanoviskem Komise (Eurostatu) k účetní evidenci úhrady úroků ze směnek splatných bance Anglo Irish Bank podle metodiky ESA 95 (2), a dojde-li ke změně tohoto stanoviska, bude postup korekce schodku revidován.
4. Opatření stanovená v odstavcích 7, 8 a 9 Irsko přijme před koncem uvedeného roku, přičemž přesné lhůty pro roky 2011-2013 budou stanoveny v memorandu o porozumění. V případě, že se objeví ohrožení cílových hodnot schodku uvedených v odstavci 3, musí být Irsko připraveno přijmout doplňková konsolidační opatření ke snížení deficitu do roku 2015 pod 3 % HDP.
5. Jak se uvádí v memorandu o porozumění, Irsko za účelem znovunastolení důvěry ve finanční sektor odpovídajícím způsobem rekapitalizuje, urychleně oddluží a řádně restrukturalizuje bankovní systém. V tomto smyslu Irsko vyvine a dohodne s Komisí, ECB a MMF strategii pro budoucí strukturu, fungování a životaschopnost irských úvěrových institucí, která určí, jak zajistit, že budou moci působit bez další státní podpory. Irsko provede zejména tato opatření:
a)
zajistí případnou rekapitalizaci bank Allied Irish Banks, Bank of Ireland, Educational Building Society a Irish Life and Permanent prostřednictvím vlastního kapitálu, a tak zabezpečí udržení požadavku na minimální kapitálový ukazatel core tier 1 ve výši 10,5 % v závislosti na výsledcích Obezřetnostního přezkumu kapitálové přiměřenosti (Prudential Capital Adequacy Review) na rok 2011;
b)
v co nejkratším možném časovém rámci ukončí své majetkové účasti v bankách, které nabylo během krize, s ohledem na finanční stabilitu a veřejné finance;
c)
provede zvláštní plán pro řešení problémů bank Anglo Irish Bank a Irish Nationwide Building Society s cílem minimalizovat kapitálové ztráty plynoucí z výsledného řešení situace těchto neživotaschopných úvěrových institucí;
d)
do konce roku 2010 předloží Oireachtasu (parlamentu) návrh zákonů o finanční stabilizaci a restrukturalizaci úvěrových institucí, který bude řešit mimo jiné sdílení zátěže podřízenými držiteli dluhopisů;
e)
do konce března 2011 předloží Oireachtasu návrh zákonů o zvláštním rozpouštěcím režimu pro banky a stabevní společnosti a zdokonalené postupy pro včasný zásah Irské centrální banky v bankách, které se ocitnou v potížích.
6. Irsko přijme do konce roku 2010 tato opatření:
schválí rozpočet na rok 2011 zahrnující opatření k fiskální konsolidaci v celkové výši 6 miliard EUR s cílem snížit schodek veřejných financí v časovém rámci uvedeném v odstavci 3. Rozpočet musí zahrnovat příjmová opatření za účelem získání alespoň 1,4 miliard EUR v roce 2011, která zahrnují snížení daňových pásem a úlev na dani z příjmu fyzických osob, nebo rovnocenná opatření, která by v roce 2011 přinesla 945 milionů EUR; snížení úlev na důchodové dani a srážek souvisejících s důchody za účelem získání 155 milionů EUR v roce 2011; omezení celkových daňových výdajů, což v roce 2011 přinese 220 milionů EUR; zvýšení spotřebních daní a různá daňová opatření za účelem získání 80 milionů EUR v roce 2011. Kromě toho bude v rozpočtu uvedeno, že vláda navrhne jednorázová a jiná opatření, pomocí nichž získá v roce 2011 alespoň 700 milionů EUR. Rozpočet bude rovněž zahrnovat snížení běžných výdajů v roce 2011 alespoň o 2,09 miliard EUR, včetně: omezení výdajů na sociální ochranu, snížení počtu zaměstnanců ve veřejném sektoru, progresivní snížení stávajících důchodů státních zaměstnanců v průměru o 4 %, další úspory na výdajích včetně snížení výdajů na zboží a služby a jiných transferových plateb a snížení o alespoň 1,8 miliard EUR v oblasti veřejných kapitálových výdajů oproti stávajícím plánům na rok 2011. Za výjimečných okolností mohou být v úzké spolupráci s Komisí zvážena jiná opatření přinášející srovnatelné úspory.
