ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 25. července 2012
o státní podpoře SA.23839 (C 44/2007) Poskytnuté Francií ve prospěch společnosti FagorBrandt
(oznámeno pod číslem C(2012) 5043)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2013/283/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s těmito články (2), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 6. srpna 2007 oznámila Francie Komisi podporu na restrukturalizaci ve prospěch skupiny FagorBrandt.
(2)
Dopisem ze dne 10. října 2007 oznámila Komise Francii své rozhodnutí zahájit ve věci této podpory řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie („SFEU“).
(3)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k podpoře, jež je předmětem tohoto řízení.
(4)
Komise obdržela připomínky od tří zúčastněných stran, a to od dvou konkurentů a od příjemce podpory. Společnost Electrolux předložila své připomínky dopisem ze dne 14. prosince 2007. Po jednání s útvary Komise dne 20. února 2008 tato společnost předložila dodatečné připomínky dopisy ze dne 26. února 2008 a ze dne 12. března 2008. Jedna konkurenční společnost, která si nepřeje uveřejnit svou totožnost, předložila své připomínky dopisem ze dne 17. prosince 2007 (4). Společnost FagorBrandt předložila své připomínky dopisem ze dne 17. prosince 2007. Komise předala uvedené připomínky Francii dopisy ze dne 15. ledna 2008 a 13. března 2008 s možností se k nim vyjádřit a obdržela její vyjádření dopisem ze dne 15. února 2008 a v dokumentu předloženém během jednání dne 18. března 2008 (viz bod odůvodnění č. 5).
(5)
Dopisem ze dne 13. listopadu 2007 oznámila Francie Komisi své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení. Dne 18. března 2008 proběhlo jednání mezi útvary Komise, francouzskými orgány a společností FagorBrandt. Po tomto jednání předložily francouzské orgány informace dopisy ze dne 24. dubna 2008 a ze dne 7. května 2008. Druhé jednání se konalo za účasti stejných stran dne 12. června 2008. Po tomto jednání předložily francouzské orgány informace dopisem ze dne 9. července 2008. Dne 15. července 2008 si Komise vyžádala doplňkové informace, které francouzské orgány předložily dne 16. července 2008.
(6)
Dne 21. října 2008 přijala Komise kladné rozhodnutí doplněné podmínkami ve věci podpory na restrukturalizaci ve výši 31 milionů EUR poskytnuté společnosti FagorBrandt (5) (dále jen „rozhodnutí ze dne 21. října 2008“).
(7)
Toto rozhodnutí zrušil Tribunál dne 14. února 2012 (6) (dále jen „rozsudek Tribunálu ze dne 14. února 2012“) z důvodu dvojího zjevně nesprávného posouzení: na jedné straně zohlednění neplatného vyrovnávacího opatření a na druhé straně chybějící analýzy kumulativního účinku na hospodářskou soutěž staré neslučitelné podpory poskytnuté italskými orgány (dále jen „italská podpora“), jež nebyla dosud vrácena, a schválené podpory.
(8)
Komise proto musí přijmout nové konečné rozhodnutí. V souladu s judikaturou Tribunálu (7) může Komise za tím účelem zohlednit pouze informace, které měla k dispozici v rozhodné době, tj. ke dni 21. října 2008 (viz oddíl 6.2.2 „Časový rámec analýzy“).
2. POPIS OPATŘENÍ
(9)
Dotčená podpora je podporou na restrukturalizaci. Předpokládaná výše podpory je 31 mil. EUR. Uvedenou částku poskytuje francouzské ministerstvo hospodářství, financí a zaměstnanosti. Příjemcem podpory je společnost FagorBrandt S.A., která vlastní řadu dceřiných společností, v jejichž rámci se provozují výrobní a prodejní činnosti.
(10)
Francouzské orgány uvádějí, že bez státní podpory by společnost FagorBrandt nebyla s dostupnými zdroji schopna čelit svým potížím. Podle Francie umožní přímá podpora ve výši 31 mil. EUR financovat polovinu výdajů na restrukturalizaci (8).
(11)
Skupinu FagorBrandt (dále jen „skupina FagorBrandt“) nepřímo vlastní společnost Fagor Electrodomésticos S. Coop (dále jen „společnost Fagor“), která je družstvem podle španělského práva. Kapitál dotčené družstevní společnosti je rozdělen mezi přibližně 3 500 členů (zaměstnanců-společníků), z nichž žádný nesmí držet více jak 25 % kapitálu družstva.
(12)
Sama společnost Fagor je součástí seskupení družstev s názvem Mondragón Corporación Cooperativa (dále jen „sesskupení MCC“), v jehož rámci si každé družstvo uchovává svou právní a finanční samostatnost. Společnost Fagor patří do divize „Domácnost“ sektorové skupiny „Průmysl“ seskupení MCC.
(13)
V roce 2007 dosáhla skupina FagorBrandt obratu ve výši 903 mil. EUR. Působí ve všech oblastech velkých domácích elektrospotřebičů, které zahrnují tři hlavní skupiny výrobků: mycí zařízení (myčky nádobí, pračky, sušičky, pračky se sušičkou), chladicí zařízení (chladničky, mrazicí boxy a pulty) a varná zařízení (tradiční trouby, mikrovlnné trouby, sporáky, varné desky, digestoře).
3. DŮVODY, KTERÉ VEDLY K ZAHÁJENÍ VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(14)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochyby z těchto pěti důvodů: riziko obcházení zákazu poskytovat podporu na restrukturalizaci nově vzniklým podnikům; riziko obcházení povinnosti vrátit neslučitelnou podporu; pochybnost o obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku; nedostatečná vyrovnávací opatření; pochybnost o omezení podpory na nezbytné minimum, obzvláště pak pokud jde o příspěvek příjemce.
3.1 Riziko obcházení zákazu poskytovat podporu na restrukturalizaci nově vzniklým podnikům
(15)
Jelikož skupina FagorBrandt vznikla v lednu 2002, byla podle odstavce 12 Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (dále jen „pokyny pro restrukturalizaci“) (9) až do ledna 2005, to znamená během tří let od svého založení, nově vzniklým podnikem. To znamená, že v době, kdy podnik využil daňové osvobození podle článku 44f obecného daňového zákoníku (dále jen „podpora udělená podle článku 44f“), i v době, kdy Komise v prosinci 2003 prohlásila dotčenou podporu za neslučitelnou a nařídila její navrácení (10), byla skupina FagorBrandt nově vzniklým podnikem. Podle bodu č. 12 pokynů pro restrukturalizaci tak nebyla způsobilá pro podporu na restrukturalizaci. Skutečnost, že v okamžiku, kdy podnik přestal být nově vzniklým podnikem, a stal se tak způsobilým pro poskytování podpor na restrukturalizaci, Francie dosud nezískala zpět podporu prohlášenou v prosinci roku 2003 za neslučitelnou, by mohla představovat obcházení zákazu stanoveného v odstavci 12 pokynů pro podpory na restrukturalizaci.
3.2. Riziko obcházení povinnosti vrátit neslučitelnou podporu
(16)
Jelikož Komise zaznamenala, že oznámená podpora zřejmě z velké části slouží k financování navrácení podpory udělené podle článku 44f, vyjádřila pochybnosti, zda dotčená podpora není obcházením povinnosti vrátit neslučitelnou podporu a zda nezbavuje vrácení podpory jeho podstaty a užitečného efektu.
3.3. Pochybnosti o životaschopnosti podniku v dlouhodobém výhledu
(17)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku, vyjádřila Komise dvě pochybnosti. Na jedné straně Komise zaznamenala, že obrat očekávaný v roce 2007 je přibližně o 20 % vyšší než obrat dosažený v předchozím roce, a chtěla proto vědět, z čeho tato prognóza vychází. Na druhé straně Komise zjistila, že plán restrukturalizace neuvádí, jak se skupina FagorBrandt míní vypořádat s navrácením neslučitelné podpory, kterou obdržela její italská dceřiná společnost.
3.4. Nedostatečná vyrovnávací opatření
(18)
Komise rovněž vyjádřila pochybnosti, zda je přijatelné, aby nebyla prováděna další vyrovnávací opatření, která by doplnila opatření již zahájená v rámci plánu restrukturalizace. Komise připomněla, že:
(i)
pokyny pro restrukturalizaci (odstavce 38 až 41) stanoví, že příjemci, kteří splňují kritérium „velkého podniku“, jsou povinni provést vyrovnávací opatření;
(ii)
na jedné straně by skupina FagorBrandt bez podpory z trhu zmizela a na druhé straně jsou její konkurenti hlavně z Evropy. Konec činnosti skupiny FagorBrandt by proto umožnil jejím evropským konkurentům zvýšit v podstatné míře prodej a výrobu;
(iii)
se zdá, že všechna již prováděná opatření nemohou být považována na základě odstavce 40 pokynů pro restrukturalizaci za opatření vyrovnávací;
(iv)
Komise závěrem zdůraznila, že pokyny, které byly platné v době šetření případů společností Bull (11) a Euromoteurs (12) a na něž se Francie odvolává, neukládaly povinnost provádět vyrovnávací opatření. Uvedla také jiné zásadní odlišnosti mezi zmíněnými případy a tímto konkrétním případem.
3.5. Pochybnosti o příspěvku příjemce
(19)
Komise vyjádřila nakonec pochybnosti ohledně splnění podmínek stanovených v odstavcích 43 a 44 pokynů pro restrukturalizaci. Na jedné straně nezahrnuly francouzské orgány navrácení podpory podle článku 44f do nákladů restrukturalizace a na druhé straně nevysvětlily původ některých částek započítaných jako „vlastní úsilí příjemce“.
4. PŘIPOMÍNKY ÚČASTNÍKŮ
4.1. Připomínky společnosti Electrolux
(20)
Společnost Electrolux uvádí, že kvůli výzvám globální konkurence provedla zásadní a velmi nákladné plány restrukturalizace. Z důvodů udržení konkurenceschopnosti byl podnik nucen přijmout přísná opatření, jako bylo zavření osmi závodů v západní Evropě, jejichž výroba byla převedena hlavně do stávajících závodů v Evropě a do nových závodů v Polsku a v Maďarsku. Většina podniků odvětví „velkých domácích spotřebičů“ provedla obdobná restrukturalizační opatření. Dotčený podnik si proto stěžuje, že by skupina FagorBrandt mohla obdržet výpomoc na vyřešení situace, se kterou se zbytek odvětví musí vypořádat, aniž by podobnou pomoc dostal. Dotčená podpora by narušila hospodářskou soutěž na úkor ostatních podniků.
4.2. Připomínky druhého konkurenta
(21)
Za prvé se tento konkurent, který si nepřeje zveřejnit svou totožnost, domnívá, že plánovaná podpora podniku neumožní obnovit v dlouhodobém výhledu jeho životaschopnost. Domnívá se, že pro zajištění přežití podniku je nutná zásadní průmyslová reorganizace. Tento konkurent si ale myslí, že skupina FagorBrandt nebude mít prostředky na financování nutných investic. Podpora také neumožní skupině FagorBrandt dosáhnout takové velikosti, která by zlepšila její postavení při jednáních s velkými distribučními sítěmi, jež dávají přednost dodavatelům s větším působením na území Evropské unie.
(22)
Za druhé se tento konkurent domnívá, že podpora není omezena na nutné minimum, protože skupina FagorBrandt by mohla získat finanční prostředky nutné na svou restrukturalizaci od svého akcionáře a od družstva (tzn. seskupení MCC, jehož součástí je banka Caja Laboral), do kterého zmíněný akcionář patří.
(23)
Za třetí se konkurent domnívá, že dotčená podpora by narušila hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy. Na jedné straně většina podniků tohoto odvětví vyrábí v Evropě a mohou tak být považovány za evropské. Asijská a turecká konkurence se výrazněji týká jen několika druhů výrobků. Na druhé straně je skupina FagorBrandt na evropské úrovni pátým nejsilnějším subjektem a má silné postavení na francouzském, španělském a polském trhu. Konkurent se proto domnívá, že pokud vyrovnávací opatření chybí, nemůže Komise prohlásit dotčenou podporu za slučitelnou.
(24)
Za čtvrté, přidělení protiprávních podpor, které v minulosti poskytly Francie a Itálie, vede ke dvěma závěrům: na jedné straně se obtíže skupiny FagorBrandt opakují a její životaschopnost je proto otázkou; na druhé straně oznámená podpora zřejmě poslouží k navrácení protiprávních podpor, a tím dojde k obcházení povinnosti navrácení.
4.3. Připomínky skupiny FagorBrandt
(25)
Připomínky skupiny FagorBrandt jsou podobné připomínkám francouzských orgánů, které jsou shrnuty níže.
5. KOMENTÁŘE FRANCIE
5.1. Vyjádření Francie k rozhodnutí o zahájení řízení
(26)
Pokud jde o možné obcházení zákazu poskytovat podpory na restrukturalizaci nově vzniklým podnikům, francouzské orgány nepopírají, že skupina FagorBrandt má být podle odstavce 12 pokynů pro restrukturalizaci po dobu tří let od svého vzniku považována za „nově vzniklý podnik“. Upozorňují ale, že otázka možné podpory na restrukturalizaci ve prospěch skupiny FagorBrandt se poprvé objevila až během roku 2006 po nesnázích, kterým skupina čelila od roku 2004, a při zohlednění její finanční situace od roku 2005, to znamená během pátého roku její existence. Jinými slovy, podnik neměl důvod žádat o podporu na restrukturalizaci předtím, než se dostal do situace, která tuto podporu opravňuje, to znamená během roku 2006. Otázka případného obcházení pravidla „tří let“ je proto bezpředmětná.
(27)
Pokud jde o možnost, že oznámená podpora zbavuje povinnost vrátit podporu jejího pozitivního účelu, připomíná Francie, že podnik se nedostal do nesnází pouze kvůli navrácení podpory. Finanční potíže začaly ve skutečnosti v roce 2004 a stav se v létech 2005 a 2006 výrazně zhoršil. Podle závěru, ke kterému dospěla Komise v rozhodnutí o zahájení řízení, je podnik ve smyslu pokynů pro restrukturalizaci skutečně v obtížích. Francie z toho dospívá k závěru, že podnik je z tohoto důvodu způsobilý pro podporu na restrukturalizaci, pokud jsou vedle toho splněny ostatní podmínky pro tuto podporu. Otázka, zda by podnik přežil nebo ne rok 2007 či 2008, kdyby nemusel vracet podporu, je bezpředmětná, protože navrácení podpory je od záporného rozhodnutí Komise o režimu článku 44 f z roku 2003 povinné. Žádost o podporu tedy opravňuje nahromadění finančních potíží, které mají původ v nákladech na restrukturalizaci, jež podnik již nesl, v nedokončené restrukturalizaci a dále ve všech ostatních nákladech, které musí podnik zohlednit, a to včetně navrácení podpory.
(28)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti a dvě návazné pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení, francouzské orgány upozorňují na následující skutečnosti. Pokud jde o prognózu růstu obratu v roce 2007 o 20 % v porovnání s rokem 2006, je možné ji vysvětlit především změnou oblasti působnosti skupiny FagorBrandt, ke které došlo v roce 2006. Pokud jde o nezohlednění navrácení protiprávní podpory, kterou získala italská dceřiná společnost (udělenou v rámci převzetí činnosti „domácí elektrospotřebiče“ společnosti Ocean Spa společností Brandt Italia), francouzské orgány udávají, že zmíněné navrácení podpory by nemělo mít vliv na životaschopnost podniku vzhledem k tomu, že konečná částka, kterou má uhradit společnost Brandt Italia, by měla být nižší než 200 000 EUR, protože zbytek hradí prodejce dotčených činností.
(29)
Pokud jde o absenci vyrovnávacích opatření, Francie opakuje, že podnik již v roce 2004 postoupil společnost Brandt Components (závod v Nevers). Společnost k tomu zastavením výroby mrazicích boxů a přenosných mikrovlnných trub snížila svou výrobní kapacitu. Francouzské orgány také připomínají, že podpora vyvolala jen velmi slabé narušení hospodářské soutěže, což oslabuje nutnost vyrovnávacích opatření. Na evropské úrovni má totiž skupina FagorBrandt na trhu podíl jen ve výši [0-5] % (13), což je ve srovnání s jejími hlavními konkurenty velmi málo. Kromě toho se francouzské orgány domnívají, že přítomnost podniku na trhu umožňuje vyhnout se situacím oligopolu. Během formálního vyšetřovacího řízení navrhly francouzské orgány provést dodatková vyrovnávací opatření.
(30)
Pokud jde o pochybnosti Komise ohledně omezení podpory na minimum a vlastního příspěvku příjemce, upozorňují francouzské orgány na následující skutečnosti. Pokud jde o nezohlednění navrácení podpory v nákladech na restrukturalizaci, udávají, že navrácení neslučitelné podpory nemůže být označeno za náklad restrukturalizace. Pokud jde o „vlastní příspěvek příjemce“, jak je uveden v oznámení, francouzské orgány vysvětlují, že se jedná o bankovní půjčky.
5.2. Vyjádření Francie k připomínkám zúčastněných stran
(31)
Pokud jde o připomínky společnosti Electrolux, Francie zdůrazňuje, že restrukturalizační opatření prováděná společností Electrolux a dalšími konkurenty neměla za cíl napravit obtížnou hospodářskou situaci, ale posílit jejich postavení na trhu velkých domácích elektrospotřebičů. Francie se proto domnívá, že případy skupiny FagorBrandt a jejích konkurentů nejsou srovnatelné, přičemž posledně jmenovaní disponují díky své podstatně větší velikosti mnohem vyššími finančními prostředky.
(32)
Pokud jde o připomínky k dlouhodobé životaschopnosti skupiny FagorBrandt vyjádřené podnikem, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, francouzské orgány za prvé zdůrazňují, že skupina FagorBrandt přijala opatření, která mají napřed zamezit ztrátám a posílit míru ziskovosti, aby poté bylo možné dosáhnout lepšího postavení na trhu, a to především vývojem […].
(33)
Pokud jde o tvrzení, že podpora není omezena na nutné minimum, protože skupina FagorBrandt by mohla získat finanční prostředky od svých akcionářů, francouzské orgány zdůrazňují, že seskupení MCC není holdingem ale družstevním hnutím. V tomto družstevním hnutí je každé družstvo včetně společnosti Fagor nebo banky Caja Laboral nezávislé a závisí na rozhodnutích svých pracovníků-družstevníků, kteří jsou jeho vlastníky. Skupina FagorBrandt tedy může počítat jen s finanční podporou od společnosti Fagor, která je omezena svými současnými možnostmi. Nabytí skupiny FagorBrandt omezilo finanční možnosti společnosti Fagor, která dnes nemůže poskytnout finanční prostředky nad určitou hranici.
(34)
Za třetí, v odpovědi na údajný záporný dopad na hospodářskou soutěž francouzské orgány zdůrazňují rozpory v připomínkách zúčastněné strany, která si nepřála zveřejnit svou totožnost. Tato strana jednak tvrdí, že podpora by ovlivnila podmínky hospodářské soutěže v rámci evropského trhu. Zároveň ale také tvrdí, že skupina FagorBrandt je ve srovnání s hlavními subjekty příliš malá, což ohrožuje její životaschopnost. Pokud jde o absenci vyrovnávacích opatření, francouzské orgány připomínají, že již provedly značná vyrovnávací opatření a že navrhují provést další.