7. Irsko přijme během roku 2011 tato opatření v souladu s podrobnostmi uvedenými v memorandu o porozumění:
a)
provede 10 % snížení platů pro začínající zaměstnance ve veřejném sektoru. Irská vláda by měla rovněž zvážit vhodnou úpravu, a to i v souvislosti se mzdovými náklady ve veřejném sektoru, která by kompenzovala potenciální nedostatek prostředků plynoucí z plánovaných úspor získaných zefektivněním správy a snížením počtu zaměstnanců ve veřejném sektoru;
b)
schválí rozpočet na rok 2012 zahrnující opatření k fiskální konsolidaci v celkové výši alespoň 3,6 miliardy EUR s cílem snížit schodek veřejných financí v časovém rámci uvedeném v čl. 1 odst. 3. Návrh rozpočtu bude zahrnovat zejména příjmová opatření k získání 1,5 miliardy EUR za celý rok, mimo jiné pomocí snížení daňových pásem a úlev na dani z příjmu fyzických osob, snížení daňových úlev u důchodů ze soukromých penzijních systémů, omezení celkových daňových výdajů, nové majetkové daně, reformy daně z kapitálových příjmů a kapitálových investic a zvýšení uhlíkové daně. Rozpočet zajistí snížení výdajů v roce 2012 ve výši 2,1 miliardy EUR, včetně omezení sociálních výdajů, snížení počtu zaměstnanců ve veřejném sektoru, úpravy důchodů státních zaměstnanců a dalších výdajů stanovených v programu a snížení kapitálových výdajů;
c)
dokončí nezávislé posouzení přenesení odpovědnosti za poskytování vodohospodářských služeb z místních orgánů na vodárenské podniky a přípraví prováděcí návrhy s cílem zahájení plnění v letech 2012-2013;
d)
přijme právní předpisy k zvýšení věkové hranice pro odchod do důchodu na 66 let v roce 2014, na 67 let v roce 2021 a na 68 let v roce 2028 za účelem zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí. Důchodové nároky pro nové zaměstnance ve veřejném sektoru budou reformovány s účinností od roku 2011. Reforma bude zahrnovat přezkoumání předčasného odchodu do důchodu v případě určitých kategorií zaměstnanců ve veřejném sektoru a indexaci důchodů ve vztahu ke spotřebitelským cenám. Výše důchodů bude vycházet z průměrných příjmů během celé doby zaměstnání. Důchodový věk nových zaměstnanců bude vázán na důchodový věk pro pobírání státního důchodu;
e)
přijme opatření na posílení důvěryhodnosti rozpočtové strategie a rozpočtového rámce. Irsko přijme a bude uplatňovat fiskální pravidlo, že jakékoli další neplánované příjmy v letech 2011-2015 budou určeny na snížení schodku a dluhu. Irsko zřídí radu pro rozpočet podle návrhu v národním plánu obnovy na období 2011-2014, která bude poskytovat nezávislé hodnocení rozpočtové situace a vládních prognóz. Irsko také přijme zákon o fiskální odpovědnosti, který zavede střednědobý výdajový rámec se závaznými víceletými stropy v každé výdajové oblasti. Při tom se přihlédne k případným revizím reforem správy ekonomických záležitostí na úrovni Unie a bude se stavět na již prováděných reformách;
f)
přijme změny právních předpisů za účelem odstranění překážek obchodu a hospodářské soutěže v chráněných odvětvích, včetně právnické profese, lékařských služeb a lékárnictví;
g)
provede rekapitalizaci irských domácích bank na původní úroveň kapitálového ukazatele core tier 1 ve výši 12 % se zohledněním snížené hodnoty dodatečných půjček, které mají být převedeny agentuře NAMA, a financování včasného oddlužení uvolněním 10 miliard EUR do systému. Rekapitalizace proběhne pomocí vlastního kapitálu (nebo odpovídajících nástrojů pro Educational Building Society);
h)
zavede právní předpisy na reformu minimální mzdy takovým způsobem, který podpoří tvorbu nových pracovních příležitostí a zamezí deformacím způsobeným minimálními mzdami v jednotlivých odvětvích, a po dohodě s Komisí provede nezávislé přezkoumání rámcových dohod o registrovaném zaměstnání a předpisů o zaměstnanosti;
i)
provede reformu systému dávek v nezaměstnanosti za účelem zvýšení pobídek pro rychlý nástup do zaměstnání. Posílí aktivační opatření lepším určováním potřeb osob hledajících zaměstnání, zvýšením povinností a zavedením sankcí pro zajištění toho, aby příjemci hledali zaměstnání nebo se školili. To vše by mělo být účinněji sledováno. Bude zaveden mechanismus sankcí, který způsobí účinné snížení příjmů, aniž by byl příliš penalizační;
j)
zveřejní důkladný přezkum režimu osobního zadlužení a začne pracovat na reformě právních předpisů, která uvede do rovnováhy zájmy věřitelů a dlužníků;
k)
připraví zprávu o nezávislém posouzení odvětví elektřiny a plynu, která by mohla vypomoci s veřejným financováním a zlepšit hospodářskou soutěž. Výsledky tohoto posouzení irské orgány konzultují s Komisí, aby mohly stanovit vhodné cíle;
l)
za účelem posílení hospodářské soutěže na otevřených trzích se uskuteční reforma právních předpisů, jejíž výsledkem bude vytvoření přesvědčivě odrazujících opatření s možností ukládání pokut a dalších sankcí v případech narušení hospodářské soutěže. Orgány na ochranu hospodářské soutěže budou kromě toho vyzvány, aby určily odvětví, která jsou v praxi mimo působnost práva hospodářské soutěže, a stanovily postupy pro řešení těchto případů;
m)
na podporu růstu odvětví maloobchodu provede vláda studii o prozkoumání ekonomického dopadu odstranění současného omezení velikosti maloobchodních zařízení s cílem podpořit hospodářskou soutěž a snížit spotřebitelské ceny. Realizace politiky, která vyplyne ze studie, bude konzultována s Komisí.