(35)
Za čtvrté, v odpovědi na tvrzení, která se týkala předchozího poskytnutí protiprávních podpor Francií a Itálií, Francie připomíná, že tyto protiprávní podpory nebyly určeny na restrukturalizační program podniku, ale na program udržení zaměstnanosti na daném území. Na základě informací, které skupina FagorBrandt poskytla Komisi dne 17. prosince 2007, Francie dále zdůrazňuje, že mezi výší poskytnuté podpory (přibližně 20 mil. EUR čisté podpory po zdanění) a výší neslučitelné podpory (přibližně 27,3 mil. EUR po započítání úroku) není žádný skutečný vztah. Navíc jsou náklady na restrukturalizaci ohodnoceny na 62,5 mil. EUR, a jsou tak výrazně vyšší než požadovaná podpora na restrukturalizaci. Francouzské orgány na konec připomínají zastupitelnost výdajů.
(36)
Pokud jde o vyjádření skupiny FagorBrandt předložené Komisi, francouzské orgány uvádějí, že s těmito prvky vyjasnění mohou pouze souhlasit, protože doplňují jejich vlastní vyjádření.
6. POSOUZENÍ PODPORY
6.1. Existence podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU
(37)
Komise zastává názor, že opatření představuje státní podporu podle čl. 107 odst. 1 SFEU. Má podobu dotace francouzské vlády, a je proto financováno ze státních prostředků a přičitatelné státu. Opatření se týká výlučně skupiny FagorBrandt, a je proto selektivní. Podpora zvýhodňuje skupinu FagorBrandt tím, že jí poskytuje dodatečné prostředky a zabraňuje, aby skupina nemusela ukončit svou činnost. Dotčené opatření tak může ohrozit hospodářskou soutěž mezi výrobci velkých domácích elektrospotřebičů. Trh velkých domácích elektrospotřebičů se dále vyznačuje rozsáhlými obchodními výměnami mezi členskými státy. Komise proto dochází k závěru, že oznámené opatření představuje státní podporu. Proti tomuto závěru Francie nemá námitek.
6.2. Právní základ posouzení
6.2.1. Právní základ slučitelnosti podpory
(38)
V čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU se stanoví výjimky z obecné neslučitelnosti stanovené v odst. 1 dotčeného článku. Je zřejmé, že výjimky stanovené v čl. 107 odst. 2 SFEU nelze v tomto konkrétním případě použít.
(39)
Pokud jde o výjimky uvedené v čl. 107 odst. 3 SFEU, Komise shledává, že lze uplatnit pouze výjimku uvedenou v písmeni c), protože cíl podpory není regionální a výjimku uvedenou v písmeni b) dotčeného odstavce nelze zcela zjevně použít. Písmeno c) umožňuje povolit státní podpory určené na rozvoj určitých hospodářských činností, pokud nenarušují podmínky obchodu v míře odporující společnému zájmu. V těchto souvislostech se ustálilo, že podpory byly poskytovány s cílem obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku v obtížích. Komise vysvětlila v pokynech pro restrukturalizaci, jak vyhodnocuje slučitelnost těchto podpor. Pokyny proto poslouží jako právní základ pro hodnocení. Komise se domnívá, že na tento konkrétní případ nelze uplatnit žádný jiný rámec Společenství. Francie ostatně neuvedla žádnou jinou výjimku SFEU. Žádná ze zúčastněných stran k tomu nekritizovala volbu uvedeného právního základu, který byl oznámen již v rozhodnutí o zahájení řízení.
6.2.2. Časový rámec analýzy
(40)
V souladu s judikaturou Tribunálu (14) musí Komise po zrušení jednoho ze svých rozhodnutí založit svou novou analýzu výhradně na informacích, které měla k dispozici v době přijetí zrušeného rozhodnutí, to znamená v tomto konkrétním případě ke dni 21. října 2008.
(41)
Události, ke kterým mohlo dojít po 21. říjnu 2008, tak nesmí být zohledněny. Změny nebo vývoje na trhu či týkající se situace příjemce podpory musí být z analýzy vyloučeny. Stejně tak Komise nebere v úvahu období provádění plánu restrukturalizace po říjnu roku 2008 (15).
(42)
Komise není rovněž povinna provést znovu šetření případu a ani ho doplnit novými technickými znaleckými posudky (16). Zrušení určitého aktu, kterým končí správní řízení zahrnující několik fází, nezpůsobuje nezbytně zrušení celého řízení. Pokud se i přes skutečnost, že vyšetřovací opatření umožňují vyčerpávající analýzu slučitelnosti podpory, jeví, jak je tomu v tomto konkrétním případě, že analýza provedená Komisí není úplná a způsobuje tak protiprávnost rozhodnutí, řízení směřující k nahrazení tohoto rozhodnutí může být znovu provedeno na základě již provedených vyšetřovacích opatření (17).
(43)
Protože Komise musí založit svou novou analýzu výlučně na informacích, které měla k dispozici v říjnu roku 2008, to znamená na informacích, ke kterým se francouzské orgány a skupina FagorBrandt již vyjádřily, není nutno je znovu konzultovat (18). Konečně právo třetích zúčastněných stran uplatnit své připomínky bylo zajištěno zveřejněním rozhodnutí o zahájení řízení v Úředním věstníku (19) a žádné ustanovení nařízení č. 659/1999 neukládá povinnost jim opět nabídnout tuto možnost, pokud je původní plán restrukturalizace během vyšetřování změněn (20).
(44)
Toto rozhodnutí se tak zakládá výlučně na informacích, které byly k dispozici ke dni 21. října 2008.
6.3. Způsobilost podniku pro podpory na restrukturalizaci
(45)
Pokud chce podnik využít podpor na restrukturalizaci, musí především splňovat kritéria podniku v obtížích podle definice uvedené v oddílu 2.1 pokynů pro restrukturalizaci.
(46)
V odstavci 24 rozhodnutí o zahájení řízení Komise uvedla, že dotčený podnik je ve smyslu odstavce 11 pokynů pro restrukturalizaci zřejmě v obtížích. V odstavci 27 rozhodnutí o zahájení řízení Komise také uvedla, že v souladu s odstavcem 13 pokynů pro restrukturalizaci se potíže podniku staly příliš vážnými, než aby je mohl financovat jeho španělský akcionář. Na rozdíl od tohoto předběžného hodnocení se konkurent, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, domnívá, že skupina FagorBrandt by mohla získat od společnosti Fagor a od seskupení MCC finanční podporu nutnou pro to, aby čelila svým nesnázím. Je proto nutno analyzovat, zda je třeba změnit předběžné hodnocení provedené v rozhodnutí o zahájení řízení. Komise shledává, že uvedený konkurent vychází ve svém tvrzení z tiskového článku (21), který naznačuje, že společnost Fagor může na finančních trzích lehce získat finanční prostředky. Komise však konstatuje, že uvedený článek je z dubna 2005 a že finanční situace společnosti Fagor se v následném období prudce zhoršila. Francouzské orgány v tomto ohledu připomínají, že zadlužení společnosti Fagor (mimo konsolidace dluhů skupiny FagorBrandt) se v roce 2005 ztrojnásobilo, a to především po nabytí cenných papírů skupiny FagorBrandt a po vysokých průmyslových investičních výdajích společnosti Fagor. Společnost Fagor navíc v roce 2006 investovala do skupiny FagorBrandt 26,9 mil. EUR. Všechny uvedené prvky téměř vyčerpaly možnosti zadlužení družstva, jehož míry zadlužení zdaleka přesáhly všeobecně přijímané meze.
(47)
Francouzské orgány dále vysvětlily, že společnost Fagor, která je jediným akcionářem skupiny FagorBrandt, je družstvem pracovníků-společníků podle španělského práva. Jeho kapitál je rozdělen mezi přibližně 3 500 členů, jimiž jsou výlučně zaměstnanci-společníci, z nichž žádný nesmí držet více jak 25 % kapitálu družstva.
(48)
Kvůli této právní formě nemůže společnost Fagor přistoupit k navyšování kapitálu, jež by bylo otevřeno třetím upisovatelům. Družstvo může navyšovat svůj kapitál pouze tím, že se obrátí na své vlastní členy, jejichž finanční možnosti se omezují na jejich osobní úspory. Jediná možnost, kterou má na financování svého rozvoje, spočívá v půjčkách od bank nebo ve vydání dluhopisů.
(49)
Pokud jde o seskupení MCC, jedná se o seskupení družstev, jehož je společnost Fagor součástí. V rámci tohoto seskupení si každé družstvo uchovává svou právní a finanční samostatnost. Jinými slovy, mezi společností Fagor a seskupením MCC neexistuje žádné kapitálové propojení. Seskupení MCC tak není holdingem ale družstevním hnutím. Každé družstvo, jež je součástí tohoto seskupení, jako je společnost Fagor nebo banka Caja Laboral, je nezávislé a závisí na rozhodnutích svých pracovníků-družstevníků, kteří jsou jeho vlastníky. Vztahy mezi seskupením MCC a jeho členy nelze proto pojímat jako vztahy tradiční kapitálové skupiny.
(50)
Kvůli své právní formě nemůže proto seskupení MCC získávat finanční prostředky jako akciová společnost a nelze jej považovat za mateřskou společnost ve smyslu odstavce 13 pokynů pro restrukturalizaci. Skupina FagorBrandt proto mohla počítat pouze s pomocí od své mateřské společnosti, tj. společnosti Fagor, a to v míře jejích finančních možností.
(51)
Komise se proto domnívá, že není třeba měnit hodnocení provedené v rozhodnutí o zahájení řízení ohledně způsobilosti společnosti na základě odstavců 11 a 13 pokynů pro restrukturalizaci.
(52)
Pokud jde o způsobilost podniku na základě podmínek stanovených v oddílu 2.1 pokynů pro restrukturalizaci, rozhodnutí o zahájení řízení hovoří pouze o jedné pochybnosti, a to možném obcházení zákazu poskytovat podporu na restrukturalizaci nově vzniklým podnikům (viz výše uvedený bod 3 „Důvody, které vedly k zahájení řízení“).
(53)
Komise analyzovala finanční situaci podniku, která je představena v níže uvedené tabulce č. 1. Jasně z ní vyplývá, že podnik během prvních tří let své existence, i kdyby splácel podporu udělenou podle článku 44f, neodpovídal kritériím stanoveným v odstavcích 10 a 11 pokynů pro restrukturalizaci a nemohl být považován za podnik v obtížích: pokud jde o odstavec 10 pokynů pro restrukturalizaci, podnik by v roce 2004 ještě zřejmě nepřišel o polovinu vlastního kapitálu i přesto, že by v roce 2004 splatil podporu ve výši 22,5 mil. EUR (to znamená v měsících, které následovaly po konečném záporném rozhodnutí Komise). Pokud jde o odstavec 11 pokynů pro restrukturalizaci, podnik by i přes splacení podpory v roce 2004 zaznamenal pouze jeden ztrátový rok (2004), což nestačí k tomu, aby mohl být považován na základě tohoto odstavce za podnik v obtížích. Je tedy zjevné, že finanční potíže skupiny FagorBrandt se zhoršily počínaje rokem 2005, a to v míře, že by podnik mohl být považován ve smyslu pokynů pro restrukturalizaci za podnik v obtížích (to znamená za podnik, který „bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné moci“ směřuje „v krátkodobém nebo střednědobém výhledu téměř jistě … k ukončení podnikatelské činnosti“) bezpochyby počínaje následujícím rokem (při zohlednění povinnosti vrátit podporu udělenou podle článku 44f) a s jistotou v roce 2007.
Tabulka 1
milionů EUR
2002
2003
2004
2005
2006
2007
Obrat
847,1
857,6
813,2
743,6
779,7
903,0
Hrubé ziskové rozpětí
205,2
215,1
207,0
180,6
171,6
190,4
Zisk po zdanění
15,5
13,8
(3,6)
(13,4)
(18,2)
(5,7)
Vlastní zdroje
69,8
83,4
79,8
70,6
79,4
73,6
(54)
Komise také zaznamenala, že během prvního čtvrtletí roku 2005 se skupina Fagor rozhodla nakoupit 90 % akcií dotčeného podniku ve výši [150-200] mil. EUR. Tato skutečnost prokazuje, že trh nepovažoval podnik za podnik v obtížích ve smyslu pokynů pro restrukturalizaci, to znamená za podnik, který by byl bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné moci v krátkodobém nebo střednědobém výhledu téměř jistě odsouzen k ukončení podnikatelské činnosti.
(55)
Na základě předchozího se Komise domnívá, že podnik založený v lednu 2002 nemohl být během prvních tří let své existence považován za podnik v obtížích, i kdyby okamžitě splatil podporu udělenou podle článku 44f. Komise se tím pádem domnívá, že skutečnost, že Francie ještě v lednu 2005 nezískala zpět podpory udělené podle článku 44f - tedy tři roky po založení společnosti FagorBrandt -, neměla za následek umělé udržování při životě podniku, který by jinak na trhu skončil. Komise se také domnívá, že v uvedeném období neměl podnik důvod, aby žádal o podporu na restrukturalizaci. Na základě předchozího se Komise domnívá, že skutečnost, že Francie ještě v lednu 2005 nezískala zpět podpory udělené podle článku 44f, nepředstavuje obcházení zákazu poskytovat podpory na restrukturalizaci nově založeným podnikům ve smyslu odstavce 12 pokynů pro restrukturalizaci.
(56)
Lze dospět k závěru, že pochybnosti o způsobilosti podniku byly odstraněny, a Komise se domnívá, že podmínky stanovené v oddílu 2.1 pokynů pro restrukturalizaci byly splněny.
6.4. Ustanovení týkající se předchozích protiprávních a neslučitelných podpor
6.4.1. Podpora poskytnutá Francií
(57)
Na základě odstavce 23 pokynů pro restrukturalizaci a na základě skutečnosti, že oznámená podpora zřejmě sloužila především k financování splacení podpory udělené podle článku 44f, uvedla Komise v bodě odůvodnění č. 30 rozhodnutí o zahájení řízení, že má pochybnosti o tom, zda oznámená podpora nepředstavuje obcházení povinnosti splácet a zbavuje tak tuto povinnost její podstaty a jejího užitečného efektu.
(58)
Při hodnocení této otázky Komise zohlednila následující prvky.
(59)
Za prvé: podle ustálené judikatury umožňuje splacení neslučitelných podpor s úrokem návrat do stavu před poskytnutím podpory, a odstraňuje tak narušení hospodářské soutěže, které tato podpora vyvolává. V tomto konkrétním případě má proto navrácení podpory udělené podle článku 44f s úrokem, které je podmínkou vyplacení nové podpory, umožnit návrat do stavu před jejím poskytnutím.
(60)
Za druhé: podnik je způsobilý pro podpory na restrukturalizaci. Na jedné straně není navrácení neslučitelné podpory hlavním důvodem finančních potíží podniku. Důvody jsou jiné a jsou příčinou ztrát zaznamenaných od roku 2004 (viz výše tabulka č. 1). Budoucí splácení neslučitelné podpory pouze tyto potíže zvýší do té míry, že jim podnik bez pomoci státu nebude schopen čelit. Na druhé straně byl proveden plán restrukturalizace činností, jehož náklady dosahují částky 62,5 mil. EUR. To ukazuje, že provozní restrukturalizace nutná k obnovení ziskovosti činností vyžaduje vysoké náklady, vyšší než navrácení podpory udělené podle článku 44f, které bez úroků činí 22,5 mil. EUR. Uvedené prvky prokazují, že skupina FagorBrandt je společností v obtížích, jejíž existence je ohrožena. Může proto jako každá jiná společnost v podobné situaci využít podpor na restrukturalizaci, pokud vyhoví dalším podmínkám stanoveným v pokynech pro restrukturalizaci.
(61)
Za třetí: ve svém rozhodnutí z roku 1991 v případě společnosti Deggendorf (22) Komise konstatovala, že „nezákonně poskytnuté podpory, které společnost Deggendorf od roku 1986 odmítá vrátit, a nově poskytnuté podpory měly za kumulativní následek, že dotčená společnost získala nezaslouženou a neúměrnou výhodu, která narušila podmínky obchodní výměny v míře, jež byla v rozporu se společným zájmem“, a uznala nové podpory za slučitelné za podmínky, že „veřejné orgány (…) musí pozastavit vyplácení podpor společnosti Deggendorf do té doby, dokud nezískají zpět neslučitelné podpory (…)“. Ve svém rozsudku ze dne 15. května 1997 (23) Soudní dvůr přístup Komise potvrdil. Od té doby přijala Komise několik rozhodnutí za základě stejného přístupu, to znamená, že uznala novou podporu za slučitelnou a zároveň si vynutila pozastavení jejího vyplacení až do navrácení protiprávní podpory (24). V tomto konkrétním případě Komise konstatuje, že pokud nová podpora splní podmínky stanovené v pokynech pro restrukturalizaci, nestojí nic v cestě uplatnění zásady z rozsudku ve věci Deggendorf, to znamená považovat novou podporu za slučitelnou za podmínky, že její vyplacení bude pozastaveno až do navrácení podpory udělené podle článku 44f.
(62)
Pochybnosti Komise byly na základě výše uvedených skutečností odstraněny.
(63)
V této souvislosti si Komise přeje dodat následující upřesnění. Odstavec 23 pokynů pro restrukturalizaci klade v rámci posouzení podpory na restrukturalizaci Komisi povinnost „vzít v úvahu: za prvé kumulativní účinek předchozí a nové podpory a za druhé skutečnost, že předchozí podpora nebyla vrácena.“ Jak je uvedeno v poznámce pod čarou č. 14 pokynů pro restrukturalizaci, toto ustanovení vychází z judikatury ve věci Deggendorf (25). V tomto konkrétním případě se Francie zavázala získat zpět podporu udělenou podle článku 44f dříve, než vyplatí novou podporu. V tomto rozhodnutí je Komise nucena podle výše uvedené judikatury Deggendorf přeměnit tento závazek v podmínku slučitelnosti oznámené podpory. Zajistí tak, aby nedošlo ke kumulaci předchozí a nové podpory a aby byla předchozí podpora vrácena.
6.4.2. Protiprávní italská podpora
(64)
Ke dni 21. října 2008 zůstávala společnost Brandt Italia, která je italskou dceřinou společností skupiny FagorBrandt, dlužna část podpory poskytnuté italskými orgány. Komise prohlásila tuto podporu za neslučitelnou ve svém rozhodnutí ze dne 30. března 2004 (26).
(65)
Jak je připomenuto v bodě odůvodnění č. 61, judikatura Deggendorf (27) v podobném případě potvrzuje, že Komise nepřekračuje svou diskreční pravomoc, pokud uloží navrácení předchozí podpory jako předběžnou podmínku pro vyplacení nové podpory. V případě, že Komise podmíní poskytnutí plánované podpory předchozím navrácením jedné či více předchozích podpor, není povinna přistoupit k přezkumu kumulativního účinku těchto podpor na hospodářskou soutěž, protože podobná podmíněnost umožňuje zabránit tomu, aby došlo ke kumulování zvýhodnění poskytnutého plánovanou podporou se zvýhodněními poskytnutými předchozími podporami (28).
(66)
Komise tak v rámci svého rozhodovacího postupu upřednostňovala navrácení neslučitelných podpor jako předpoklad pro vyplacení nových podpor (29) před uplatňováním odstavce 23 pokynů pro restrukturalizaci, který jí umožňuje zohlednit kumulativní účinek protiprávní podpory s novou.
(67)
Vzhledem ke zvláštním okolnostem tohoto případu hodlá ovšem Komise uplatňovat odstavec 23 pokynů. V tomto konkrétním případě Komise totiž musí přijmout nové rozhodnutí po zrušení svého rozhodnutí ze dne 21. října 2008 Tribunálem. V tomto rámci nemůže Komise zohlednit informace, které neměla v okamžiku přijetí svého prvního rozhodnutí. Komise tak nemůže brát v úvahu nové závazky, které členský stát případně přijal, a ani způsoby zpětného získání protiprávních podpor, ke kterým mohlo dojít po tomto dni.
(68)
Komise proto musí, jak ji k tomu ostatně vyzývá rozsudek Tribunálu ze dne 14. února 2012 (30), přezkoumat kumulativní účinek na hospodářskou soutěž italské podpory s oznámenou podporou na restrukturalizaci.
(69)
Napřed je ale nutno stanovit výši italské podpory, která se měla zohlednit dne 21. října 2008.
(70)
Skupina FagorBrandt se domnívá, že navrácení italské podpory, které připadá na společnost Brandt Italia, by mělo být pravděpodobně nižší než 200 000 EUR.
(71)
V roce 2003 odkoupila totiž skupina FagorBrandt prostřednictvím své dceřiné společnosti Brandt Italia závod ve Verolanuova a jeho aktiva od společnosti Ocean, jež se nacházela v řízení o nuceném vyrovnání. Za dotyčná aktiva nabídla společnost Brandt Italia částku 10 milionů EUR.
(72)
Protože insolvenční správci společnosti Ocean považovali tuto částku za nedostatečnou, přály si italské orgány rozšířit převzetí i na opatření z režimů „Mobilita“ a „Cassa Integrazione“, což byla opatření prohlášená za slučitelná s platným evropským právem. Tato opatření počítala především s tím, že podniky, které přijmou propuštěné zaměstnance, mohou využít osvobození od odvodů na sociální zabezpečení. Cílem rozšíření těchto opatření bylo, aby výhoda, kterou tím nabyvatel získá, přiměřeně navýšila nákupní cenu dotyčných aktiv.
(73)
Italské orgány tak vydaly dne 14. února 2003 legislativní nařízení, které stanovilo, že kupec aktiv každé společnosti v řízení o nuceném vyrovnání, která zaměstnává více než 1 000 zaměstnanců, bude osvobozen od odvodů na sociální zabezpečení a dodatečných odvodů u každého zaměstnance, kterého převezme. Nabytí činností v oblasti elektrospotřebičů společnosti Ocean SpA společností Brandt Italia dne 7. března 2003 bylo způsobilé pro tento režim zavedený na základě dotyčného legislativního nařízení. Výše těchto osvobození, která je odhadována na 8,5 mil. EUR, tak navýšila kupní cenu navrženou společností Brandt Italia, jež tím dosáhla částky 18,5 mil. EUR.
(74)
Ve svém rozhodnutí ze dne 30. března 2004 (31) Komise usoudila, že legislativní nařízení ze dne 14. února 2003, které bylo dne 17. dubna 2003 přeměněno na zákon, představuje protiprávní a neslučitelný režim podpory. Jakmile se společnost Brandt Italia dozvěděla o tomto rozhodnutí Komise, získala od obchodního soudu v Brescii dne 5. července 2004 obstavení poslední částky splátky nákupní ceny (5,7 mil. EUR) a spojila se s orgány činnými v řízení se společností Ocean, aby získala zpět částku, kterou zaplatila navíc. Společnost Brandt Italia totiž soudila, že italský stát musí získat zpět protiprávní podporu od jejího skutečného příjemce.
(75)
Ačkoliv příjemcem předmětné podpory byla podle režimu odmítnutého Komisí společnost Brandt Italia (tedy společnost, která skutečně využila osvobození), domnívala se skupina FagorBrandt, že výsledný prospěch z této podpory byl téměř zcela převeden na věřitele zaevidované insolvenčními správci společnosti Ocean prostřednictvím navýšení nákupní ceny aktiv (navýšení ceny o 8,5 mil. EUR ve srovnání s 8 624 283 EUR skutečně poskytnutých osvobození). Francouzské orgány se proto domnívaly, že zůstatek, který by společnost Brandt Italia/skupina FagorBrandt měly uhradit, je údajně částka 124 283 EUR, ke které je nutno připočítat úroky.
(76)
Italské orgány však Komisi poskytly informace, které toto uvažování vyvrací.
(77)
Dne 13. května 2008 předaly italské orgány Komisi dva rozsudky soudu v Brescii. Tyto rozsudky se týkají sporu mezi Národním institutem sociálního zabezpečení (INPS) a společností Brandt Italia ohledně stanovení výše podpory, tj. osvobození od odvodů na sociální zabezpečení, kterého společnost Brandt Italia využila.
(78)
Prvním rozsudkem ze dne 1. února 2008 se pozastavuje příkaz k úhradě vydaný INPS vůči společnosti Brandt Italia dne 18. prosince 2007. INPS se proti tomuto rozsudku odvolal. Dne 29. dubna 2008 odvolací soud pozastavení příkazu k úhradě zrušil.
(79)
Třetí rozsudek ze dne 8. července 2008 předaný Komisi dne 20. října 2008 dává ve skutkové podstatě za pravdu IPNS, pokud jde o odsouzení společnosti Brandt Italia k úplnému navrácení podpory. Tento rozsudek byl oznámen společnosti Brandt Italia dne 15. září 2008.
(80)
Na základě těchto informací musí Komise stanovit částku podpory, kterou má společnost Brandt Italia/skupina FagorBrandt vrátit, a to ve výši, v jaké ji lze rozumně odhadnout ke dni 21. října 2008. Za tímto účelem bere Komise na vědomí, že rozsudek soudu v Brescii ze dne 8. července 2008 odsuzuje společnost Brandt Italia k navrácení částky 8 890 878,02 EUR.
(81)
Komise se přesto domnívá, že z této částky je nutno vyjmout výši obstavení, tj. částku 5,7 mil. EUR. Společnost Brandt Italia totiž touto částkou nedisponovala, protože byla od rozsudku obchodního soudu v Brescii ze dne 5. července 2004 předběžným opatřením zadržena. K tomuto rozhodnutí je přistoupeno z důvodu rozhodnutí přijatého Komisí dne 30. března 2004, a dotyčná částka je tak obstavena s výhledem na nutnost jejího vrácení. Ke dni 21. října 2008 se tak dalo předpokládat, že tato částka poslouží k navrácení části předmětné podpory. Tento závěr posiluje skutečnost, že:
-
rozhodnutí Komise ze dne 30. března 2004 ve svém bodě odůvodnění č. 18 upřesňuje, že příjemci zakázaného režimu podpory mohli být jak nabyvatelé podniků v obtížích, tak podniky v obtížích. Jinými slovy, dalo se předpokládat, že alespoň část vrácení ponese společnost Ocean;
-
rozsudek soudu v Brescii ze dne 8. července 2008 uvádí existenci této částky zadržené na obstaveném účtu a považuje za „zřejmé“, že by mohla sloužit k částečnému vyrovnání INPS.
(82)
Vzhledem ke skutečnostem uvedeným v bodech odůvodnění č. 76 až 81 Komise soudí, že konečná výše italské podpory, již je nutno zohlednit pro účely této analýzy, dosahuje částky 3 190 878,02 EUR, k níž je nutno připočítat úroky počítané až do dne 21. října 2008.
(83)
Pokud jde o úroky, Komise se domnívá, že okamžik, který je nutno zohlednit pro stanovení jejich částky, není okamžik skutečného vrácení podpory ale okamžik zrušeného rozhodnutí, protože Komise v tomto konkrétním případě analyzuje slučitelnost francouzské podpory ke dni 21. října 2008. Avšak ke dni 21. října 2008 je francouzská podpora kumulovaná s podporou italskou, jež obsahuje úroky vypočítávané až k tomuto dni. Komise proto musí zohlednit kumulativní účinek těchto prvků a nepřičítat k nim úroky počítané až ke dni skutečného navrácení.
(84)
Mimochodem zvýhodnění, jež představují úroky nabíhající mezi 21. říjnem 2008 a dnem skutečného vrácení, bude zrušeno vlastním navrácením, jehož budou muset být samozřejmě součástí.
(85)
Skupina FagorBrandt tak kromě částky 31 mil. EUR podpory poskytnuté francouzskými orgány disponovala částkou ve výši 3 190 878,02 EUR (navýšenou o úroky). Toto zvýhodnění má dopad na hospodářskou soutěž: podnik měl k dispozici dodatečné finanční prostředky, které by za běžných tržních podmínek neměl (tzn. bez neslučitelné italské podpory).
(86)
V souladu s odstavcem 23 pokynů pro restrukturalizaci a rozsudkem Tribunálu ze dne 14. února 2012 má Komise v úmyslu přezkoumat v rámci analýzy slučitelnosti podpory na restrukturalizaci kumulativní účinek této podpory a podpory italské.
(87)
Tento přezkum kumulativního účinku vede Komisi k provedení dvojí kontroly. Na jedné straně musí Komise ověřit, zda vyrovnávací opatření (viz bod odůvodnění č. 89 a následující, a to zejména bod odůvodnění č. 118 a následující) umožňují konkrétně vyrovnat narušení hospodářské soutěže, jež představuje skutečnost, že skupina FagorBrandt vlastnila dodatečné finanční prostředky. Na druhé straně má Komise v úmyslu dohlédnout, aby vlastní příspěvek příjemce neobsahoval skutečně žádnou podporu (viz bod odůvodnění č. 154 a následující). Nelze totiž vyloučit, že se ve vlastním příspěvku, jak ho podnik plánuje, neskrývá dotčená částka.
(88)
U příležitosti této dvojí kontroly může Komise uložit dotčenému členskému státu nové podmínky, a to nezávisle na jeho případných návrzích (které by Komise v tomto konkrétním případě nemohla zohlednit, pokud byly předloženy po 21. říjnu 2008). Jak potvrzuje odstavec 46 pokynů pro restrukturalizaci, „může Komise stanovit jakékoli podmínky nebo povinnosti, které považuje na nutné ve snaze zajistit, aby podpora nenarušovala hospodářskou soutěž v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem, pokud se dotčený členský stát nezavázal, že přijme taková opatření sám“.
6.5. Zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže
6.5.1. Analýza nutnosti vyrovnávacích opatření
(89)
Odstavec 38 pokynů pro restrukturalizaci uvádí, že Komise smí schválit podpory na restrukturalizaci pouze tehdy, jsou-li provázeny vyrovnávacími opatřeními, která snižují záporný dopad podpor na obchod. V případě, že tato opatření neexistují, podpory musí být považovány za „odporující společnému zájmu“ a musí být prohlášeny za neslučitelné se společným trhem. Tato podmínka má často podobu omezení působení, které si podnik smí zachovat na svém či svých trzích na konci restrukturalizačního období.
(90)
Ve svém oznámení Francie tvrdila, že v tomto konkrétním případě nejsou vyrovnávací opatření nutná, a to především proto, že podpora údajně nevyvolá nadměrné narušení hospodářské soutěže. V odstavcích 37, 38 a 40 rozhodnutí o zahájení řízení Komise krátce vysvětlila, proč toto tvrzení odmítá.
(91)
V následujících bodech odůvodnění Komise podrobněji vysvětluje, proč se domnívá, že podpora vede k narušení hospodářské soutěže a proč je provedení vyrovnávacích opatření, na rozdíl od tvrzení francouzských orgánů, nutné.
(92)
Jak již bylo uvedeno, skupina FagorBrandt působí v odvětví výroby velkých domácích spotřebičů a prodává je distributorům (na rozdíl od distribuce a prodeje soukromým osobám). Pokud jde o zeměpisný rozměr trhu s velkými domácími spotřebiči, Komise v minulosti dospěla k názoru, že jej představuje přinejmenším Evropská unie, a to především z důvodu neexistence překážek na vstupu, technického sladění a poměrně nízkých dopravních nákladů (32). Údaje poskytnuté skupinou FagorBrandt a dvěma konkurenty, kteří předložili své připomínky, potvrzují, že trh má rozměr Unie.
(93)
Komise se domnívá, že podpora na restrukturalizaci vyvolává automaticky narušení hospodářské soutěže tím, že zamezí odchodu příjemce z trhu a tím zbrzdí rozvoj konkurenčních podniků. Působí tak proti ukončení činnosti nejméně výkonných podniků, což je, jak uvádí odstavec 4 pokynů pro restrukturalizaci, „obvyklou součástí fungování trhu“. Oznámená podpora ve prospěch skupiny FagorBrandt tak vyvolává výše uvedené narušení hospodářské soutěže. Komise ale poznamenává, že rozsah tohoto narušení hospodářské soutěže je omezen následujícími prvky. Za prvé: podíl skupiny FagorBrandt na evropském trhu velkých domácích elektrospotřebičů představuje nejvýše [0-5] % (33). Za druhé: na stejném trhu působí čtyři konkurenti, každý s podílem 10 % a více (Indesit, Whirlpool, BSH a Electrolux) (34). Ostatně konkurent, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, uznává, že skupina FagorBrandt je na evropském trhu poměrně malým subjektem (viz pochybnosti vyjádřené tímto konkurentem o možnosti obnovit životaschopnost podniku vzhledem k jeho malé velikosti), jehož podíl na trhu klesá (35). Za třetí: podpora je nízká v poměru k obchodnímu obratu skupiny FagorBrandt v Evropě (podpora představuje méně než 4 % obratu v roce 2007) a ještě více v poměru k obchodnímu obratu čtyř hlavních subjektů na trhu, jejichž obrat je vyšší než obrat skupiny FagorBrandt (36).
(94)
Zatímco předchozí odstavec rozebírá otázku narušení hospodářské soutěže vyvolaného podporou, je také nutno podrobit analýze otázku rozsahu „nepříznivého dopadu na podmínky obchodování“ mezi členskými státy, jak uvádí odstavec 38 pokynů pro restrukturalizaci, který zde odráží čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Jak již bylo uvedeno v bodě odůvodnění č. 38 rozhodnutí o zahájení řízení, podpora narušuje umístění hospodářské činnosti mezi členskými státy, a tím podmínky obchodování mezi nimi. Skupina FagorBrandt je podnikem, který převážně vyrábí a zaměstnává ve Francii (k [80-100] % objemu vyrobeného podnikem dochází ve Francii). Bez podpory francouzského státu by skupina FagorBrandt z trhu rychle zmizela. Ovšem výrobky vyráběné ve výrobních závodech skupiny FagorBrandt konkurují převážně výrobkům, které její konkurenti vyrábějí v jiných členských státech (37). Odchod skupiny FagorBrandt z trhu by tak jejím konkurentům umožnil výrazně zvýšit prodej, a tím i výrobu. Podpora zachovává ve Francii výrobu, která by se jinak přemístila do jiných členských států. Má tedy nepříznivý dopad na podmínky obchodu tím, že omezuje možnost konkurentů sídlících v jiných členských státech vyvážet do Francie (38). Podpora také omezuje možnosti prodeje do zemí, kam skupina FagorBrandt bude nadále vyvážet své výrobky. Vzhledem k objemu prodeje skupiny FagorBrandt a souvisejících pracovních míst není nepříznivý dopad na podmínky obchodu zanedbatelný.
(95)
Na základě předchozí analýzy se Komise domnívá, že skutečná vyrovnávací opatření (to znamená nezanedbatelná), byť omezeného rozsahu, jsou nezbytná.
6.5.2. Rozbor již provedených opatření
(96)
V odstavci 39 rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjádřila své pochyby o tom, zda je možné považovat opatření oznámená francouzskými orgány za vyrovnávací, protože odstavec 40 pokynů pro restrukturalizaci uvádí, že „odpisy a ukončení ztrátových činností, které by bylo v každém případě nutné pro obnovení životaschopnosti podniku, nebude za účelem posouzení kompenzačních opatření považováno za snížení kapacity nebo omezení působnosti na trhu.“ Zdálo se, že všechna opatření popsaná francouzskými orgány spadají do oblasti působnosti této výjimky. V rámci formálního vyšetřovacího řízení Francie opakovala, že považuje ukončení výroby mrazicích pultů a přenosných mikrovlnných trub, stejně jako prodej společnosti Brandt Components za tři platná vyrovnávací opatření. Komise proto přistoupila k podrobnému rozboru uvedených opatření a dospěla k následujícím závěrům.
(97)
Pokud jde o uzavření továrny vyrábějící mrazicí pulty v roce 2005 (závod v Lesquin), Francie ve svém oznámení ze dne 6. srpna 2007 uvedla, že tento závod „vyrábějící pro celou skupinu FagorBrandt mrazicí pulty a skladovací skříně na víno dosáhl velikosti…, která mu neumožňovala krýt své jak přímé, tak fixní náklady, a v roce 2004 hospodařil s provozní ztrátou ve výši 5,8 mil. EUR“. Jedná se tedy bez pochyby o ukončení ztrátové činnosti, které je nutné pro obnovení životaschopnosti podniku (39) a které nemůže být při uplatnění odstavce 40 pokynů pro restrukturalizaci považováno za vyrovnávací opatření.
(98)
Pokud jde o ukončení výroby přenosných mikrovlnných trub v závodě v Azenay, jednalo se rovněž o ukončení ztrátové činnosti, které bylo nutné pro obnovení životaschopnosti podniku, což ostatně francouzské orgány ve svých podáních výslovně připustily (40). Nevýnosnost této činnosti nepřekvapuje vzhledem k tomu, že právě přenosné mikrovlnné trouby jsou tržním segmentem, do něhož se nejvíce podařilo proniknout výrobkům ze zemí s nízkými náklady (41). Výrobní závod v Azenay navíc přišel o důležité smlouvy na výrobu mikrovlnných trub ve prospěch jiných skupin (42). Lze uzavřít, že na základě odstavce 40 pokynů pro restrukturalizaci nelze toto opatření považovat za vyrovnávací.
(99)
Naproti tomu podnik v březnu 2004 přenechal svou dceřinou společnost Brandt Components (výrobní závod v Nevers) rakouské skupině ATB za cenu ve výši 3 mil. EUR. V tomto případě se nejedná ani o odpis (43), ani o ukončení činnosti. Toto opatření proto není výše uvedenými ustanoveními odstavce 40 pokynů pro restrukturalizaci vyloučeno. Činnost postoupená v březnu 2004 (44) dosáhla v roce 2003 obratu ve výši 35,4 mil. EUR, což odpovídalo 4 % obratu podniku v roce 2003, a zaměstnávala 306 pracovníků, což odpovídalo 6 % zaměstnanců podniku. Byla zapojena do konstrukce, vývoje, výroby a uvádění na trh elektrických motorů pro automatické pračky. Uvedený převod měl tudíž za následek omezení působení podniku na trhu součástí automatických praček.