8. Irsko přijme během roku 2012 tato opatření v souladu s podrobnostmi uvedenými v memorandu o porozumění:
a)
schválí rozpočet na rok 2013 zahrnující opatření k fiskální konsolidaci v celkové výši alespoň 3,1 miliardy EUR s cílem snížit schodek veřejných financí v časovém rámci uvedeném v čl. 3 odst. 3. Rozpočet bude zahrnovat zejména opatření na straně příjmů, které by se měly zvýšit alespoň o 1,1 miliardy EUR (se zahrnutím prostředků převedených z roku 2012), včetně snížení daňových pásem a úlev na dani z příjmu fyzických osob, snížení daňových úlev u důchodů ze soukromých penzijních systémů, omezení celkových daňových výdajů a zavedení majetkové daně. Rozpočet rovněž stanoví snížení výdajů v roce 2013 alespoň o 2 miliardy EUR, včetně omezení sociálních výdajů, snížení počtu zaměstnanců ve veřejném sektoru, úpravy důchodů zaměstnanců ve veřejném sektoru, zredukování ostatních programových výdajů a snížení kapitálových výdajů;
b)
předloží Oireachtasu právní předpisy na reformu režimu osobního zadlužení za účelem lepší rovnováhy zájmů věřitelů a dlužníků.
9. S cílem zajistit bezproblémové zavádění podmínek programu a napomoci udržitelné nápravě nevyvážeností ude Komise průběžně poskytuje poradenství a pomoc v oblasti fiskálních reforem, reforem finančního trhu a strukturálních reforem. V rámci pomoci poskytnuté Irsku bude spolu s Mezinárodním měnovým fondem a ve spolupráci s ECB periodicky přezkoumává účinnost a ekonomický a sociální dopad dohodnutých opatření a doporučuje potřebné korekce s cílem podpořit růst a tvorbu pracovních příležitostí, zajistit nezbytnou fiskální konsolidaci a minimalizovat škodlivé sociální dopady, zejména pokud jde o nejzranitelnější členy irské společnosti.
Článek 4
Irsko otevře pro řízení finanční pomoci Unie zvláštní účet u Irské centrální banky.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Irsku.
Článek 6
Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 7. prosince 2010.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS
2010 m. gruodžio 7 d.
dėl Sąjungos finansinės pagalbos suteikimo Airijai
(2011/77/ES)
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2010 m. gegužės 11 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 407/2010, kuriuo nustatoma Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė (1), ypač į jo 3 straipsnio 3 dalį,
kadangi:
(1)
Pastaruoju metu įtampa Airijai finansų rinkose vis didėjo, o tai rodė vis didėjantį nerimą dėl Airijos valstybės finansų tvarumo, turint omenyje plataus masto valstybės paramos priemones susilpnėjusiam finansų sektoriui. Dėl pernelyg didelio dalyvavimo nekilnojamojo turto ir statybų projektuose, minėtiems sektoriams žlugus, Airijos vidaus bankininkystės sistema patyrė didelių nuostolių. Dabartinė ekonomikos ir bankininkystės sektoriaus krizė taip pat padarė didžiulį poveikį Airijos valstybės finansams ir sustiprino nuosmukio poveikį. Mažėjančios mokestinės pajamos ir didėjančios su ciklu sietinos išlaidos (kurias daugiausia lėmė nedarbo augimas) lėmė didelį valdžios sektoriaus deficitą ir staigų skolos didėjimą, palyginti su prieš krize buvusia palankia valdžios sektoriaus deficito ir skolos būkle ir nepaisant to, kad nuo 2008 m. vidurio įgyvendinami penki svarbūs fiskalinių konsolidavimo priemonių paketai. Valstybės finansų būklės blogėjimui didelio poveikio turėjo paramos bankininkystės sektoriui priemonės, įskaitant dideles kapitalo injekcijas. Dabartinės rinkos problemos visų pirma reiškia tai, kad Airijos valstybės mokumas ir bankininkystės sistema krizės metu tapo neatsiejamai susiję; dėl to gerokai išaugo Airijos Vyriausybinių obligacijų palūkanų normos, o vidaus bankininkystės sistema yra faktiškai atskirta nuo finansavimo iš tarptautinių rinkų.
(2)
Atsižvelgdamos į šį didelį ekonominį ir finansinį sutrikdymą, kuris kilo dėl išimtinių Vyriausybės nekontroliuojamų aplinkybių, 2010 m. lapkričio 21 d. Airijos valdžios institucijos oficialiai paprašė Europos Sąjungos, valstybių narių, kurių valiuta yra euro ir Tarptautinio valiutos fondo (TVF) suteikti finansinę pagalbą siekiant padėti atkurti tvarų ekonomikos augimą, užtikrinti tinkamą bankininkystės sistemos veikimą ir apsaugoti Sąjungos ir euro zonos finansinį stabilumą. 2010 m. lapkričio 28 d. pasiektas techninio lygmens susitarimas dėl 2010-2013 m. išsamaus politikos priemonių paketo.
(3)
Tarybai ir Komisijai pateikto ekonominio ir finansinio koregavimo programos projekto (toliau - programa) tikslas - atkurti finansų rinkų pasitikėjimą Airijos bankininkystės sektoriumi ir valstybe, sudarant galimybę grįžti prie tvaraus ekonomikos augimo. Kad šie tikslai būtų pasiekti, programoje pateikti trys pagrindiniai elementai. Pirma, finansų sektoriaus strategija, apimanti reikšmingą bankininkystės sektoriaus sumažinimą, jo finansinio įsiskolinimo mažinimą ir reorganizavimą, taip pat numatant tinkamą kapitalo restruktūrizavimą. Antra, plataus užmojo fiskalinio konsolidavimo strategija, grindžiama 2010 m. lapkričio 24 d. Airijos valdžios institucijų paskelbtu 2011-2014 m. nacionaliniu ekonomikos atgaivinimo planu. Plane išsamiai išdėstytos fiskalinio konsolidavimo priemonės, skirtos užtikrinti, kad bendroji valstybės skola vidutinės trukmės laikotarpiu imtų stabiliai mažėti. Valdžios institucijos yra įsipareigojusios sumažinti deficitą iki mažiau kaip 3 % BVP iki 2015 m. - 2010 m. gruodžio 7 d. Tarybos patikslinto termino. Trečia, remiantis nacionaliniu ekonomikos atgaivinimo planu, programoje pateikiama plataus užmojo struktūrinių reformų darbotvarkė, visų pirma darbo rinkos srityje, skirta palengvinti koregavimą ir sustiprinti ekonomikos augimo potencialą. Šiam plataus užmojo politikos priemonių paketui paremti valdžios institucijos prašo Sąjungos, valstybių narių, kurių valiuta yra euro, suteikti finansinę pagalbą ir Jungtinės Karalystės, Švedijos, Danijos ir TVF - dvišalių paskolų.