(100)
Toto poslední opatření nelze přesto přijmout jako platné vyrovnávací opatření. K prodeji společnosti Brandt Components totiž došlo přibližně tři a půl roku před oznámením zkoumané podpory. Toto opatření k tomu neomezuje působení skupiny FagorBrandt na trhu velkých domácích elektrospotřebičů (45), což je hlavní trh, na kterém bude FagorBrandt nadále působit. Toto opatření proto nemělo za cíl a nemohlo mít za důsledek omezení narušení hospodářské soutěže, které by mohlo vyvolat poskytnutí plánované podpory.
6.5.3. Vyrovnávací opatření navržená francouzskými orgány
(101)
Jako odpověď na pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení ohledně nedostatečnosti oznámených vyrovnávacích opatření francouzské orgány navrhují zastavit uvádění na trh mrazicích a varných výrobků značky Vedette po dobu pěti let. K tomu navíc navrhují zastavit buď uvádění na trh myček nádobí značky Vedette, nebo postoupení značky […].
(102)
Jak již bylo uvedeno výše, skupina FagorBrandt uskutečňuje [50-80] % prodeje na francouzském trhu, kde měla v roce 2006 podíl na trhu ve výši [10-20] % z hlediska hodnoty a [10-20] % z hlediska objemu. To znamená, že pokud by skupina FagorBrandt ukončila své činnosti, prospělo by to především jejím konkurentům na francouzském trhu, kteří by mohli zvýšit svůj prodej. Jsou to tedy tyto podniky, jichž se nejvíce dotýká přežití skupiny FagorBrandt, které podpora umožňuje. Na italském trhu je naopak prodej skupiny FagorBrandt velmi omezený. Jako vyrovnávací opatření tak Komise upřednostňuje ukončení uvádění na trh myček nádobí pod značkou Vedette před postoupením značky […], protože výrobky značky Vedette (46) jsou uváděny výlučně na francouzský trh, zatímco výrobky […] jsou hlavně prodávány […].
(103)
Je proto nutné analyzovat rozsah dodatečných vyrovnávacích opatření s cílem zjistit, zda jsou dostatečná.
(104)
V roce 2007 představoval prodej mrazicích zařízení (chladničky a mrazničky) značky Vedette [10-20] mil. EUR, tedy [0-5] % obratu skupiny FagorBrandt.
(105)
Zastavení uvádění na trh mrazicích zařízení po dobu pěti let umožní konkurentům působícím na francouzském trhu posílit jejich postavení v tomto odvětví. Podle studie ústavu GfK z roku 2007 jsou hlavními konkurenty skupiny FagorBrandt, která má podíl na trhu z hlediska hodnoty ve výši […] %, na trhu chladniček ve Francii společnosti, Whirlpool ([…] %), Indesit ([…] %) a Electrolux ([…] %). Na trhu mrazniček jsou hlavními konkurenty skupiny FagorBrandt ([…] %) společnosti Whirlpool ([…] %), Liebherr ([…] %) a Electrolux ([…] %).
(106)
V roce 2007 představoval prodej varných zařízení značky Vedette [5-10] mil. EUR, tedy [0-5] % obratu skupiny FagorBrandt.
(107)
Zastavení uvádění na trh varných zařízení po dobu pěti let tudíž umožní konkurentům posílit jejich postavení na trhu kuchyňských sporáků. Podle studie ústavu GfK z roku 2007 jsou hlavními konkurenty skupiny FagorBrandt (která má podíl na trhu z hlediska hodnoty ve výši […] %) na trhu sporáků ve Francii společnosti Indesit ([…] %), Electrolux ([…] %) a Candy ([…] %).
(108)
V roce 2007 představoval prodej myček nádobí značky Vedette [5-10] mil. EUR, tedy [0-5] % obratu skupiny FagorBrandt.
(109)
Podle studie ústavu GfK z roku 2007 jsou hlavními konkurenty skupiny FagorBrandt (která má podíl na trhu z hlediska hodnoty ve výši […] %) na trhu myček nádobí ve Francii společnosti BSH ([…] %), Whirlpool ([…] %) a Electrolux ([…] %). Zastavení uvádění na trh myček nádobí pod značkou Vedette tak umožní konkurentům rozšířit jejich působení na tomto trhu.
(110)
Shrnuto, výrobky značky Vedette, jejichž uvádění na trh bude zastaveno, představují [0-5] % obratu skupiny (47). Francouzské orgány uvádějí, že to bude vyžadovat významná přizpůsobení uvnitř podniku […].
6.5.4. Závěr k vyrovnávacím opatřením navrhovaným francouzskými orgány a uložení dodatečného vyrovnávacího opatření Komisí
(111)
Navrhovanými vyrovnávacími opatřeními jsou zastavení uvádění na trh po dobu pěti let určitých výrobků (varná zařízení, mrazicí zařízení a myčky nádobí) značky Vedette (48) a postoupení společnosti Brandt Components. Jedná se o skutečné omezení působení na trhu (tzn. nezanedbatelné), ovšem omezeného rozsahu.
(112)
Komise se však domnívá, že vyrovnávací opatření, které se týká značky Vedette a které navrhují francouzské orgány, představuje jediné platné vyrovnávací opatření a že není dostatečné. Komise proto přijímá rozhodnutí uložit jako podmínku slučitelnosti prodloužení zastavení uvádění na trh výrobků značky Vedette o další tři roky. Zatímco navrhované zastavení se týká pěti roků, konkrétně to znamená, že toto zastavení bude prodlouženo o tři roky na celkovou dobu osmi let.
(113)
Podle informací, které měla Komise k dispozici ke dni 21. října 2008, lze dopad tohoto vyrovnávacího opatření („VO“) odhadnout z hlediska ztráty obratu na základě níže uvedené tabulky č. 2 (49) dvěma způsoby.
Tabulka 2
milionů EUR
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
Obrat skupiny FagorBrandt
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
Dopad VO, horní hranice
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
Dopad VO, dolní hranice
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
(114)
U číselných údajů tabulky č. 2 za roky 2009 až 2012 se jedná o údaje poskytnuté francouzskými orgány a skupinou FagorBrandt ohledně dopadu vyrovnávacího opatření, jež navrhují (k tomuto dopadu viz rovněž bod odůvodnění č. 143 a následující).
(115)
Prvním způsobem, jak vypočítat dopad dodatečného vyrovnávacího opatření uloženého Komisí, je vynásobit třemi ztrátu výnosů za poslední rok, který posuzovaly francouzské orgány (tj. rok 2012). Při optimistickém scénáři pro podnik je tedy tento dopad 3 × [40-60] mil. EUR, tj. celkově [120-180] mil. EUR.
(116)
Druhým způsobem výpočtu dopadu dodatečného vyrovnávacího opatření je extrapolovat údaje za rok 2013 až 2016 uplatněním lineárního navýšení ve výši [1,5-3] % na údaje za rok 2012, což odpovídá pokračujícímu růstu obratu, který podnik pro období 2009-2012 odhadoval na [1,5-3] %. Z důvodů vysvětlených v bodě odůvodnění č. 125 a následujících je tento předpoklad růstu obratu považován vzhledem ke strategii skupiny a výhledům trhu za rozumný. Z tohoto pohledu připraví vyrovnávací opatření při optimistickém scénáři pro podnik skupinu FagorBrandt o obrat ve výši [120-180] mil. EUR.
(117)
Navrhované vyrovnávací opatření se proto jeví jako přiměřené a samo o sobě stačí k tomu, aby úměrně omezilo negativní důsledky poskytnutí předmětné podpory pro hospodářskou soutěž: při optimistickém scénáři připraví za období 2014-2016 podnik o obrat ve výši, jež se pohybuje mezi [120-180] mil. EUR. Tento nevytvořený obrat umožní konkurentům zvýšit jejich prodej. Uvedené vyrovnávací opatření rovněž podniku ztíží opětovné uvedení na trh dotčených výrobků značky Vedette po jejich osmileté nepřítomnosti (v současné době jsou na trh uváděny pouze pračky Vedette). I když značka úplně nemizí, náklady spojené s jejím návratem jsou úměrné rokům její nepřítomnosti na trhu. Čím méně bude značka na trhu přítomna, tím více ztratí na známosti.
(118)
Dále je nutno ověřit, zda toto nové vyrovnávací opatření umožňuje vyrovnat také konkurenční zvýhodnění vyvolané kumulativním účinkem italské podpory a podpory na restrukturalizaci. Lze totiž konstatovat, že k 21. říjnu 2008 skupina FagorBrandt disponovala částkou ve výši 3 190 878,02 EUR (tj. s úroky přibližně 4 mil. EUR), na kterou neměla nárok. Toto zvýhodnění má dopad na hospodářskou soutěž: podnik měl totiž k dispozici dodatečné finanční prostředky. Dodatečné vyrovnávací opatření má ale za následek, že dojde k vyrovnání uvedeného narušení hospodářské soutěže.
(119)
Tabulka č. 3 níže dokládá čistou ztrátu (čili záporné volné hotovostní prostředky - free cash flow) ve spojení s vyrovnávacím opatřením. U číselných údajů za období 2009-2012 se jedná o údaje, které Komisi oznámily francouzské orgány. U číselných údajů za období 2013-2016 se jedná o extrapolaci pomocí zvýšení údajů za rok 2012 o [1,5-3] % ročně (50).
Tabulka 3
milionů EUR
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
Konečný výsledek bez VO
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
Dopad VO, horní hranice
- [10-15]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
Dopad VO, dolní hranice
- [15-20]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
(120)
Ukazuje se, že při optimistickém scénáři (pro podnik) připraví tři dodatečné roky skupinu FagorBrandt o hotovostní prostředky ve výši, jež se pohybuje mezi [10-20] mil. EUR (znásobí-li se třikrát údaj za rok 2012) a [10-20] mil. EUR (sečtou-li se extrapolované údaje). Jinými slovy: uložení tohoto nového vyrovnávacího opatření ve zcela značné míře vyrovnává zvýhodnění, jež spočívalo v tom, že podnik měl k dispozici hotovostní prostředky ve výši přibližně 4 milionů EUR.
(121)
Vyrovnávací opatření konečně nepřestávají být vhodná kvůli skutečnosti, že se uplatňují i po ukončení restrukturalizačního období (stanovenému na 31. prosince 2012). Jsou-li totiž vyrovnávací opatření nutná na základě poskytnutí podpory na restrukturalizaci, nejsou přesto součástí vlastního restrukturalizačního procesu, ale představují vyrovnání poskytnuté konkurentům podpořeného podniku za účelem vyrovnání narušení hospodářské soutěže, jímž tito konkurenti mohli být postiženi. Jejich účinek a užitečnost proto nezpochybňuje skutečnost, že platí po dobu, jež přesahuje období restrukturalizace, pokud byla zavedena z důvodu restrukturalizace usnadněné státní podporou a pokud mají za cíl a důsledek vyrovnání narušení hospodářské soutěže vyvolaného touto podporou.
(122)
Komise se proto domnívá, že uvedená opatření umožňují vyhnout se nadměrnému narušení hospodářské soutěže ve smyslu odstavců 38 až 40 pokynů pro restrukturalizaci.
6.6. Obnovení životaschopnosti podniku
6.6.1. Plán restrukturalizace, tržní výhledy a věrohodnost prognóz zahrnutých do plánu restrukturalizace
(123)
Již zahájený plán restrukturalizace skupiny FagorBrandt v zásadě počítá:
-
se soustředěním a rozvojem zaměřeným na […];
-
s racionalizací nákupní politiky a […];
-
s postoupením činností a uzavřením závodů (51);
-
se snížením počtu zaměstnanců (52);
-
s opatřeními zaměřenými na posílení zachování podniku (53).
(124)
Po přezkumu Komise potvrzuje, co již oznámila v rozhodnutí o zahájení řízení, a to že soudí, že tento plán je v souladu s podmínkami stanovenými v odstavcích 35 až 37 pokynů pro restrukturalizaci. Jinými slovy: dotčený plán restrukturalizace umožňuje obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku.
(125)
Komise si přesto přeje vyložit níže svou analýzu a své závěry ohledně tržních výhledů a věrohodnosti prognóz zahrnutých do plánu restrukturalizace.
(126)
Komise vyhodnotila prognózy obsažené v plánu restrukturalizace, a to především z hlediska výhledů růstu. Komise si přeje připomenout, že v tomto rozhodnutí jsou zohledněny pouze údaje, které byly k dispozici v říjnu roku 2008.
(127)
Podle organizace CECED (54) vývoj na evropském trhu z hlediska objemu v období 2005-2007 prokázal mírný růst v západní Evropě (o přibližně 2 % ročně) a trvalý ve východní Evropě (o přibližně 7 % ročně). Posledně uvedená míra růstu je ale proměnlivá, protože podléhá výkyvům hospodářství: dvoumístný hospodářský růst se může snadno střídat s dvoumístným hospodářským poklesem a obráceně.
(128)
Pokud je možno v dlouhodobém výhledu předpokládat sbližování nákupních zvyků ve východní Evropě s Evropou západní, slabá kupní síla v těchto zemích má za následek, že se poptávka soustředí na nejnutnější a nejlevnější výrobky (pračky nebo chladničky). A právě na tyto trhy vstoupila turecká a asijská konkurence.
(129)
Možné trhy pro skupinu FagorBrandt se tedy nacházejí v západní Evropě, protože jsou důležitější jak z hlediska hodnoty, tak z hlediska objemu a také proto, že se na nich méně uplatňují výrobky z dolní části sortimentu nabídky, ve kterých skupina FagorBrandt nemůže již být konkurenceschopná a které jsou příčinou prudkého růstu ve východní Evropě.
(130)
Přesněji řečeno, referenčním trhem skupiny FagorBrandt je francouzský trh, kde skupina uskutečňuje [50-80] % svého prodeje, vyrábí [80-100] % svého objemu a zaměstnává [80-100] % zaměstnanců skupiny. Podle organizace GIFAM (55) vzrostl ve Francii trh velkých domácích spotřebičů v roce 2007 o 1 % ve srovnání s rokem 2006, a to jak z hlediska objemu, tak z hlediska hodnoty. Konkrétněji, trh spotřebičů […], na který se skupina FagorBrandt chce zaměřit, zaznamenal ve srovnání s rokem 2006 růst o […] %, zatímco u spotřebičů […] prodej klesl o […] %.
(131)
Vývoj podle druhu výrobků ukazuje, že slibné trhy, které se v Evropě a především ve Francii rozvíjejí, jsou především trhy […]. Růst u výrobků […] je významný, zatímco chladicí zařízení téměř stagnují, jak dokládá tabulka převzatá ze studie sdružení GIFAM:
Tabulka 4
(132)
Rozhodnutí skupiny FagorBrandt na jedné straně se soustředit především na […] a na druhé straně rozvíjet […] se proto jeví v souladu s vývojem jednotlivých segmentů a výrobků.
(133)
Komise se po analýze dalších zásadních prvků plánu restrukturalizace dokládajících věrohodnost prognóz provozní ziskovosti skupiny FagorBrandt v dlouhodobém výhledu domnívá, že tyto prognózy uvedené v tabulce č. 5 jsou realistické.
Tabulka 5
milionů EUR
2009
2010
2011
2012
Obrat skupiny FagorBrandt
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
Konečný výsledek
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
(134)
Zbývající část analýzy se proto omezí na dvě přesně vymezené pochybnosti v otázce, zda je plán restrukturalizace realistický a dostatečný, které byly vyjádřeny v rozhodnutí o zahájení řízení.
(135)
Za prvé: Komise si vyžádala vysvětlení ohledně očekávaného zvýšení obchodního obratu o 20 % v roce 2007. Francouzské orgány vysvětlily, že v roce 2006 došlo ke změně oblasti činnosti skupiny FagorBrandt převodem distribuce značky Fagor na francouzském a anglickém trhu ze společnosti Fagor na skupinu FagorBrandt a později převodem všech činností společnosti Fagor ve Francii (56). Obchodní obrat těchto činností na rok 2007 byl odhadován na [50-100] mil. EUR a byl zahrnut do obchodního obratu skupiny FagorBrandt na rok 2007. Z hlediska konstantní oblasti činnosti dosáhlo plánované zvýšení obratu pouze [5-10] %. Od té doby oznámila Francie Komisi skutečný obchodní obrat dosažený v roce 2007. Dosáhl výše 903 mil. EUR oproti obratu ve výši 779,7 mil. EUR dosaženému v roce 2006, což představuje meziroční růst řádově o 16 %.
(136)
Za druhé: Komise zaznamenala, že plán restrukturalizace neuvádí, jak se skupina FagorBrandt míní vypořádat s navrácením neslučitelné podpory, která byla poskytnuta její italské dceřiné společnosti, což představuje riziko pro obnovení životaschopnosti podniku. Francouzské orgány upřesnily, že vrácení italské podpory společností Brandt Italia by pravděpodobně nemělo dosáhnout částky 200 000 EUR (viz bod odůvodnění č. 70 a následující). Avšak, jak již Komise uvedla (viz bod odůvodnění č. 76 a následující), výše italské podpory, kterou je nutno zohlednit pro účely tohoto rozhodnutí, dosahuje částky 3 190 878,02 EUR, ke které je nutno připočítat úroky účtované až do dne 21. října 2008. Komise se přesto domnívá, že vrácení této částky, se kterým je nutno počítat, nezpochybňuje obnovení životaschopnosti podniku, protože skupina FagorBrandt je povinna navýšit svůj vlastní příspěvek o částku rovnající se částce 3 190 878,02 EUR a úrokům (v tomto ohledu viz bod odůvodnění č. 149 a následující).
(137)
Na základě výše uvedených skutečností dospívá Komise k závěru, že pochybnosti o obnovení životaschopnosti uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení byly odstraněny.
6.6.2. Pochybnosti o obnovení životaschopnosti vyjádřené jednou ze zúčastněných stran
(138)
Jak již bylo uvedeno, konkurent nepřející si zveřejnit svou totožnost popírá, že by restrukturalizace mohla obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku. Za prvé: domnívá se, že podnik měl převést část své výroby do výrobních oblastí s nízkými náklady, kde může výrazně ušetřit. Za druhé: podnik nebude mít prostředky na nutné investiční výdaje na zlepšení svých výrobků v průmyslovém odvětví, které vyžaduje každý rok značné investice do průmyslového vybavení, vývoje, výzkumu a rozvoje. Konečně: zdůrazňuje, že podnik zůstává v poměru ke svým konkurentům příliš malý. V následujících bodech odůvodnění se Komise pokusí ověřit, zda připomínky konkurenta, který si nepřeje zveřejnit svou totožnost, nezpochybňují její vlastní závěry ohledně obnovení životaschopnosti.
(139)
Pokud jde o nutnost převést část výroby do zemí s nižšími náklady, Komise zjišťuje, že francouzské orgány odpověděly právě na tento bod. Připomínají, že rozvoj, na který se zaměřuje skupina FagorBrandt (inovační výrobky s vysokou přidanou hodnotou) stejně jako někteří z jejích čistě evropských konkurentů, nejde dohromady se systematizováním jejich výroby v zemích s nízkými náklady. […] U hlavních subjektů odráží umístění výrobních jednotek v zemích s nízkými náklady také jejich vůli rozvíjet v těchto zemích prodej.
(140)
Pokud jde o tvrzení konkurenta, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, ohledně skutečnosti, že skupina FagorBrandt nemůže vynaložit značné investice nutné pro zachování její konkurenceschopnosti, a ohledně malé velikosti podniku v porovnání s hlavními subjekty, Komise konstatuje, že sama uvedla v bodě odůvodnění č. 8 rozhodnutí o zahájení řízení, že právě tyto skutečnosti přispěly k potížím podniku. Poznamenává ale, že plán restrukturalizace zřejmě přináší odpovědi na tyto výzvy. Podnik totiž zamýšlí soustředit se na […]. Komise navíc konstatuje, že některé podniky odvětví si dokáží i přes svou malou velikost v porovnání s hlavními subjekty a jejich značnou výrobu v zemích západní Evropy zachovat konkurenceschopnost tím, že se soustředí na určité výrobky a segmenty (jedná se buď o tzv. „specializované“ subjekty jako Miele, Smeg, Liebherr, Teka nebo o malé výrobce vnitrostátního rozměru jako Candy a Gorenje). Komise ostatně konstatuje, že čím dál tím větší zahrnutí společnosti FagorBrandt do skupiny Fagor přispívá svým dílem k řešení problémů spojených s její velikostí. Souhrnem Komise uznává, že body přednesené konkurentem představují pro společnost FagorBrandt výzvy, ale domnívá se, že plán restrukturalizace je takové povahy, aby na ně přinesl odpovědi, a představuje dostatečnou pravděpodobnost obnovení životaschopnosti.
(141)
Na základě výše uvedeného se Komise domnívá, že připomínky předložené konkurentem, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, nezpochybňují její hodnocení, podle nějž plán restrukturalizace umožní obnovení dlouhodobé životaschopnosti skupiny FagorBrandt.
6.6.3. Dopad dodatečných vyrovnávacích opatření na obnovení životaschopnosti
(142)
Konečně a stále ještě ve věci obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku je Komise podle poslední věty odstavce 38 pokynů pro restrukturalizaci povinna ověřit, zda plánovaná vyrovnávací opatření neohrozí životaschopnost podniku. Jak bylo analyzováno, francouzské orgány navrhly vyrovnávací opatření, jež nebyla zahrnuta do finančních prognóz připojených k oznámení. Tato opatření budou muset být provedena, protože je Komise považuje za nutná. Pokud jde o tato opatření, tj. pětileté pozastavení prodeje chladicích a varných výrobků a myček nádobí značky Vedette, která vyvolají zhoršení finančních výsledků podniku, je nutno zjistit, zda jsou pro podnik únosná.
(143)
Podle francouzských orgánů uvádějí dvě následující tabulky č. 6 a 7 finanční výsledky podniku při zohlednění provedení dodatečných vyrovnávacích opatření, která navrhují. Tabulka č. 6 zobrazuje optimistický scénář a tabulka č. 7 pesimistický.
Tabulka 6
Pozastavení prodeje mrazicích a varných výrobků a myček nádobí značky Vedette (v milionech EUR)
Optimistický scénář
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Obrat
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Hrubé ziskové rozpětí
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Hospodářský výsledek před zahrnutím neopakujících se položek
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Provozní výsledek (EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Hospodářský výsledek před zdaněním
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Zisk po zdanění
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
[0-5]
[5-10]
[5-10]
Volné hotovostní prostředky (Free Cash Flow)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kumulativní volné hotovostní prostředky ( Cum. Free Cash Flow)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Tabulka 7
Pozastavení prodeje mrazicích a varných výrobků a myček nádobí značky Vedette (v milionech EUR)
Pesimistický scénář
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Obrat
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Hrubé ziskové rozpětí
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Hospodářský výsledek před zahrnutím neopakujících se položek
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Provozní výsledek (EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Hospodářský výsledek před zdaněním
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Zisk po zdanění
- [5-10]
- [5-10]
- [10-15]
[0-5]
[0-5]
[5-10]
Volné hotovostní prostředky (Free Cash Flow)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kumulativní volné hotovostní prostředky ( Cum. Free Cash Flow)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(144)
Tabulky č. 6 a 7 vycházejí z následujících předpokladů ohledně ztráty obratu kvůli stažení několika skupin výrobků uváděných na trh pod značkou Vedette. Takové stažení může mít za následek:
a)
snížení tržeb u skupiny výrobků značky Vedette, jejíž uvádění na trh je pozastaveno;
b)
snížení tržeb u ostatních skupin výrobků prodávaných pod značkou Vedette (57) (negativní dopad na výrobky značky Vedette);
c)
snížení tržeb u ostatních značek (negativní dopad na celé portfolio značek skupiny FagorBrandt).
(145)
Optimistický scénář zohledňuje pouze důsledky a) a b) bodu odůvodnění č. 144 a ztráta způsobená zastavením uvádění na trh určitého výrobku představuje ztrátu ve výši [70-90] % obchodního obratu u pozastavené výrobní řady (zbývajících [10-30] % představuje částku, kterou skupina FagorBrandt získá zpět nárůstem prodeje stejných výrobků uváděných na trh pod jinou značkou než Vedette) a [20-30] % obchodního obratu u ostatních výrobků uváděných na trh pod značkou Vedette. Pesimistický scénář zohledňuje důsledky c) bodu odůvodnění č. 144 s předpokladem míry ztráty ve výši [110-130] % u zastavené výrobní řady (ztráta se může týkat nejenom 100 % u zastavené výrobní řady ale může se také projevit u ostatních výrobků a značek než jen u výrobní řady, jejíž uvádění na trh je zastaveno) a [20-40] % u ostatních výrobků uváděných na trh pod značkou Vedette. Francouzské orgány vysvětlují, že pesimistický předpoklad odpovídá zkušenosti, kterou již podnik získal: v roce 2003 se ve Francii rozhodl přestat uvádět na trh mikrovlnné trouby pod značkou Vedette a plně se soustředit na značku Brandt, pro kterou bylo vyvinuto mimořádné marketingové úsilí. Uvedené zastavení prodeje mělo velmi záporné následky, protože podnik přišel nejenom o celkový obchodní obrat uskutečněný pod značkou Vedette, ale ztráta zasáhla také značku Brandt (celková ztráta u obou značek představovala […] výrobků během 2 let, již je nutno porovnat s původním prodejem […] kusů, z toho […] pod značkou Vedette, což představuje ztrátu [120-140] % pozastaveného objemu) (58).
(146)
Na základě rozboru údajů z obou výše uvedených tabulek a ostatních údajů poskytnutých francouzskými orgány se Komise domnívá, že zvolená vyrovnávací opatření oslabí podnik, protože vyvolají zhoršení hospodářských výsledků podniku počínaje rokem 2009, kdy začnou být prováděna. Podnik se ale vrátí ke kladnému hospodářskému výsledku již v roce 2010 a ještě ho zlepší v následujících letech. Komise proto soudí, že vyrovnávací opatření navrhovaná francouzskými orgány sice podnik oslabí, ale nezabrání obnovení jeho životaschopnosti.
(147)
Tento závěr není zpochybněn dodatečným vyrovnávacím opatřením uloženým Komisí, a to povinností prodloužit o tři roky zastavení uvádění na trh dotčených výrobků značky Vedette.
(148)
Jak totiž vyplývá z tabulky č. 3, která zobrazuje dopad dodatečného vyrovnávacího opatření na konečný hospodářský výsledek podniku, zůstane tento výsledek v období 2014-2016 kladný a bude vykazovat růst odhadovaný na [1,5-3] %. Stejný závěr proto platí i pro vyrovnávací opatření uložené Komisí: podnik sice oslabí, ale nezbrání obnovení jeho životaschopnosti.
6.7. Omezení podpory na minimum: skutečný příspěvek bez podpory
(149)
Aby podpora mohla být povolena, je podle odstavců 43 až 45 pokynů pro restrukturalizaci nutno, aby její výše a míra byly omezeny na minimum nutné pro provedení restrukturalizace s ohledem na dostupné finanční zdroje podniku, jeho akcionářů či skupiny, ke které náleží. Příjemci podpory musí k plánu restrukturalizace přispět významným dílem z vlastních zdrojů, včetně prodeje aktiv, která nejsou nezbytně nutná pro přežití podniku, nebo z vnějších zdrojů získaných za tržních podmínek.
(150)
Jak uvádí odstavec 43 rozhodnutí o zahájení řízení, dosahují náklady na restrukturalizaci, tak jak jsou popsány v oznámení francouzských orgánů, výše 62,5 mil. EUR. Podnik počítá s tím, že přispěje částkou 31,5 mil. EUR a získá podporu ve výši 31 mil. EUR.
Mil. EUR
%
Restrukturalizační náklady
62,5
100 %
Zdroj financování:
Vlastní úsilí příjemce
4,6
7,4 %
Příspěvek akcionářů
26,9
43 %
Podpora státu
31
49,6 %
(151)
V odstavci 44 rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjadřuje dvě pochybnosti ohledně uvedených údajů. Na jedné straně Komise žádá francouzské orgány o zdůvodnění, proč nezahrnuly vrácení podpory podle článku 44f do restrukturalizačních nákladů. Na druhé straně Komise žádá o vysvětlení povahy vlastního úsilí příjemce.
(152)
Francouzské orgány k druhé pochybnosti odpověděly, že vlastní úsilí příjemce spočívá v bankovních půjčkách, které skupina FagorBrandt získala na trhu. Upřesňují, že v roce 2006 podnik smluvně získal bankovní půjčky ve výši [20-40] mil. EUR a že tato částka byla v roce 2007 navýšena na [20-40] mil. EUR (59). Půjčky byly jištěny […]. Komise konstatuje, že se jedná o „financování z vnějších zdrojů za tržních podmínek“, jak jej stanoví odstavec 43 pokynů pro restrukturalizaci, a představuje tedy platný příspěvek.
(153)
Pokud jde o první pochybnost vyjádřenou Komisí, francouzské orgány uvádějí, že navrácení neslučitelné podpory nemůže být předem označeno za náklad na restrukturalizaci (stejně tak za vlastní úsilí příjemce ve smyslu odstavců 43 a 44 pokynů pro restrukturalizaci). Z tohoto důvodu nezapočítaly podporu podle článku 44f jako restrukturalizační náklad. Udávají ale, že toto navrácení, ohodnocené na přibližně [25-30] mil. EUR (včetně úroků), je samozřejmě zahrnuto do podnikatelského záměru přiloženého k oznámení jako každý jiný běžný finanční výdaj. Komise považuje za nezbytné, aby navrácení bylo vzato v úvahu v podnikatelském plánu, k čemuž v tomto konkrétním případě došlo (60).
(154)
Je ale nutno také zohlednit skutečnost, že k 21. říjnu 2008 italská podpora obdržená společností Brandt Italia představuje částku 3 190 878,02 EUR, níž je nutno připočítat úroky. Nelze proto vyloučit, že se ve vlastním příspěvku, jak ho podnik plánuje, neskrývá dotčená částka. Vlastní příspěvek příjemce se tím dostává pod hranici 50 %, kterou vyžaduje odstavec 44 pokynů pro restrukturalizaci.
(155)
Aby se proto zajistilo, že vlastní příspěvek podniku skutečně neobsahuje prvky podpory a představuje nejméně 50 % nákladů na restrukturalizaci, Komise ukládá jako podmínku tohoto kladného rozhodnutí navýšení vlastního příspěvku v míře odpovídající výši italské podpory, tj. 3 190 878,02 EUR, s tím, že k této částce je nutno připočítat úroky účtované až do dne 21. října 2008.
(156)
Konkrétně to znamená, že je nutno navýšit vlastní příspěvek k nákladům na restrukturalizaci navrhovaný skupinou FagorBrandt o tuto částku (prostřednictvím půjčky, příspěvku akcionářů či jiným způsobem), a to před koncem období restrukturalizace podniku, který je stanoven na 31. prosince 2012. Francouzské orgány musí prokázat toto navýšení do dvou měsíců od uplynutí lhůty dne 31. prosince 2012.
(157)
Pokud jde o tvrzení konkurenta, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, že podpora není omezena na minimum, Komise potvrzuje, že kromě ověření dodržení formálního kritéria vlastního příspěvku přesahujícího 50 % rovněž posoudila, zda je podpora omezena na nutné minimum, a to zejména na základě kritérií stanovených v odstavci 45 pokynů pro restrukturalizaci. Komise se domnívá, že tomu tak je a že výše podpory neumožňuje podniku mít „nadbytek prostředků, jenž by mohl být použit pro agresivní a trh narušující činnosti, které nesouvisejí s procesem restrukturalizace.“
(158)
Komise zejména konstatuje, že po poskytnutí podpory a na konci období restrukturalizace zůstane skupina nadále výrazně zadlužena, a to s poměrem zadlužení k vlastnímu kapitálu stále vyšším než jedna. Skupina FagorBrandt tak bude nucena přednostně přidělovat vytvořené finanční prostředky na snížení této míry zadlužení.
6.8. Zásada „jednou a dost“
(159)
Podle odstavce 72 a následujících pokynů pro restrukturalizaci smí být podpora na restrukturalizaci poskytnuta pouze jednou za období deseti roků.
(160)
V tomto konkrétním případě nelze prohlásit italskou a francouzskou podporu, jejichž příjemcem byla skupina FagorBrandt, za podpory na záchranu a restrukturalizaci. V okamžiku poskytnutí těchto podpor, tj. v roce 2002 a roce 2003, nebyla totiž skupina FagorBrandt v obtížích, jak je prokázáno v bodech odůvodnění č. 45 až 56.
(161)
Je proto dodržena zásada „jednou a dost“ stanovená v pokynech pro restrukturalizaci.
6.9. Úplné provedení plánu
(162)
Plán restrukturalizace skupiny FagorBrandt, včetně všech závazků Francie, musí být proveden v plném rozsahu (61). Komise žádá, aby byla informována o postupu provádění plánu a souvisejících závazků.
7. ZÁVĚR
(163)
Podpora může být prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud budou splněny všechny uložené podmínky,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Podpora, kterou Francie zamýšlí poskytnout ve prospěch podniku FagorBrandt ve výši 31 mil. EUR, je slučitelná s vnitřním trhem za podmínek stanovených v článku 2.
Článek 2
1. Francouzské orgány musí pozastavit vyplácení podpory uvedené v článku 1 tohoto rozhodnutí podniku FagorBrandt, dokud tento podnik nevrátí neslučitelnou podporu, na kterou se vztahuje rozhodnutí Komise 2004/343/ES ze dne 16. prosince 2003 (62).
2. Plán restrukturalizace, s nímž Francie seznámila Komisi dne 6. srpna 2007, je proveden v plném rozsahu.
3. Vlastní příspěvek k nákladům restrukturalizace navrhovaný skupinou FagorBrandt ve výši 31,5 mil. EUR se navýší o částku 3 190 878,02 EUR a úroky účtované z této částky od okamžiku, kdy skupina FagorBrandt dostala k dispozici italskou podporu, do dne 21. října 2008. K tomuto navýšení dojde před uplynutím restrukturalizačního období podniku, jehož konec je stanoven na 31. prosince 2012. Francouzské orgány prokáží toto navýšení do dvou měsíců po uplynutí lhůty dne 31. prosince 2012.
4. Skupina FagorBrandt zastaví uvádění na trh mrazicích a varných zařízení a myček nádobí značky Vedette po dobu osmi roků.
5. Pro zajištění kontroly plnění podmínek stanovených v odstavcích 1 až 4 tohoto článku bude Francie informovat Komisi prostřednictvím výročních zpráv o stavu postupu restrukturalizace skupiny FagorBrandt, o vracení neslučitelné podpory popsané v odstavci 1, o vyplácení slučitelné podpory a o uplatňování vyrovnávacích opatření.
Článek 3
Francie bude informovat Komisi do dvou měsíců po oznámení tohoto rozhodnutí o opatřeních, která provedla, aby mu vyhověla.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.
V Bruselu dne 25. července 2012.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2012 m. liepos 25 d.
dėl valstybės pagalbos SA.23839 (C 44/2007) kurią Prancūzija skyrė įmonei „FagorBrandt“
(pranešta dokumentu Nr. C(2012) 5043)
(Tekstas autentiškas tik prancūzų kalba)
(Tekstas svarbus EEE)
(2013/283/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą (1),
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas pagal minėtus straipsnius (2) ir atsižvelgdama į šias pastabas,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
(1)
2007 m. rugpjūčio 6 d. raštu Prancūzija pranešė Komisijai apie restruktūrizavimo pagalbą grupei „FagorBrandt“.
(2)
2007 m. spalio 10 d. raštu Komisija Prancūzijai pranešė apie savo sprendimą pradėti procedūrą dėl šios pagalbos, numatytą Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV) 108 straipsnio 2 dalyje;
(3)
Komisijos sprendimas pradėti procedūrą (toliau - sprendimas pradėti procedūrą) buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3). Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti su šia pagalba susijusias pastabas.
(4)
Komisija gavo trijų suinteresuotųjų šalių - dviejų konkurentų ir pagalbos gavėjos - pastabas. Įmonė „Electrolux“ savo pastabas išdėstė 2007 m. gruodžio 14 d. rašte. Po 2008 m. vasario 20 d. įvykusio susitikimo su Komisijos tarnybomis ši įmonė 2008 m. vasario 26 d. ir kovo 12 d. raštuose pateikė papildomų pastabų. Vienas konkurentas, pageidavęs likti nežinomas, pateikė pastabas 2007 m. gruodžio 17 d. raštu (4). „FagorBrandt“ savo pastabas pateikė 2007 m. gruodžio 17 d. raštu. 2008 m. sausio 15 d. ir kovo 13 d. raštais Komisija perdavė šias pastabas Prancūzijai, sudarydama pastarajai galimybę jas pakomentuoti, ir gavo Prancūzijos komentarus, išdėstytus atitinkamai 2008 m. vasario 15 d. rašte ir dokumente, pateiktame 2008 m. kovo 18 d. įvykusio susitikimo metu (žr. 5 konstatuojamąją dalį).
(5)
2007 m. lapkričio 13 d. raštu Prancūzija pateikė Komisijai savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą. 2008 m. kovo 18 d. įvyko Komisijos tarnybų, Prancūzijos valdžios institucijų ir „FagorBrandt“ susitikimas. Po šio susitikimo Prancūzijos valdžios institucijos pateikė informaciją 2008 m. balandžio 24 d. ir gegužės 7 d. raštuose. Antrasis minėtų šalių susitikimas įvyko 2008 m. birželio 12 d. Po šio susitikimo Prancūzijos valdžios institucijos pateikė informaciją 2008 m. liepos 9 d. rašte. 2008 m. liepos 15 d. Komisija paprašė papildomos informacijos; Prancūzijos valdžios institucijos ją pateikė 2008 m. liepos 16 d.
(6)
2008 m. spalio 21 d. dėl „FagorBrandt“ restruktūrizavimui suteiktos 31 mln. EUR pagalbos Komisija priėmė teigiamą sprendimą su sąlygomis (5) (toliau - 2008 m. spalio 21 d. sprendimas).