(4)
Remiantis dabartinėmis Komisijos parengtomis nominaliojo BVP augimo projekcijomis (1,4 % 2011 m., 2,7 % 2012 m. ir 3,8 % 2013 m.), 2010 m. gruodžio 7 d. Tarybos rekomendacijoje siekiant ištaisyti perviršinio deficito padėtį Airijoje pateiktas fiskalinio koregavimo planas atitinka skolos ir BVP santykio raidą - 98,9 % 2010 m., 113,5 % 2011 m., 120,0 % 2012 m. ir 121,8 % 2013 m. Taigi, skolos ir BVP santykis turėtų stabilizuotis 2013 m. ir vėliau turėtų mažėti, darant prielaidą, kad deficitas ir toliau bus mažinamas. Skolos dinamikai poveikio turi keletas ypatingų operacijų; numatoma, kad dėl jų skolos ir BVP santykis 2011 m. turėtų padidėti 5,3 procentinio punkto, 2012 m. - 0,8 procentinio punkto, o 2013 m. šis santykis turėtų sumažėti 1,3 procentinio punkto. Tai apima numatomą kapitalo injekciją bankams 2011 m., grynųjų pinigų atsargų mažinimą ir pagal kaupiamąjį principą apskaičiuotų ir faktiškai išmokėtų palūkanų skirtumų mažinimą.
(5)
Remiantis Komisijos ir Europos centrinio banko (ECB) vertinimu, nuo 2010 m. gruodžio mėn. iki 2013 m. pabaigos bendra Airijai reikalingo finansavimo suma - 85 mlrd. (85 000 mln.) EUR. Nepaisant reikšmingo fiskalinio koregavimo, programos laikotarpiu valstybės finansavimo trūkumas gali sudaryti iki 50 mlrd. EUR. Šis įvertis nustatytas darant tokias prielaidas dėl ilgalaikės skolos termino pratęsimo: 0 % iki 2011 m. pabaigos, 20 % 2012 m. ir 80 % 2013 m. Dėl trumpalaikės skolos taip pat daromos konservatyvios termino pratęsimo prielaidos. Tvariam pasitikėjimui Airijos bankininkystės sistema atkurti skirtoje programoje pateiktoje finansų sektoriaus strategijoje numatyta iki 35 mlrd. EUR bankų rėmimo programa. Ja remiantis numatoma nedelsiant skirti iki 10 mlrd. EUR kapitalo injekciją pasirinktiems bankams, kad jų pagrindinio 1 lygio kapitalo santykis siektų 12 %, kartu finansuojant pirmines priemones, skirtas paremti finansinio įsiskolinimo mažinimą, ir atsižvelgiant į Nacionalinei turto valdymo agentūrai (NAMA) perduodamų papildomų paskolų patikslinimą. Papildomos 25 mlrd. EUR nenumatytų atvejų kapitalo atsargos turėtų užtikrinti, kad bankai bus pajėgūs tenkinti esamus ir būsimus kapitalo reikalavimus. Vis dėlto faktiniai finansavimo poreikiai gali būti gerokai mažesni, ypač jei programos laikotarpiu rinkos sąlygos labai pagerės ir bankininkystės sektoriuje nebus patirta nenumatytų nuostolių.
(6)
Programa būtų finansuojama iš įnašų, gaunamų iš išorės šaltinių, ir naudojantis Airijos finansiniais rezervais. Sąjungos pagalba Airijai pagal Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonę (EFSM), nustatytą 2010 m. gegužės 11 d. Tarybos reglamentu (ES) Nr. 407/2010, turėtų siekti iki 22,5 mlrd. EUR. Tai būtų dalis visos Europos partnerių Airijai teikiamos paramos, kurios bendra suma - 45 mlrd. EUR. Be paramos pagal EFSM, Airijos šalių partnerių Sąjungoje paskolos turėtų apimti įnašus iš Europos finansinio stabilumo fondo (17,7 mlrd. EUR) ir Jungtinės Karalystės, Švedijos ir Danijos dvišalę skolinimo paramą (iš viso 4,8 mlrd. EUR). Be to, Airija paprašė TVF 19,5 mlrd. specialių skolinimosi teisių (atitinkančių apie 22,5 mlrd. EUR) paskolos pagal išplėstinę fondo priemonę. Airijos įnašas turėtų būti 17,5 mlrd. EUR - būtų naudojamasi esamu iždo grynųjų pinigų rezervu ir Nacionalinio pensijų atsargų fondo įnašais. Pagalbą pagal EFSM reikia teikti panašiomis į TVF sąlygomis.
(7)
Taryba turėtų reguliariai peržiūrėti Airijos įgyvendinamą ekonominę politiką, visų pirma atlikdama kasmetines Airijos atnaujintos stabilumo programos ir įgyvendinamos nacionalinės reformų programos peržiūras, taip pat peržiūras pagal perviršinio deficito procedūrą.
(8)
Sąjungos finansinę pagalbą turėtų administruoti Komisija. Specialios ekonominės politikos sąlygos, dėl kurių susitarta su Airija, turėtų būti išdėstytos susitarimo memorandume dėl specialių ekonominės politikos sąlygų (susitarimo memorandumas). Išsamios finansinės sąlygos turėtų būti išdėstytos paskolos susitarime.
(9)
Komisija, konsultuodamasi su ECB, vykdydama išvykstamuosius patikrinimus ir remdamasi reguliariomis Airijos valdžios institucijų ataskaitomis, turėtų reguliariai kas ketvirtį tikrinti, kad su pagalba susietos ekonominės politikos sąlygos būtų įgyvendinamos.
(10)
Per visą programos įgyvendinimo laikotarpį Komisija turėtų teikti papildomas politines konsultacijas ir techninę pagalbą konkrečiose srityse.
(11)
Operacijos, vykdomos naudojantis Sąjungos finansinės pagalbos lėšomis, turi derėti su Sąjungos vykdoma politika ir atitikti Sąjungos teisę. Finansų įstaigų rėmimo veiksmai turi būti vykdomi pagal Sąjungos konkurencijos taisykles. Komisija, veikdama kartu su ECB ir TVF, ketina įtraukti valstybes nares, kiek tinkama, į riziką ribojančio likvidumo įvertinimo (angl. prudential liquidity assessment) (PLAR) kūrimą ir įgyvendinimą bei į Airijos kredito įstaigų būsimos struktūros, veikimo ir gyvybingumo strategijos kūrimą.
(12)
Pagalba turėtų būti teikiama siekiant padėti sėkmingai įgyvendinti programą.
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
1. Sąjunga suteikia Airijai paskolą, kuri neviršija 22,5 mlrd. EUR ir kurios ilgiausias vidutinis terminas yra septyneri su puse metų.
2. Finansinė pagalba suteikiama trejus metus nuo pirmosios dienos po šio sprendimo įsigaliojimo.
3. Komisija šią Sąjungos finansinę pagalbą Airijai teikia daugiausia 13 dalių. Bet kuri dalis gali būti išmokama viena ar keliomis dalinėmis išmokomis. Pirmos dalies dalinių išmokų grąžinimo terminai gali būti ilgesni negu 1 dalyje nurodytas ilgiausias vidutinis terminas. Tokiais atvejais kitų dalinių išmokų grąžinimo terminai nustatomi taip, kad būtų laikomasi 1 dalyje nurodyto ilgiausio vidutinio termino, kai išmokėtos visos dalys.
4. Pirmąją dalį leidžiama naudoti įsigaliojus paskolos susitarimui ir susitarimo memorandumui. Toliau paskola kaskart išmokama tik su sąlyga, kad gautas Komisijos (jai konsultuojantis su ECB) ketvirčio įvertinimas, jog Airija vykdo bendros ekonominės politikos sąlygas, apibrėžtas šiuo sprendimu ir susitarimo memorandumu.
5. Airija moka Sąjungai kiekvienos dalinės išmokos faktinę finansavimo kainą plius 292,5 bazinių punktų maržą, dėl to sąlygos yra panašios į TVF paramą.
6. Be to, Airija dengia Reglamento Nr. 407/2010 7 straipsnyje nurodytas sąnaudas.
7. Jei to reikia paskolai finansuoti, leidžiama laikantis rizikos ribojimo principų naudoti palūkanų normų apsikeitimo sandorius su didžiausią kredito kokybės vertinimą turinčiomis sandorio šalimis.
8. Dėl tolesnių paskolos dalių dydžio ir leidimo jomis naudotis sprendžia Komisija. Komisija sprendžia dėl kiekvienos dalinės išmokos dydžio.
2 straipsnis
1. Pagalbą Komisija administruoja taip, kad nebūtų pažeisti Airijos įsipareigojimai ir Tarybos rekomendacijos, visų pirma Airijai skirtos rekomendacijos, susijusios su jos nacionalinės reformų programos ir Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimu.
2. Komisija, konsultuodamasi su ECB, su Airijos valdžios institucijomis suderina su finansine pagalba susietas specialias ekonominės politikos sąlygas, kaip nustatyta 3 straipsnyje. Tos sąlygos išdėstomos susitarimo memorandume, kurį pasirašo Komisija ir Airijos valdžios institucijos, atsižvelgiant į 1 dalyje nurodytus įsipareigojimus ir rekomendacijas. Išsamios finansinės sąlygos išdėstomos paskolos susitarime, kuris turi būti sudarytas su Komisija.
3. Komisija, konsultuodamasi su ECB, reguliariai tikrina, kad su pagalba susietos ekonominės politikos sąlygos būtų įgyvendintos, ir praneša Ekonomikos ir finansų komitetui prieš išmokant kiekvieną paskolos dalį. Tuo tikslu Airijos valdžios institucijos visapusiškai bendradarbiauja su Komisija ir ECB ir teikia jiems visą būtiną informaciją. Komisija informuoja Ekonomikos ir finansų komitetą apie galimą pasiskolintų lėšų refinansavimą arba finansinių sąlygų restruktūrizavimą.