(7)
2012 m. vasario 14 d. Teismas šį sprendimą panaikino (6) (toliau - 2012 m. vasario 14 d. Teismo sprendimas) dėl dviejų akivaizdžių vertinimo klaidų: pirma, buvo atsižvelgta į negaliojančią kompensuojamąją priemonę, ir antra, nebuvo ištirta ankstesnės Italijos valdžios institucijų suteiktos nesuderinamos pagalbos (toliau - Italijos suteikta pagalba), kuri tebėra neišieškota, ir pagalbos, kuriai pritarta, bendra įtaka konkurencijai.
(8)
Todėl Komisija turi priimti naują galutinį sprendimą. Remiantis Teismo praktika (7), priimdama šį sprendimą Komisija gali remtis tik tuomet, t. y. 2008 m. spalio 21 d., savo turėta informacija (žr. 6.2.2. skirsnį „Tyrimo laikotarpis“).
2. APRAŠYMAS
(9)
Aptariamoji pagalba yra restruktūrizavimo pagalba. Numatoma pagalbos suma - 31 mln. EUR. Šią dotaciją skiria Prancūzijos ekonomikos, finansų ir užimtumo ministerija. Pagalbos gavėja yra „“FagorBrandt“ S.A.“, turinti kelias pavaldžiąsias įmones, kurios vykdo gamybinę ir prekybinę veiklą.
(10)
Prancūzijos valdžios institucijos nurodo, kad savo lėšomis ir be valstybės pagalbos „“FagorBrandt“ S.A.“ negalėtų susidoroti su jai kilusiais sunkumais. Prancūzijos teigimu, tiesiogine 31 mln. EUR dotacija bus galima padengti pusę restruktūrizavimo išlaidų (8).
(11)
„FagorBrandt“ grupė (toliau - „FagorBrandt“) netiesiogiai priklauso bendrovei „Fagor Electrodomésticos S. Coop“ (toliau - „Fagor“), pagal Ispanijos įstatymus įsteigtam kooperatyvui. Šios kooperatinės bendrovės kapitalą pasiskirstę maždaug 3 500 narių (darbuotojų-dalininkų), kurių nė vienam negali priklausyti daugiau kaip 25 % kooperatyvo kapitalo.
(12)
Pati „Fagor“ priklauso kooperatyvų grupei „Mondragón Corporación Cooperativa“ (toliau -MCC), kurios kiekvienas kooperatyvas išsaugo savo teisinį ir finansinį savarankiškumą. „Fagor“ priklauso MCC pramonės sektoriaus grupės namų ūkio skyriui.
(13)
2007 m. „FagorBrandt“ apyvarta siekė 903 milijonus EUR. Ji yra stambios namų ūkio įrangos gamintoja; ši įranga apima tris pagrindines prekių grupes: skalbimo (indaplovės, skalbyklės, drabužių džiovyklės ir skalbyklės-džiovyklės), šaldymo (šaldytuvai, šaldymo dėžės ir vertikalūs šaldikliai) ir valgio gaminimo (tradicinės orkaitės, mikrobangų krosnelės, viryklės, viryklių plokštės ir gartraukiai).
3. PRIEŽASTYS, DĖL KURIŲ PRADĖTA PROCEDŪRA
(14)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija pareiškė abejonių dėl penkių dalykų: dėl draudimo teikti restruktūrizavimo pagalbą naujai įsteigtoms įmonėms apėjimo rizikos; dėl įpareigojimo grąžinti nesuderinamą pagalbą apėjimo rizikos; dėl įmonės ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo; dėl kompensuojamųjų priemonių nepakankamumo; dėl pagalbos apribojimo iki būtino mažiausio dydžio, pirmiausia dėl pagalbos gavėjos įnašo.
3.1. Draudimo teikti restruktūrizavimo pagalbą naujai įsteigtoms įmonėms apėjimo rizika
(15)
„FagorBrandt“, įsteigta 2002 m. sausį, pagal Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (toliau - restruktūrizavimo gairės) (9) 12 punktą buvo naujai įsteigta įmonė iki 2005 m. sausio, t. y. trejus metus nuo jos įsteigimo. Tai reiškia, kad tiek tuo metu, kai įmonė buvo atleista nuo mokesčių pagal Bendrojo mokesčių kodekso 44f straipsnį (toliau - pagalba pagal 44f straipsnį), tiek 2003 m. gruodį, kai Komisija paskelbė šia pagalbą nesuderinama ir nurodė ją susigrąžinti (10), „FagorBrandt“ buvo naujai įsteigta įmonė. Taigi pagal restruktūrizavimo gairių 12 punktą jai nebuvo galima skirti restruktūrizavimo pagalbos. Tai, kad įmonei tapus nebe naujai įsteigta įmone, kuriai galima skirti restruktūrizavimo pagalbą, Prancūzija dar nebuvo išieškojusi pagalbos, paskelbtos nesuderinama 2003 m. gruodį, gali reikšti, kad buvo apeitas restruktūrizavimo gairių 12 dalyje nustatytas draudimas.
3.2. Įpareigojimo susigrąžinti nesuderinamą pagalbą apėjimo rizika
(16)
Atkreipdama dėmesį į tai, kad pagalba, apie kurią pranešta, atrodė iš esmės skirta susigrąžinti pagalbai pagal 44f straipsnį, Komisija abejojo dėl to, ar šios pagalbos suteikimas nereiškia, kad apeinamas įpareigojimas susigrąžinti nesuderinamą pagalbą ir ar dėl to pastarosios pagalbos išieškojimas netampa beprasmis ir netenka veiksmingumo.
3.3. Abejonės dėl įmonės ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo
(17)
Kalbant apie įmonės ilgalaikio gyvybingumo atkūrimą, Komisija suabejojo dėl dviejų dalykų. Pirma, atkreipus dėmesį į tai, kad 2007 m. planuojama maždaug 20 % didesnė apyvarta, palyginti su praėjusiais metais, Komisijai kilo klausimas, kuo remiantis daroma tokia prognozė. Antra, Komisija pažymėjo, kad restruktūrizavimo plane nenurodoma, kaip „FagorBrandt“ rengiasi spręsti nesuderinamos pagalbos, kurią gavo jos pavaldžioji įmonė Italijoje, grąžinimo klausimą.
3.4. Kompensuojamųjų priemonių nepakankamumas
(18)
Komisijai taip pat kilo abejonių, ar priimtina tai, kad neįgyvendinamos restruktūrizavimo plane nustatytas priemones papildančios kompensuojamosios priemonės. Komisija priminė, kad:
(i)
Pagal restruktūrizavimo pagalbos gaires (38-41 punktai) pagalbos gavėjai, atitinkantys „didelės įmonės“ kriterijų, įpareigojami įgyvendinti kompensuojamąsias priemones.
(ii)
Negavusi pagalbos „FagorBrandt“ pasitrauktų iš rinkos, be to, pagrindinės šios įmonės konkurentės yra Europos įmonės. Todėl „FagorBrandt“ pasitraukimas iš rinkos leistų jos konkurentėms Europoje labai padidinti savo produkciją ir pardavimą.
(iii)
Atrodo, kad remiantis restruktūrizavimo pagalbos gairių 40 punktu jau įgyvendinamų priemonių negalima laikyti kompensuojamosiomis priemonėmis.
(iv)
Galiausiai Komisija pabrėžė, kad gairėse, galiojusiose tuo metu, kai buvo nagrinėjami bendrovių „Bull“ (11) ir „Euromoteurs“ (12) atvejai, kuriuos nurodo Prancūzija, nebuvo nustatytas įpareigojimas įgyvendinti kompensuojamąsias priemones. Komisija pabrėžė ir kitus svarbius šių atvejų ir čia nagrinėjamo atvejo skirtumus.
3.5. Abejonės dėl pagalbos gavėjos įnašo
(19)
Galiausiai Komisija pareiškė abejonių dėl to, ar laikytasi restruktūrizavimo pagalbos gairių 43-44 punktuose nustatytų sąlygų. Prancūzijos valdžios institucijos pagalbos pagal 44f straipsnį susigrąžinimo neįtraukė į restruktūrizavimo išlaidas, be to, šios institucijos nepaaiškino, iš kur atsirado kai kurios sumos, priskirtos prie „pačios pagalbos gavėjos išteklių“.
4. SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS
4.1. Įmonės „Electrolux“ pastabos
(20)
„Electrolux“ pažymi, kad siekdama spręsti su pasauline konkurencija susijusias problemas ji ėmėsi įgyvendinti didelius ir labai daug kainuojančius restruktūrizavimo planus. Norėdama išlikti konkurencinga ji buvo priversta imtis drastiškų priemonių, pavyzdžiui, uždaryti aštuonias gamyklas Vakarų Europoje, kurių produkcijos gamybą daugiausia perėmė kitos Europoje veikiančios įmonės ir naujos gamyklos Lenkijoje bei Vengrijoje. Panašias restruktūrizavimo operacijas atliko dauguma stambios namų ūkio įrangos sektoriaus įmonių. Taigi „Electrolux“ skundžiasi dėl to, kad „FagorBrandt“ galėjo gauti dotaciją, padėjusią jai išvengti padėties, kurią likusi sektoriaus dalis turi suvaldyti panašios paramos negavusi. Todėl, pasak „Electrolux“, ši pagalba iškraipo konkurenciją kitų įmonių sąskaita.
4.2. Antrojo konkurento pastabos
(21)
Pirma, šis konkurentas, pageidavęs likti nežinomas, mano, kad numatyta pagalba nepadės įmonei atkurti ilgalaikio gyvybingumo. Jis mano, kad siekiant užtikrinti įmonės išlikimą reikia atlikti esminį pramoninį reorganizavimą. Tačiau šis konkurentas mano, kad „FagorBrandt“ neturės pakankamai išteklių būtinoms investicijoms finansuoti. Pagalba taip pat nepadės šiai įmonei pasiekti dydžio, būtino norint pagerinti savo padėtį derantis su didžiaisiais platintojais, kurie teikia pirmenybę Europos Sąjungos rinkoje geriau įsitvirtinusiems tiekėjams.
(22)
Antra, šis konkurentas mano, kad pagalba nėra apribota iki būtino mažiausio dydžio, nes „FagorBrandt“ gali gauti restruktūrizavimui reikiamą finansavimą iš savo akcininko ir kooperatyvo (t. y. MCC, į kurį įeina „Caja Laboral“ bankas), kuriam minėtas akcininkas priklauso.
(23)
Trečia, šis konkurentas mano, kad pagalba gali paveikti konkurenciją ir valstybių narių tarpusavio prekybą. Viena vertus, dauguma šio sektoriaus įmonių gamina savo produkciją Europoje, taigi gali būti laikomos Europos įmonėmis. Konkuruojančios Azijos ir Turkijos įmonės gerai įsitvirtinusios tik kai kurių prekių rinkose. Kita vertus, Europos lygiu „FagorBrandt“ yra penkta pagal dydį šios produkcijos gamintoja ir užima tvirtą poziciją Prancūzijos, Ispanijos ir Lenkijos rinkose. Todėl šis konkurentas mano, kad nesant kompensuojamųjų priemonių Komisija negali pripažinti pagalbos suderinama.
(24)
Ketvirta, dėl anksčiau Prancūzijos ir Italijos suteiktos neteisėtos pagalbos darytinos dvi išvados: „FagorBrandt“ nuolat susiduria su sunkumais, todėl kyla abejonių dėl jos gyvybingumo, be to, pagalba apie kurią pranešta, tikriausiai bus panaudota neteisėtai pagalbai grąžinti, taip apeinant įpareigojimą grąžinti tokią pagalbą.
4.3. “FagorBrandt“ pastabos
(25)
“FagorBrandt“ pastabos panašios į Prancūzijos valdžios institucijų pastabas, kurios glaustai išdėstytos toliau.
5. PRANCŪZIJOS KOMENTARAI
5.1. Prancūzijos komentarai dėl sprendimo pradėti procedūrą
(26)
Dėl galimo pagalbos naujai įsteigtoms įmonėms draudimo apėjimo Prancūzijos valdžios institucijos neginčija, kad pagal restruktūrizavimo pagalbos gairių 12 punktą „FagorBrandt“ trejus metus nuo jos įkūrimo turi būti laikoma naujai įsteigta įmone. Tačiau Prancūzijos valdžios institucijos pažymi, kad klausimą dėl galimos restruktūrizavimo pagalbos „FagorBrandt“ pradėta kelti tik 2006 m. atsižvelgiant į sunkumus, su kuriais įmonė susidūrė nuo 2004 m., ir į jos finansinės padėties blogėjimą nuo 2005 m., t. y. penktaisiais jos gyvavimo metais. Kitaip tariant, įmonė neturėjo pagrindo prašyti restruktūrizavimo pagalbos, kol jos padėtis netapo tokia, kad ši pagalba būtų pateisinama, t. y. 2006 m. Todėl klausimas dėl galimo „trejų metų taisyklės“ nesilaikymo nekeltinas.
(27)
Dėl galimybės, kad suteikiant pagalbą, apie kurią pranešta, įpareigojimas susigrąžinti pagalbą tampa neveiksmingu Prancūzija primena, kad “FagorBrandt“ nėra sunkumus patirianti įmonė tik dėl to, kad turi grąžinti suteiktą pagalbą. Iš tikrųjų jos finansiniai sunkumai prasidėjo 2004 m. ir padėtis labai pablogėjo 2005-2006 m. Komisija sprendime pradėti procedūrą pripažino, kad įmonė yra sunkumus patirianti įmonė pagal restruktūrizavimo pagalbos gaires. Todėl Prancūzija daro išvadą, kad įmonei gali būti skirta restruktūrizavimo pagalba, jei įvykdytos ir kitos tokiai pagalbai gauti nustatytos sąlygos. Klausimas, ar įmonė išliktų 2007 arba 2008 m., jei neturėtų grąžinti pagalbos, nekeltinas, nes pagalbą grąžinti privaloma pagal Komisijos 2003 m. priimtą neigiamą sprendimą dėl pagalbos pagal 44f straipsnį. Taigi pagalbos skyrimas pateisinamas dėl finansinių sunkumų, susidariusių dėl įmonės jau patirtų restruktūrizavimo išlaidų, dar nebaigto restruktūrizavimo ir visų kitų išlaidų, į kurias turi atsižvelgti įmonė, įskaitant pagalbos grąžinimą.
(28)
Dėl ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo ir dviejų abejonių, išreikštų sprendime pradėti procedūrą, Prancūzijos valdžios institucijų nuomonė tokia. Dėl prognozės, kad 2007 m. apyvarta padidės 20 %, palyginti su 2006 finansiniais metais, ji iš esmės paaiškinama 2006 m. pradėtais “FagorBrandt“ veiklos masto pokyčiais. Dėl neatsižvelgimo į neteisėtos pagalbos (suteiktos bendrovei „Brandt Italia“ perimant „Ocean Spa“ namų ūkio įrangos gamybos veiklą), kurią gavo jos pavaldžioji bendrovė Italijoje, gražinimą Prancūzijos valdžios institucijos teigia, kad šis grąžinimas neturėtų paveikti įmonės gyvybingumo atsižvelgiant į tai, kad suma, kurią galiausiai privalo sumokėti „Brandt Italia“, nesiekia 200 000 mln. EUR, nes likusią dalį padengė minėtos veiklos pardavėjas.
(29)
Dėl kompensuojamųjų priemonių nebuvimo Prancūzija primena, kad įmonė 2004 m. pardavė bendrovę „Brandt Components“ (gamyklą Nevere). Be to, bendrovė sumažino gamybos pajėgumą sustabdydama šaldymo dėžių ir atskirai pastatomų mikrobangų krosnelių gamybą. Prancūzijos valdžios institucijos taip pat primena, kad pagalba labai nedaug teiškraipė konkurenciją, todėl kompensuojamųjų priemonių būtinybė sumažėjo. Iš tikrųjų Europoje įmonei “FagorBrandt“ priklauso mažesnė nei [0-5] % (13) rinkos dalis; tai labai mažai, palyginti su pagrindiniais jos konkurentais. Be to, Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad įmonės išlikimas rinkoje leidžia išvengti oligopolinės situacijos. Vykstant oficialiai tyrimo procedūrai Prancūzijos valdžios institucijos pasiūlė įgyvendinti papildomas kompensuojamąsias priemones.
(30)
Dėl Komisijos abejonių, susijusių su pagalbos apribojimu iki būtino mažiausio dydžio ir su pačios pagalbos gavėjos įnašu, Prancūzijos valdžios institucijų nuomonė tokia. Dėl pagalbos grąžinimo neįtraukimo į restruktūrizavimo išlaidas jos pažymi, kad nesuderinamos pagalbos grąžinimo a priori negalima priskirti restruktūrizavimo išlaidoms. Dėl „pačios pagalbos gavėjos išteklių“, nurodytų pranešime apie pagalbą, Prancūzijos valdžios institucijos paaiškino, kad kalbama apie banko paskolas.
5.2. Prancūzijos komentarai dėl suinteresuotųjų šalių pastabų
(31)
Dėl „Electrolux“ pastabų Prancūzija pažymi, kad restruktūrizavimo priemonės, kurių ėmėsi „Electrolux“ ir kiti konkurentai, buvo skirtos ne sunkiai ekonominei padėčiai ištaisyti, o sustiprinti savo padėtį stambios namų ūkio įrangos rinkoje. Todėl Prancūzija mano, kad “FagorBrandt“ padėtis nelygintina su jos konkurentų, kurie, be to, disponuoja daug didesniais finansiniais ištekliais, nes yra daug stambesni, padėtimi.
(32)
Dėl įmonės, kuri pageidavo likti nežinoma, pastabų, susijusių su ilgalaikiu „FagorBrandt“ gyvybingumo atkūrimu, Prancūzijos valdžios institucijos pirmiausia pažymi, kad „FagorBrandt“ ėmėsi priemonių, skirtų iš pradžių sustabdyti nuostolius ir padidinti pelną, kad vėliau būtų galima pasiekti geresnę padėtį rinkoje, pirmiausia plėtojant […].
(33)
Dėl tvirtinimo, kad pagalba nėra apribota iki būtino mažiausio dydžio, nes „FagorBrandt“ gali gauti finansavimą iš savo akcininkų, Prancūzijos valdžios institucijos pabrėžia, kad MCC yra ne kontroliuojančioji bendrovė, o kooperatyvų grupė. Kiekvienas šios grupės kooperatyvas, įskaitant „Fagor“ ar „Caja Laboral“ banką, yra savarankiškas ir priklauso nuo savo paties darbuotojų-kooperatyvo narių, kurie yra jo savininkai, sprendimų. Todėl „FagorBrandt“ gali tikėtis tik „Fagor“ finansinės paramos, kurią riboja pastarosios dabartiniai pajėgumai. „FagorBrandt“ įsigijimas sumažino bendrovės „Fagor“ galimybes skirti lėšų ir šiandien ji gali teikti finansavimą tik iki tam tikros ribos.
(34)
Atsakydamos į pastabas dėl galimų neigiamų padarinių konkurencijai Prancūzijos valdžios institucijos atskleidžia prieštaravimus, slypinčius suinteresuotojo asmens, pageidavusio likti nežinomu, teiginiuose. Viena vertus, pastarasis tvirtina, kad pagalba gali paveikti konkurencijos sąlygas Europos rinkoje. Kita vertus, jis teigia, kad „FagorBrandt“ yra per maža, palyginti su stambiosiomis įmonėmis, todėl kyla pavojus jos gyvybingumui. Be to, dėl kompensuojamųjų priemonių nebuvimo Prancūzijos valdžios institucijos primena, kad jos jau įgyvendino tinkamas kompensuojamąsias priemones ir siūlo taikyti papildomas.