4. Airija priima ir įgyvendina papildomas konsolidavimo priemones makrofinansiniam stabilumui užtikrinti, jei tokių priemonių prireiktų vykdant pagalbos programą. Prieš priimdamos bet kurias minėtas papildomas priemones, Airijos valdžios institucijos konsultuojasi su Komisija ir ECB.
3 straipsnis
1. Airijos valdžios institucijų parengta ekonominio ir finansinio koregavimo programa (programa) patvirtinama.
2. Kiekviena tolesnė dalis išmokama remiantis tuo, kad tinkamai vykdoma Airijos programa, kuri bus įtraukta į Airijos stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, ir įgyvendinamos specialios ekonominės politikos sąlygos, išdėstytos susitarimo memorandume., inter alia, tai yra priemonės, numatytos šio straipsnio 4-9 dalyse.
3. Kad Airija būtų pajėgi iki 2015 m. sumažinti deficitą iki mažiau kaip 3 % BVP, valdžios sektoriaus deficitas neviršys šių numatytų verčių: 10,6 % BVP 2011 m., 8,6 % BVP 2012 m. ir 7,5 % BVP 2013 m. Prognozuojant metinę deficito raidą neatsižvelgiama į tai, kokį tiesioginį poveikį gali turėti bankų paramos priemonės, numatytos Vyriausybės finansų sektoriaus strategijoje, kaip išdėstyta Ekonominės ir finansų politikos memorandume ir išsamiai nurodyta susitarimo memorandume. Be to, ši prognozuojama deficito raida atitinka preliminarią Komisijos (Eurostato) nuomonę dėl bankui Anglo Irish Bank mokėtinų palūkanų už paprastuosius vekselius mokėjimo registravimo laiko apskaitos pagal ESA95 (2), nes pakeitus tą nuomonę tektų keisti prognozuojamą deficito raidą.
4. 7-9 dalyse nurodytas priemones Airija priima iki nurodytų metų pabaigos, o susitarimo memorandume nurodomi tikslūs 2011-2013 m. terminai. Jei pasitvirtina rizika, kad nepavyks pasiekti šio straipsnio 3 dalyje nurodytų deficito rodiklių, Airija yra pasirengusi imtis papildomų konsolidavimo priemonių deficitui iki 2015 m. sumažinti iki mažesnės negu 3 % BVP ribos.
5. Siekdama atkurti pasitikėjimą finansų sektoriuje, Airija atlieka tinkamą bankininkystės sistemos kapitalo restruktūrizaciją, greitai mažina jos finansinį įsiskolinimą ir vykdo griežtą restruktūrizaciją, kaip išdėstyta susitarimo memorandume. Tuo tikslu Airija išvysto būsimos Airijos kreditų institucijų struktūros, funkcionavimo ir gyvybingumo strategiją, kuri nustatys kaip užtikrinti jų veikimą be tolesnės valstybės pagalbos, ir susitaria dėl tos strategijos su Europos Komisija, ECB ir TVF. Airija visų pirma:
a)
imasi veiksmų užtikrinti, kad prireikus Allied Irish Banks, Bank of Ireland, Educational Building Society ir Irish Life and Permanent kapitalas būtų restruktūrizuotas akcinio kapitalo forma, siekiant užtikrinti, kad bus išlaikytas 10,5 % pagrindinio 1 lygio kapitalo santykio minimalaus kapitalo reikalavimas, atsižvelgiant į 2011 m. peržiūros dėl riziką ribojančio kapitalo pakankamumo lygmens (angl. Prudential Capital Adequacy Review) rezultatus;
b)
per trumpiausią įmanomą laikotarpį įgyvendina per krizę įsigyto bankų turto išpardavimą nepažeidžiant finansinio stabilumo ir valstybės finansų interesų;
c)
įgyvendina specialų Anglo Irish Bank ir Irish Nationwide Building Society išskaidymo planą, kuriuo bus siekiama kuo labiau sumažinti kapitalo nuostolius, susijusius su šių neperspektyvių kredito įstaigų veikla;
d)
iki 2010 m. pabaigos pateikia Oireachtas (Parlamentui) teisės akto dėl finansinio stabilizavimo ir kredito įstaigų restruktūrizavimo projektą, kuris, inter alia, numatys naštos pasidalijimą subordinuotiems skolos vertybinių popierių turėtojams;
e)
iki 2011 m. kovo mėn. pabaigos pateikia Oireachtas teisės akto dėl specialaus bankų ir būsto paskolų bendrijų išskaidymo plano ir pagerintų ankstyvos Airijos centrinio banko intervencijos į sunkumus patiriančius bankus procedūrų.