(35)
Atsakydama į teiginius, susijusius su anksčiau Prancūzijos ir Italijos suteikta neteisėta pagalba, Prancūzija primena, kad ši pagalba buvo skirta įgyvendinti ne įmonės restruktūrizavimo programą, o sistemą, pagal kurią siekta teritorijoje išsaugoti darbo vietas. Be to, remdamasi 2007 m. gruodžio 17 d.„FagorBrandt“ Komisijai pateikta informacija, Prancūzija pabrėžia, kad nėra faktinio ryšio tarp suteiktos pagalbos sumos (apie 20 mln. EUR grynosios pagalbos atskaičius mokesčius) ir nesuderinamos pagalbos sumos (apie 27,3 mln. EUR, įskaitant palūkanas). Be to, restruktūrizavimo išlaidos vertinamos 62,5 mln. EUR, taigi yra daug didesnės už prašomos restruktūrizavimo pagalbos sumą. Galiausiai Prancūzijos valdžios institucijos primena pakeičiamą išlaidų pobūdį.
(36)
Dėl įmonės „FagorBrandt“ Komisijai pateiktų komentarų Prancūzijos valdžios institucijos pažymi, kad jos sutinka su šiais patikslinimais, juo labiau, kad jie papildo jų pačių pastabas.
6. PAGALBOS VERTINIMAS
6.1. Pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje
(37)
Komisija mano, kad priemonė yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. Ji teikiama kaip Prancūzijos vyriausybės dotacija, todėl finansuojama iš valstybės išteklių ir yra valstybės pagalba. Priemonė skirta tik „FagorBrandt“, todėl yra atrankinė. Dotacija „FagorBrandt“ suteikiamas pranašumas, nes jai skiriama papildomų išteklių, todėl įmonė gali tęsti savo veiklą. Taigi ši priemonė gali iškraipyti stambios namų ūkio įrangos gamintojų tarpusavio konkurenciją. Galiausiai, pagrindinė stambios namų ūkio įrangos rinkos savybė - plataus masto prekyba tarp valstybių narių. Todėl Komisija priėjo prie išvados, kad priemonė, apie kurią pranešta, yra valstybės pagalba. Prancūzija neprieštarauja tokiai išvadai.
6.2. Teisinis vertinimo pagrindas
6.2.1. Pagalbos suderinamumo teisinis pagrindas
(38)
SESV 107 straipsnio 2 ir 3 dalyse numatytos nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo bendrosios nesuderinamumo taisyklės, nurodytos minėto straipsnio 1 dalyje. SESV 107 straipsnio 2 dalies leidžiančios nukrypti nuostatos šiuo atveju aiškiai netaikytinos.
(39)
Dėl SESV 107 straipsnio 3 dalyje numatytų nukrypti leidžiančių nuostatų Komisija pažymi, kad pagalbos tikslas nėra regioninis ir šio straipsnio b dalis aiškiai netaikytina, taigi galima taikyti tik c dalies leidžiančią nukrypti nuostatą. Šioje dalyje nustatyta, kad leidžiama valstybės pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Šiomis aplinkybėmis nustatyta, kad pagalba buvo suteikta siekiant atkurti ilgalaikį sunkumus patiriančios įmonės gyvybingumą. Restruktūrizavimo pagalbos gairėse Komisija išdėstė, kaip vertina tokios pagalbos suderinamumą. Taigi šios gairės ir yra teisinis vertinimo pagrindas. Komisija mano, kad šiuo atveju netaikytinos jokios kitos Bendrijos rekomendacijos. Prancūzija taip pat nenurodė jokios kitos SESV nustatytos leidžiančios nukrypti nuostatos. Be to, nė viena suinteresuotoji šalis nekritikavo šio teisinio pagrindo pasirinkimo, apie kurį buvo paskelbta jau sprendime pradėti procedūrą.
6.2.2. Tyrimo laikotarpis
(40)
Pagal Teisingumo Teismo praktiką (14), jei panaikinamas Komisijos sprendimas, naują tyrimą ji turi atlikti remdamasi tik ta informacija, kurią turėjo priimdama panaikintąjį sprendimą, šiuo atveju - 2008 m. spalio 21 d.
(41)
Į vėlesnius nei 2008 m. spalio 21 d. įvykius atsižvelgti nereikia. Atliekant tyrimą neturi būti atsižvelgta nei į rinkos pokyčius ar tendencijas, nei į pagalbos gavėjo padėtį. Komisija taip pat neatsižvelgia į restruktūrizavimo plano įgyvendinimo laikotarpį po 2008 m. spalio mėn (15).
(42)
Be to, Komisija neprivalo iš naujo nagrinėti bylos nei papildyti jos nauja technine ekspertize (16). Dokumento, kuriuo užbaigiama kelių etapų administracinė procedūra, panaikinimas nebūtinai reiškia visos procedūros panaikinimą. Jei, kaip šiuo atveju, nepaisant to, kad imtasi tyrimo veiksmų, leidžiančių atlikti išsamią pagalbos suderinamumo analizę, paaiškėja, kad Komisijos atlikta analizė neišsami ir dėl to sprendimas neteisėtas, minėto sprendimo pakeitimo procedūra iš naujo gali būti pradėta remiantis jau atliktu tyrimu (17).
(43)
Be to, savo naują tyrimą Komisija turi pagrįsti tik informacija, kurią ji turėjo 2008 m. spalio mėn., t. y. informacija, dėl kurios Prancūzijos valdžios institucijos ir „FagorBrandt“ jau išreiškė savo poziciją, todėl su jomis konsultuotis iš naujo nereikia (18). Galiausiai suinteresuotųjų trečiųjų šalių teisė pateikti savo pastabas buvo užtikrinta paskelbus pranešimą Oficialiajame leidinyje (19) ir jokia Reglamento Nr. 659/1999 nuostata neįpareigoja minėtoms šalims suteikti dar kartą tokią galimybę, kai pirminis restruktūrizavimo planas pakeistas vykstant tyrimui (20).
(44)
Taigi šis sprendimas pagrįstas 2008 m. spalio 21 d. turėta informacija.
6.3. Įmonės teisė gauti restruktūrizavimo pagalbą
(45)
Kad gautų restruktūrizavimo pagalbą įmonė pirmiausia turi būti pripažinta sunkumus patiriančia įmone pagal restruktūrizavimo pagalbos gairių 2.1 skirsnį.
(46)
Sprendimo pradėti procedūrą 24 punkte Komisija pažymėjo, kad įmonė panaši į sunkumus patiriančią įmonę pagal restruktūrizavimo pagalbos gairių 11 punktą. Sprendimo pradėti procedūrą 27 punkte Komisija taip pat nurodė, kad pagal restruktūrizavimo pagalbos gairių 13 punktą įmonės patiriami sunkumai tapo per dideli, kad jų įveikimą galėtų finansuoti Ispanijoje veikiantis jos akcininkas. Priešingai šiam preliminariam vertinimui konkurentas, pageidavęs likti nežinomas, mano, kad „FagorBrandt“, siekdama įveikti sunkumus, su kuriais susidūrė, gali gauti „Fagor“ ir MCC finansinę paramą. Todėl reikia nustatyti, ar sprendime pradėti procedūrą pateiktas vertinimas turi būti pakeistas. Komisija pažymi, kad šis konkurentas savo teiginį grindžia spaudoje pasirodžiusiu straipsniu (21), kuriame nurodoma, kad „Fagor“ gali lengvai gauti lėšų finansų rinkose. Tačiau Komisija pažymi, kad šis straipsnis paskelbtas 2005 m. balandį ir kad finansinė „Fagor“ padėtis vėliau labai pablogėjo. Prancūzijos valdžios institucijos primena, kad finansinės „Fagor“ skolos (neįskaitant „FagorBrandt“ skolų finansavimo) 2005 m. triskart padidėjo, pirmiausia įsigijus „FagorBrandt“ akcijų ir atlikus dideles pramonės investicijas pačioje „Fagor“. Be to, 2006 m. „Fagor“ 26,9 mln. EUR padidino “FagorBrandt“ kapitalą. Dėl visų šių aplinkybių nepaprastai sumažėjo kooperatyvo skolinimosi galimybės, jo įsiskolinimo koeficientai smarkiai viršijo visuotinai pripažintas ribas.
(47)
Be to, Prancūzijos valdžios institucijos paaiškino, kad vienintelis grupės „FagorBrandt“ akcininkas „Fagor“ yra pagal Ispanijos įstatymus įsteigtas darbuotojų-dalininkų kooperatyvas. Jos kapitalą pasiskirstę maždaug 3 500 narių, kurių nė vienam negali priklausyti daugiau kaip 25 % kooperatyvo kapitalo.
(48)
Dėl šios teisinės formos „Fagor“ negali didinti kapitalo platindama akcijas tretiesiems investuotojams. Savo kapitalą kooperatyvas gali didinti tik kreipdamasis į savo narius, kurių finansinės galimybės apsiriboja asmeninėmis santaupomis. Vienintelė jos plėtros finansavimo galimybė - skolintis iš bankų arba išleisti obligacijas.
(49)
MCC yra kooperatyvų grupė, kuriai priklauso „Fagor“. Kiekvienas šios grupės kooperatyvas išlaiko savo teisinį ir finansinį savarankiškumą. Kitaip tariant, tarp „Fagor“ ir MCC nėra jokio kapitalo ryšio. Taigi MCC yra ne kontroliuojančioji bendrovė, o kooperatinis judėjimas. Kiekvienas šios grupės kooperatyvas, kaip antai „Fagor“ ar bankas „Caja Laboral“, yra savarankiškas ir priklauso nuo savo paties darbuotojų-kooperatyvo narių, kurie yra jo savininkai, sprendimų. Todėl MCC ir jo narių santykiai negali būti suvokiami kaip tradicinės kapitalo grupės ir jos narių santykiai.
(50)
Taigi dėl savo teisinės formos MCC negalėjo surinkti lėšų kaip akcinė bendrovė ir negali būti laikoma patronuojančiąja bendrove pagal restruktūrizavimo pagalbos gairių 13 punktą. Todėl „FagorBrandt“ galėjo tikėtis tik jį patronuojančiosios bendrovės „Fagor“ paramos, priklausančios nuo jos finansinių galimybių.
(51)
Todėl Komisija mano, kad nėra pagrindo peržiūrėti sprendime pradėti procedūrą pateiktą vertinimą dėl to, ar įmonė atitinka reikalavimus pagal restruktūrizavimo pagalbos gairių 11 ir 13 punktus.
(52)
Nagrinėjant, ar įmonė atitinka reikalavimus pagal restruktūrizavimo pagalbos gairių 2.1 skirsnyje apibrėžtas sąlygas, sprendime pradėti procedūrą pareikšta abejonė dėl vieno dalyko, t. y. dėl galimo restruktūrizavimo pagalbos naujai įsteigtoms įmonėms draudimo apėjimo (žr. šio sprendimo 3 skirsnį „Priežastys, dėl kurių pradėta procedūra“).
(53)
Komisija išnagrinėjo įmonės finansinę padėtį, kuri atsispindi toliau pateikiamoje 1 lentelėje. Iš jos aiškiai matyti, kad pirmuosius trejus savo gyvavimo metus įmonė, net jei būtų grąžinusi pagalbą pagal 44f straipsnį, neatitiko restruktūrizavimo pagalbos gairių 10 ir 11 punktuose nustatytų kriterijų, kad ją būtų galima laikyti sunkumus patiriančia įmone: dėl restruktūrizavimo pagalbos gairių 10 punkto atrodo, kad net jei nuo 2004 m. (t. y. po to, kai buvo priimtas galutinis neigiamas Komisijos sprendimas) įmonė būtų grąžinusi 22,5 mln. EUR pagalbą, 2004 m. ji dar nebūtų praradusi pusės savo nuosavo kapitalo; dėl restruktūrizavimo pagalbos gairių 11 punkto, net jei nuo 2004 m. įmonė būtų grąžinusi 22,5 mln. EUR pagalbą, nuostolingi jai būtų buvę tik vieni metai (2004-ieji), o to nepakanka, kad ji būtų pripažinta sunkumus patiriančia įmone pagal šį punktą. Todėl reikia konstatuoti, kad finansinė grupės „FagorBrandt“ padėtis pablogėjo nuo 2005 m., todėl ją neabejotinai galima laikyti sunkumus patiriančia įmone pagal restruktūrizavimo pagalbos gaires (t. y. įmone, kuri, „institucijoms neįsikišus, artimiausiu arba vidutinės trukmės laikotarpiu beveik neabejotinai“ būtų priversta „nutraukti veiklą“) nuo 2006 m. (atsižvelgiant į įpareigojimą grąžinti pagalbą pagal 44f straipsnį) ir neabejotinai 2007-aisiais.
1 lentelė
Milijonais EUR
2002 m.
2003 m.
2004 m.
2005 m.
2006 m.
2007 m.
Apyvarta
847,1
857,6
813,2
743,6
779,7
903,0
Bendrasis pelnas
205,2
215,1
207,0
180,6
171,6
190,4
Grynasis pelnas
15,5
13,8
(3,6)
(13,4)
(18,2)
(5,7)
Nuosavas kapitalas
69,8
83,4
79,8
70,6
79,4
73,6
(54)
Komisija taip pat nustatė, kad per pirmąjį 2005 m. ketvirtį „Fagor“ grupė priėmė sprendimą nupirkti 90 % įmonės akcijų už [150-200] mln. EUR. Tai rodo, kad rinkoje nebuvo laikoma, jog įmonė yra sunkumus patirianti įmonė pagal restruktūrizavimo pagalbos gaires, t. y. įmonė, kuri, institucijoms neįsikišus, artimiausiu arba vidutinės trukmės laikotarpiu beveik neabejotinai būtų priversta nutraukti veiklą.
(55)
Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija mano, kad 2002 m. sausį įsteigtos įmonės pirmuosius trejus jos gyvavimo metus nebuvo galima laikyti sunkumus patiriančia įmone, net jeigu ji nedelsdama būtų grąžinusi pagalbą pagal 44f straipsnį. Todėl Komisija mano, kad tai, jog Prancūzija 2005 m. sausio mėn. (t. y. praėjus trejiems metams nuo „FagorBrandt“ įsteigimo) dar nebuvo išieškojusi pagalbos pagal 44f straipsnį, nebuvo dirbtinis įmonės, kuri kitaip būtų pasitraukusi iš rinkos, veiklos palaikymas. Komisija taip pat mano, kad šiuo laikotarpiu įmonė neturėjo pagrindo prašyti restruktūrizavimo pagalbos. Remdamasi tuo, kas pirmiau išdėstyta, Komisija mano, kad tai, jog Prancūzija 2005 m. sausio mėn. dar nebuvo išieškojusi pagalbos pagal 44f straipsnį, nereiškia, kad buvo apeitas restruktūrizavimo pagalbos naujai įsteigtoms įmonėms draudimas pagal restruktūrizavimo gairių 12 punktą.
(56)
Taigi darytina išvada, kad abejonės dėl įmonės teisės gauti pagalbą išsklaidytos, ir Komisija mano, kad restruktūrizavimo pagalbos gairių 2.1 skirsnyje nustatytos sąlygos yra įvykdytos.
6.4. Nuostatos dėl anksčiau suteiktos neteisėtos ir nesuderinamos pagalbos
6.4.1. Prancūzijos suteikta pagalba
(57)
Atsižvelgiant į restruktūrizavimo pagalbos gairių 23 punktą ir į tai, kad pagalba, apie kurią pranešta, atrodo iš esmės skirta pagalbai pagal 44f straipsnį grąžinti, sprendimo pradėti procedūrą 30 punkte Komisija nurodė abejojanti, ar pagalba, apie kurią pranešta, nėra apeinamas įpareigojimas grąžinti nesuderinamą pagalbą ir dėl to pastarasis tampa beprasmis ir netenka veiksmingumo.
(58)
Nagrinėdama šį klausimą Komisija atsižvelgė į tai, kas išdėstyta toliau.
(59)
Pirma, pagal nusistovėjusią teismų praktiką nesuderinamos pagalbos grąžinimas leidžia atkurti iki pagalbos suteikimo buvusią padėtį ir taip panaikinti pagalbos nulemtą konkurencijos iškraipymą. Taigi šiuo atveju grąžinus pagalbą pagal 44f straipsnį, įskaitant palūkanas (tokia yra naujosios pagalbos skyrimo sąlyga), būtų atkurta iki šios pagalbos paskyrimo buvusi padėtis.
(60)
Antra, įmonė turi teisę gauti restruktūrizavimo pagalbą. Iš tikrųjų įmonės finansiniai sunkumai iš esmės susiję ne su nesuderinamos pagalbos grąžinimu. Juos lėmė kiti dalykai, dėl kurių nuo 2004 m. buvo patirta nuostolių (žr. 1 lentelę). Nesuderinamos pagalbos grąžinimas ateityje tik dar labiau padidins šiuos sunkumus tiek, kad įmonė nebegalės jų įveikti be valstybės pagalbos. Be to, pradėtas įgyvendinti veiklos restruktūrizavimo planas, kurio išlaidos siekia 62,5 mln. EUR. Taigi matyti, kad veiklos restruktūrizavimui, būtinam siekiant atkurti veiklos pelningumą, reikalingos labai didelės išlaidos, daug didesnės nei grąžinta pagalba pagal 44f straipsnį, siekianti 22,5 mln. EUR, neįskaitant palūkanų. Tai įrodo, kad „FagorBrandt“ yra sunkumus patirianti įmonė, kuriai gresia žlugimas. Taigi ji, kaip ir bet kuri tokioje padėtyje atsidūrusi įmonė, gali gauti restruktūrizavimo pagalbą, jei įvykdomos kitos restruktūrizavimo pagalbos gairėse nustatytos sąlygos.
(61)
Trečia, savo 1991 m. sprendime, susijusiame su bendrove „Deggendorf“ (22), pažymėdama, kad „visa neteisėtai suteikta pagalba, kurią „Deggendorf“ nuo 1986 m. atsisako atlyginti (…), kartu gali suteikti šiai bendrovei daug neteisėtos naudos, kuri trikdytų prekybos sąlygas taip, kad prieštarautų bendram interesui“, Komisija nusprendė, kad naujoji pagalba būtų suderinama, jei „valdžios institucijos sustabdytų pagalbos mokėjimą bendrovei „Deggendorf“ (…) tol, kol bus pradėta išieškoti nesuderinama pagalba (…)“. Savo 1997 m. gegužės 15 d. sprendime (23) Teisingumo Teismas patvirtino požiūrį, kurio laikėsi Komisija. Nuo tada Komisija priėmė keletą sprendimų, kuriuose laikėsi tokio pat požiūrio, t. y. laikyti naują pagalbą suderinama įpareigojant sustabdyti jos mokėjimą iki tol, kol grąžinama neteisėta pagalba (24). Komisija pažymi, kad šiuo atveju nuo tada, kai naujoji pagalba atitinka restruktūrizavimo pagalbos gairėse nustatytus reikalavimus, nėra jokių kliūčių laikytis tokio pat požiūrio, kaip ir priimant sprendimą „Deggendorf“ byloje, t. y. laikyti naująją pagalbą suderinama, jei jos mokėjimas būtų sustabdytas iki tol, kol bus susigrąžinta pagalba pagal 44f straipsnį.