6. Airija iki 2010 m. pabaigos priima šias priemones:
Priima 2011 m. biudžetą, apimantį fiskalinio konsolidavimo priemones, kurių bendra suma 6 mlrd. EUR ir kurios skirtos sumažinti valdžios sektoriaus deficitą pagal 3 dalyje nurodytą grafiką. Sudarant biudžetą numatomos pajamų srities priemonės, kad 2011 m. būtų surinkta bent 1,4 mlrd. EUR, įskaitant fizinių asmenų pajamų mokesčio ribų ir kreditų mažinimą ar lygiavertes priemones, kuriomis siekiama gauti 945 000 000 EUR 2011 m.; pensijų mokesčių lengvatų ir su pensijomis susijusių atskaitymų mažinimas siekiant gauti 155 000 000 EUR 2011 m.; bendrų mokesčių išlaidų sumažinimas siekiant gauti 220 000 000 EUR 2011 m.; akcizų padidinimas ir įvairios mokesčių priemonės siekiant gauti 80 000 000 EUR 2011 m. Be to, biudžete nurodoma, kad Vyriausybė pateiks metodus, kaip 2011 m. surinkti bent 700 000 000 EUR taikant vienkartines ir kitas priemones. Biudžete taip pat įtrauktas einamųjų išlaidų sumažinimas 2011 m. - mažiausiai 2,09mlrd. EUR, įskaitant: socialinės apsaugos išlaidų sumažinimus; valstybės tarnautojų skaičiaus mažinimą; dabartinių valstybės tarnautojams mokamų pensijų mažinimą progresiniu pagrindu, vidutiniškai apie 4 %; kitus išlaidų sutaupymus, įskaitant prekėms ir paslaugoms skirtų išlaidų, taip pat kitų pervedamųjų mokėjimų mažinimą; valstybės kapitalo išlaidų mažinimą mažiausiai 1,8 mlrd. EUR, palyginti su dabartiniais 2011 m. planais. Išskirtinėmis aplinkybėmis, glaudžiai konsultuojantis su Komisija, svarstomos priemonės, kurias taikant būtų galima sutaupyti panašias sumas.
7. Per 2011 m. Airija pagal susitarimo memorandumo sąlygas priima šias priemones:
a)
naujai priimamų valstybės tarnautojų darbo užmokesčio sumažinimas 10 %. Airijos Vyriausybė taip pat svarsto galimybę atlikti tinkamą koregavimą, įskaitant susijusį su valstybės tarnautojų darbo užmokesčiu, siekiant kompensuoti galimus trūkumus dėl numatomų su administraciniu našumu ir valstybės tarnautojų skaičiaus mažinimu susijusių sutaupymų;
b)
2012 m. biudžeto, apimančio fiskalinio konsolidavimo priemones, kurių bendra suma siekia bent 3,6 mlrd. EUR ir kurios skirtos sumažinti valdžios sektoriaus deficitą pagal 3 straipsnio 3 dalyje nurodytą grafiką, priėmimas. Biudžeto projekte visų pirma numatomos pajamų srities priemonės, skirtos per visus metus surinkti 1,5 mlrd. EUR, įskaitant, inter alia, fizinių asmenų pajamų mokesčio ribų ir kreditų mažinimą; privačių pensijų mokesčių lengvatų mažinimas; bendrų mokesčių išlaidų sumažinimas; naujas nekilnojamojo turto mokestis; kapitalo prieaugio mokesčio ir kapitalo įsigijimo mokesčio reforma ir anglies dioksido mokesčio padidinimas. Biudžete numatomas išlaidų 2012 m. sumažinimas 2,1 mlrd. EUR, įskaitant socialinių išlaidų mažinimą; viešojo sektoriaus darbuotojų skaičiaus mažinimą; viešojo sektoriaus pensijų ir kitų programoje numatytų išlaidų koregavimus; taip pat kapitalo išlaidų mažinimą;
c)
nepriklausomo vertinimo, susijusio su vietos valdžios institucijų atsakomybės už vandens paslaugų teikimą perdavimu vandens įmonei, užbaigimas ir įgyvendinti skirtų pasiūlymų parengimas siekiant 2012-2013 m. pradėti taikyti mokestį;
d)
teisės akto, kuriuo įstatymais nustatytas pensinis amžius padidinamas iki 66 metų 2014 m., 67 metų 2021 m. ir 68 metų 2028 m., priėmimas, siekiant padidinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą. Be to, naujų valstybės tarnybos darbuotojų teisės į pensiją reformuojamos ir pradedamos taikyti nuo 2011 m. Tai apima tam tikrų kategorijų valstybės tarnautojų greitesnio išėjimo į pensiją ir pensijų indeksavimo pagal vartotojų kainas persvarstymą. Pensijos grindžiamos vidutiniu viso dirbto laikotarpio darbo užmokesčiu. Naujų darbuotojų pensinis amžius siejamas su įstatymais nustatytu pensiniu amžiumi;
e)
priemonių, kuriomis stiprinama patikima biudžeto strategija ir griežtinama biudžeto sistema, priėmimas. Airija priima ir įgyvendina fiskalinę taisyklę, kad bet kokios papildomos neplanuotos pajamos 2011-2015 m. bus skiriamos deficitui ir skolai mažinti. Pagal 2011-2014 m. nacionaliniame ekonomikos atgaivinimo plane pateiktą pasiūlymą Airija įsteigia patariamąją biudžeto tarybą, kuri teiks nepriklausomą valstybės biudžeto būklės ir prognozių vertinimą. Airija priima Fiskalinės atsakomybės teisės aktą, kuriuo pradedama taikyti vidutinės trukmės išlaidų sistema kiekvienoje srityje nustatant privalomas daugiametes išlaidų ribas. Tai priimama atsižvelgiant į bet kurias patikslintas Sąjungos lygmens ekonominio valdymo reformas ir remiantis jau vykdomomis reformomis;
f)
Airija priima teisės aktų pakeitimus, skirtus pašalinti prekybos ir konkurencijos apribojimus uždaruose sektoriuose, įskaitant teisininko profesiją, medicinos paslaugas ir farmacininko profesiją;
g)
Airijos vietos bankų kapitalo restruktūrizavimas iki pradinio 12 % pagrindinio 1 lygio kapitalo lygmens, atsižvelgiant į Nacionalinei turto valdymo agentūrai (NAMA) perduodamų papildomų paskolų patikslinimą, pirminis jų finansinio įsiskolinimo mažinimas suteikiant bankų sistemai galimybę naudotis 10 mlrd. EUR. Kapitalo restruktūrizavimas vykdomas nuosavo akcinio kapitalo forma (arba Educational Building Society taikant lygiavertes priemones);
h)
teisės akto, skirto reformuoti minimalų darbo užmokestį taip, kad būtų skatinamas darbo vietų kūrimas ir užkertamas kelias iškraipymams, kylantiems dėl atskiruose sektoriuose nustatyto skirtingo minimalaus darbo užmokesčio, priėmimas ir, Komisijai pritarus, registruotų darbo sutarčių (angl. Registered Employment Agreements) ir darbo sąlygų reguliavimo (angl. Employment Regulation Orders) sistemos nepriklausoma peržiūra;
i)
bedarbio pašalpų sistemos reforma siekiant didinti paskatas kuo anksčiau įsitraukti į darbinę veiklą. Stiprinamos aktyvumo skatinimo priemonės geriau nustatant darbo ieškančių žmonių poreikius, skatinant jų dalyvavimą ir kuriant sankcijas užtikrinti, kad išmokų gavėjai ieškotų darbo arba mokytųsi; tam taikoma veiksmingesnė kontrolė. Nustatomas sankcijų mechanizmas, kad būtų galima iš tiesų nutraukti pašalpų mokėjimą, tačiau jis neturi būti pernelyg griežtas;
j)
išsamios asmeninių skolų tvarkos peržiūros paskelbimas ir su teisėkūros reforma, kuria bus užtikrinta tiek kreditorių, tiek skolininkų interesų pusiausvyra, susijusios veiklos inicijavimas;
k)
ataskaitos, kurioje pateikiamas nepriklausomas elektros energijos ir dujų sektorių vertinimas, parengimas siekiant padėti nustatyti viešojo finansavimo poreikį ir didinti konkurenciją. Kad nustatytų tinkamus tikslus, Airijos valdžios institucijos dėl šio vertinimo rezultatų konsultuojasi su Komisija;
l)
konkurencijai atvirose rinkose skatinti vykdoma teisėkūros reforma, siekiant užtikrinti patikimesnį atgrasomąjį poveikį numatant galimybę skirti baudas ir kitas sankcijas konkurencijos bylose. Be to, konkurencijos institucijų bus reikalaujama nustatyti sektorius, kurie iš tiesų nepatenka į konkurencijos teisės aktų taikymo sritį, ir nustatyti procesus tokiems atvejams sureguliuoti;
m)
mažmeninio sektoriaus augimui skatinti Vyriausybė atliks tyrimą, kad ištirtų esamo mažmeninės prekybos patalpų dydžio apribojimo panaikinimo ekonominį poveikį siekiant skatinti konkurenciją ir mažinti kainas vartotojams. Dėl tyrimo rezultatais grindžiamos politikos įgyvendinimo bus diskutuojama su Komisija.
8. Airija per 2012 m. pagal susitarimo memorandumo sąlygas priima šias priemones:
a)
2013 m. biudžeto, apimančio fiskalinio konsolidavimo priemones, kurių bendra suma siekia bent 3,1 mlrd. EUR ir kurios skirtos sumažinti valdžios sektoriaus deficitą pagal 3 straipsnio 3 dalyje nurodytą grafiką, priėmimas. Visų pirma, biudžete numatomos pajamų srities priemonės, skirtos surinkti bent 1,1 mlrd. EUR (įskaitant iš 2012 m. perkeltas sumas), įskaitant: fizinių asmenų pajamų mokesčio ribų ir kreditų mažinimą; privačių pensijų mokesčių lengvatų sumažinimą; bendrų mokesčių išlaidų sumažinimą ir nekilnojamojo turto mokesčio patvirtinimą. Biudžete taip pat numatomas išlaidų sumažinimas 2013 m. - mažiausiai 2 mlrd. EUR, įskaitant: socialinių išlaidų sumažinimus; valstybės tarnautojų skaičiaus mažinimą; valstybės tarnautojų pensijų koregavimus; kitų programoje numatytų išlaidų sumažinimus; taip pat kapitalo išlaidų mažinimą;
b)
teisės akto asmeninių skolų tvarkai reformuoti pateikimas Oireachtas, siekiant užtikrinti geresnę kreditorių ir skolininkų interesų pusiausvyrą.
9. Siekdama užtikrinti, kad programos sąlygos būtų sklandžiai įgyvendinamos, ir norėdama padėti tvariai ištaisyti disbalansą, Komisija nuolat teikia patarimus ir rekomendacijas dėl fiskalinių, finansų rinkos ir struktūrinių reformų. Pagal pagalbos Airijai sistemą kartu su TVF ir su ECB nuolat peržiūri sutartų priemonių veiksmingumą ir jų ekonominį bei socialinį poveikį ir rekomenduoja būtinus atlikti koregavimus, kad būtų skatinamas ekonomikos augimas ir darbo vietų kūrimas, užtikrintas būtinas fiskalinis konsolidavimas ir iki minimumo sumažintas žalingas socialinis poveikis, visų pirma turint omenyje labiausiai pažeidžiamus Airijos visuomenės narius.
4 straipsnis
Airija atidaro specialią sąskaitą Airijos centriniame banke Sąjungos finansinei pagalbai administruoti.
5 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Airijai.
6 straipsnis
Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Priimta Briuselyje 2010 m. gruodžio 7 d.