(62)
Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytus teiginius, Komisijos abejonės buvo išsklaidytos.
(63)
Šiomis aplinkybėmis Komisija norėtų šį tą patikslinti. Pagal restruktūrizavimo pagalbos gairių 23 punktą Komisija, tirdama restruktūrizavimo pagalbą, įpareigojama „atsižvelgti visų pirma, (…) į anksčiau suteiktos pagalbos ir naujosios pagalbos bendrą įtaką ir, antra, į tą faktą, kad anksčiau suteikta pagalba nebuvo grąžinta“. Restruktūrizavimo pagalbos gairių 14-oje išnašoje nurodyta, kad ši nuostata pagrįsta sprendimu „Deggendorf“ byloje (25). Šiuo atveju Prancūzija įsipareigojo prieš pradėdama mokėti naują pagalbą išieškoti pagalbą pagal 44f straipsnį. Šiame sprendime Komisija pagal „Deggendorf“ byloje priimtą sprendimą turi šį įpareigojimą paversti pagalbos, apie kurią pranešta, suderinamumo sąlyga. Taip ji užtikrins, kad ankstesnė pagalba nebūtų sumuojama su naująja ir kad ankstesnė pagalba bus grąžinta.
6.4.2. Italijos suteikta neteisėta pagalba
(64)
2008 m. spalio 21 d.„Brandt Italia“ („FagorBrandt“ filialas Italijoje) dar nebuvo grąžinusi dalies pagalbos, kurią jai suteikė Italijos valdžios institucijos. 2004 m. kovo 30 d. sprendimu Komisija šią pagalbą paskelbė nesuderinama (26).
(65)
Tokiu atveju, kaip primenama 61 konstatuojamoje dalyje, sprendimas „Deggendorf“ byloje (27) patvirtina, kad Komisija neperžengia savo diskrecijos ribų reikalaudama prieš išmokant naują pagalbą susigrąžinti ankstesnę pagalbą. Jei Komisija mano, kad planuojama teikti pagalba gali būti skirta tik su sąlyga, jog viena ar kelios anksčiau suteiktos pagalbos buvo susigrąžintos, ji neturi tirti šių pagalbų bendros įtakos konkurencijai, o ši sąlyga leidžia išvengti, kad planuojamos teikti pagalbos ir anksčiau suteiktos pagalbos teikiamas pranašumas darytų bendrą įtaką (28).
(66)
Todėl priimdama sprendimus Komisija dažniausiai reikalauja, kad prieš skiriant naują pagalbą būtų susigrąžinta nesuderinama pagalba (29), o ne remiasi restruktūrizavimo pagalbos gairių 23 punktu, pagal kurį galima atsižvelgti į bendrą neteisėtos pagalbos ir naujos pagalbos poveikį.
(67)
Tačiau dėl ypatingų šios bylos aplinkybių Komisija ketina taikyti gairių 23 punktą. Iš tiesų Komisija šiuo atveju turi priimti naują sprendimą, Teismui panaikinus jos 2008 m. spalio 21 d. sprendimą. Tai darydama Komisija negali atsižvelgti į informaciją, kurios neturėjo pirmojo sprendimo priėmimo dieną. Taigi Komisija negali atsižvelgti į naujus valstybės narės prisiimtus įsipareigojimus arba į neteisėtos pagalbos susigrąžinimo tvarką, patvirtintą po tos datos.
(68)
Todėl, kaip ir nurodoma 2012 m. vasario 14 d. Teismo sprendime (30), Komisija turi išnagrinėti bendrą Italijos skirtos pagalbos ir restruktūrizavimo pagalbos, apie kurią pranešta, poveikį.
(69)
Tačiau pirmiausia reikia nustatyti, į kokią Italijos skirtos pagalbos sumą reikėjo atsižvelgti 2008 m. spalio 21 d.
(70)
„FagorBrandt“ laikosi nuomonės, kad Italijos suteiktos pagalbos, kurią turėtų grąžinti „Brandt Italia“, suma turėtų nesiekti 200 000 EUR.
(71)
2003 m. „FagorBrandt“ per savo filialą „Brandt Italia“ įsigijo Verolanuova gamyklą ir jos turtą iš bankrutuojančios bendrovės „Ocean“. Už susijusį turtą „Brandt Italia“ pasiūlė 10 mln. EUR kainą.
(72)
Bendrovės „Ocean“ bankroto administratoriai laikėsi nuomonės, kad ši suma yra per maža, todėl Italijos valdžios institucijos nusprendė šioms perėmimo operacijoms pritaikyti „Mobilita“ ir „Cassa Integrazione“ pagalbos schemų nuostatas, kurios buvo paskelbtos suderinamomis su taikoma ES teise. Jose visų pirma buvo numatyta, kad įmones, įdarbinančias atleistus darbuotojus, galima atleisti nuo socialinių įmokų. Išplečiant šių priemonių taikymą siekta, kad dėl įmonės pirkėjui jų teikiamos naudos atitinkama suma padidėtų susijusio turto pirkimo kaina.
(73)
Todėl 2003 m. vasario 14 d. Italijos valdžios institucijos paskelbė įstatymo lydimąjį teisės aktą, kuriame numatyta, kad bet kurios bankrutuojančios bendrovės, kurioje dirba daugiau nei 1 000 darbuotojų, turto pirkėjas atleidžiamas nuo socialinių įmokų ir papildomų mokesčių, susijusių su kiekvienu perimtu darbuotoju. „Ocean Spa“ namų ūkio įrangos gamybos veiklos perėmimo operacijai, kurią „Brandt Italia“ įvykdė 2003 m. kovo 7 d., buvo galima taikyti šią schemą, įdiegtą minėtu įstatymo lydimuoju teisės aktu. Dėl to šių nuolaidų suma, įvertinta 8,5 mln. EUR, padidino „Brandt Italia“ pasiūlytą įsigijimo kainą iki 18,5 mln. EUR.
(74)
Savo 2004 m. kovo 30 d. sprendime (31) Komisija laikėsi nuomonės, kad 2003 m. vasario 14 d. įstatymo lydimasis teisės aktas, 2003 m. balandžio 17 d. tapęs įstatymu, yra neteisėta ir nesuderinama valstybės pagalba. Sužinojusi apie šį Komisijos sprendimą „Brandt Italia“ pasiekė, kad 2004 m. liepos 5 d. Brešos komercinis teismas laikinai areštuotų paskutinės pirkimo kainos dalies (5,7 mln. EUR) išmokėjimą, ir kreipėsi į „Ocean“ procedūroje dalyvavusias įstaigas, siekdama išieškoti permoką. „Brandt Italia“ nuomone, Italijos valdžios institucijos turėjo susigrąžinti neteisėtą pagalbą iš tikrojo jos gavėjo.
(75)
Todėl, nors pagalbą pagal schemą, kurią Komisija laiko neteisėta, gavo „Brandt Italia“ (kuriai buvo suteiktas atleidimas nuo įmokų), „FagorBrandt“ manymu, beveik visa galutinė dėl šios pagalbos gauta nauda buvo pervesta bendrovės „Ocean“ bankroto administratorių nurodytiems skolininkams, turto pirkimo kainą padidinus 8,5 mln. EUR, palyginti su 8 624 283 EUR nauda dėl suteikto atleidimo nuo įmokų. Taigi Prancūzijos valdžios institucijos laikėsi nuomonės, kad „Brandt Italia“/„FagorBrandt“ likusi grąžinti suma sudaro 124 283 EUR su palūkanomis.
(76)
Tačiau Italijos valdžios institucijos Komisijai pateikė informacijos, kuri paneigia šiuos argumentus.
(77)
2008 m. gegužės 13 d. Italijos valdžios institucijos perdavė Komisijai du Brešos teismo sprendimus. Jie susiję su Nacionalinio socialinės apsaugos instituto (INPS) ir „Brandt Italia“ ginčais dėl pagalbos sumos nustatymo, t. y. dėl „Brandt Italia“ suteikto atleidimo nuo socialinių įmokų.
(78)
Pirmuoju 2008 m. vasario 1 d. sprendimu sustabdomas INPS 2007 m. gruodžio 18 d. išduoto vykdomojo rašto sumoms iš „Brandt Italia“ išieškoti vykdymas. INPS pateikė apeliacinį skundą dėl šio sprendimo. 2008 m. balandžio 29 d. apeliacinis teismas panaikino vykdomojo rašto sumoms išieškoti vykdymo sustabdymą.
(79)
Trečiajame 2008 m. liepos 8 d. sprendime, kuris Komisijai perduotas 2008 m. spalio 20 d., pripažįstama, kad INPS yra iš esmės teisi dėl sprendimo, pagal kurį „Brandt Italia“ turi grąžinti visą pagalbos sumą. Apie šį sprendimą „Brandt Italia“ buvo pranešta 2008 m. rugsėjo 15 d.
(80)
Atsižvelgdama į šią informaciją Komisija turi pagrįstai nustatyti, kokią pagalbos sumą 2008 m. spalio 21 d. būtų turėjusi grąžinti „Brandt Italia“/„FagorBrandt“. Tai darydama Komisija pažymi, kad pagal 2008 m. liepos 8 d. Brešos teismo sprendimą „Brandt Italia“ turėjo grąžinti 8 890 878,02 EUR.
(81)
Tačiau Komisija mano, kad iš šios sumos turi būti išskaičiuota areštuota suma, t. y. 5,7 mln. EUR. Iš tiesų „Brandt Italia“ nepasinaudojo šia suma, kuri po 2004 m. liepos 5 d. Brešos komercinio teismo sprendimo buvo laikinai įšaldyta. Šis sprendimas priimtas dėl Komisijos 2004 m. kovo 30 d. priimto sprendimo, o minėta suma buvo įšaldyta būtent dėl to, kad manyta, jog ją reikės susigrąžinti. Taigi 2008 m. spalio 21 d. galėjo būti numanoma, kad šią sumą reikės panaudoti grąžinant dalį aptariamos pagalbos. Šią išvadą pagrindžia šie faktai:
-
2004 m. kovo 30 d. Komisijos sprendimo 18 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad neteisėtos pagalbos schema galėjo būti naudinga ir įgyjantiems sunkumus patiriančias įmones, ir sunkumus patiriančioms įmonėms. Kitaip tariant, buvo galima numatyti, kad bent dalį pagalbos turės grąžinti bendrovė „Ocean“;
-
2008 m. liepos 8 d. Brešos teismo sprendime minima ši areštuotoje sąskaitoje įšaldyta suma ir nurodoma, kad „akivaizdu“, jog ši suma galėtų būti skirta daliai skolos INPS grąžinti.
(82)
Todėl, atsižvelgdama į 76-81 konstatuojamosiose dalyse pateiktą informaciją, Komisija mano, kad galutinė Italijos suteiktos pagalbos suma, į kurią reikia atsižvelgti atliekant šį tyrimą, siekia 3 190 878,02 EUR. prie kurių reikia pridėti palūkanas iki 2008 m. spalio 21 d.
(83)
Kalbant apie palūkanas, Komisija laikosi nuomonės, kad data, į kurią reikia atsižvelgti nustatant jų dydį, yra ne faktinio pagalbos susigrąžinimo data, o panaikinto sprendimo data, nes šiuo atveju Komisija nagrinėja Prancūzijos pagalbos suderinamumą 2008 m. spalio 21 d. Tačiau 2008 m. spalio 21 d. Prancūzijos pagalba sumuojama su Italijos pagalba, įskaitant iki tos datos apskaičiuotas palūkanas. Taigi Komisija turi atsižvelgti į šių pagalbos dalių sumavimą ir nepridėti palūkanų, skaičiuojamų iki faktinio pagalbos susigrąžinimo datos.
(84)
Be to, pranašumas, atsiradęs dėl palūkanų, skaičiuojamų tarp 2008 m. spalio 21 d. ir faktinio pagalbos susigrąžinimo datos, dings dėl paties pagalbos susigrąžinimo, nes jis, aišku, apims ir palūkanas.
(85)
Taigi „FagorBrandt“ buvo skirta ne tik 31 mln. EUR dydžio Prancūzijos valdžios institucijų pagalba, tačiau įmonė galėjo naudotis ir 3 190 878,02 EUR suma (ir palūkanomis). Šis pranašumas daro poveikį konkurencijai: įmonė turėjo papildomų grynųjų pinigų, kurių įprastomis rinkos sąlygomis (t. y. negavusi nesuderinamos Italijos pagalbos) nebūtų turėjusi.
(86)
Remdamasi Restruktūrizavimo pagalbos gairių 23 punktu ir 2012 m. vasario 14 d. Teisingumo Teismo sprendimu, nagrinėdama restruktūrizavimo pagalbos suderinamumą Komisija ketina išnagrinėti bendrą Italijos suteiktos pagalbos ir restruktūrizavimo pagalbos poveikį.
(87)
Atlikdama šį bendro poveikio tyrimą, Komisija turi patikrinti du dalykus. Pirma, patikrinti, ar kompensuojamosiomis priemonėmis (žr. 89 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis, ypač 118 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis) galima kompensuoti konkurencijos pažeidimą, padarytą dėl „FagorBrandt“ suteiktų papildomų grynųjų pinigų. Antra, Komisija sieks užtikrinti, kad paties pagalbos gavėjo įnašas nebūtų susijęs su pagalba (žr. 154 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis). Iš tiesų negalima atmesti galimybės, kad aptariama suma neatsidurs įmonės ketinamame skirti įnaše.
(88)
Atlikusi šį patikrinimą Komisija susijusiai valstybei narei gali nustatyti naujas sąlygas, nepriklausomas nuo pastarosios pateiktų pasiūlymų (šiuo atveju Komisija negali atsižvelgti į pasiūlymus, kurie galėjo būti pateikti po 2008 m. spalio 21 d.). Kaip nurodyta restruktūrizavimo pagalbos gairių 46 punkte, „jei konkreti valstybė narė neįsipareigojo priimti čia nurodytas sąlygas, Komisija gali iškelti valstybei narei bet kokias sąlygas ar nustatyti įpareigojimus, kurie jos manymu reikalingi, užtikrinant, kad pagalba neiškraipytų konkurencijos tiek, kad tai prieštarautų bendram interesui“.
6.5. Nederamų konkurencijos iškraipymų vengimas
6.5.1. Kompensuojamųjų priemonių būtinybės analizė
(89)
Restruktūrizavimo pagalbos gairių 38 punkte nustatyta, jog tam, kad Komisija leistų skirti restruktūrizavimo pagalbą, turi būti imtasi kompensuojamųjų priemonių siekiant sumažinti neigiamą pagalbos poveikį prekybos sąlygoms. Priešingu atveju laikoma, kad pagalba „prieštarauja bendram interesui“ ir turi būti paskelbta nesuderinama su bendrąja rinka. Ši sąlyga dažnai įvykdoma apribojant veiklą, kurią įmonė gali tęsti pasibaigus restruktūrizavimo laikotarpiui.
(90)
Pranešdama apie pagalbą Prancūzija tvirtino, kad kompensuojamosios priemonės šiuo atveju nebūtinos, pirmiausia dėl to, kad dėl pagalbos nebus per daug iškraipyta konkurencija. Sprendimo pradėti procedūrą 37, 38 ir 40 punktuose Komisija glaustai paaiškino, kodėl atmeta šį teiginį.
(91)
Tolesnėse konstatuojamosiose dalyse Komisija išsamiau paaiškino, kodėl mano, kad suteikiant pagalbą iškraipoma konkurencija ir kodėl, priešingai nei teigia Prancūzijos valdžios institucijos, būtina įgyvendinti kompensuojamąsias priemones.
(92)
Kaip jau minėta, „FagorBrandt“ veikia stambios namų ūkio įrangos gamybos ir tiekimo platintojams (o ne tiekimo ir pardavimo privatiems asmenims) sektoriuje. Dėl geografinio stambios namų ūkio įrangos rinkos masto Komisija anksčiau yra pareiškusi nuomonę, kad ši rinka yra bent jau Europos Sąjungos masto, pirmiausia dėl to, kad nėra kliūčių į ją patekti, dėl techninio suderinimo ir palyginti mažų transporto išlaidų (32). Įmonės „FagorBrandt“ ir abiejų pastabas atsiuntusių konkurentų pateikti duomenys patvirtina, kad ši rinka yra Sąjungos masto.
(93)
Komisija mano, kad restruktūrizavimo pagalba savaime iškraipo konkurenciją neleisdama gavėjui pasitraukti iš rinkos ir taip stabdydama konkuruojančių įmonių plėtrą. Taigi ši pagalba trukdo pasitraukti iš rinkos nenašiausioms įmonėms, nors, kaip pažymima restruktūrizavimo pagalbos gairių 4 punkte, tai „yra įprastas rinkai veiksmas“. Todėl pagalba įmonei „FagorBrandt“, apie kurią pranešta, sukelia minėtą konkurencijos iškraipymą. Tačiau Komisija pažymi, kad toliau išdėstyti veiksniai apriboja šio konkurencijos iškraipymo mastą. Pirma, įmonei „FagorBrandt“ priklauso ne didesnė kaip [0-5] % Europos stambios namų ūkio įrangos rinkos dalis (33). Antra, šioje rinkoje veikia keturi konkurentai, kurių rinkos dalys sudaro 10 % ir daugiau („Indesit“, „Whirlpool“, BSH ir „Electrolux“) (34). Be to, konkurentas, pageidavęs likti nežinomas, pripažino, kad „FagorBrandt“ yra palyginti maža Europos rinkoje veikianti įmonė (žr. pirmiau šio konkurento pareikštas abejones, susijusias su įmonės gyvybingumo atkūrimu ir jos mažumu), kurios rinkos dalis mažėja (35). Trečia, pagalbos suma yra ribota, atsižvelgiant į Europoje pasiektą įmonės „FagorBrandt“ apyvartą (pagalba sudaro mažiau kaip 4 % 2007 m. apyvartos), o ypač į keturių pagrindinių šios rinkos dalyvių apyvartą, kuri yra didesnė už įmonės „FagorBrandt“ apyvartą (36).
(94)
Ankstesnėje konstatuojamoje dalyje nagrinėjamas pagalbos sukeltas konkurencijos iškraipymas, tačiau, kaip nurodyta restruktūrizavimo pagalbos gairių 38 punkte, kuris savo ruožtu atspindi SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą, reikia išanalizuoti ir neigiamo poveikio valstybių narių tarpusavio prekybos sąlygoms mastą. Kaip minėta sprendimo pradėti procedūrą 38 punkte, pagalba iškraipo valstybių narių ekonominės veiklos išdėstymą, taigi ir jų tarpusavio prekybą. „FagorBrandt“ - tai įmonė, kurios didžioji gamybinės veiklos dalis vykdoma ir darbuotojai dirba Prancūzijoje ([80-100] % įmonės produkcijos pagaminama Prancūzijoje). Be valstybės pagalbos „FagorBrandt“ greitai pasitrauktų iš rinkos. Tačiau prekės, pagamintos „FagorBrandt“ gamyklose, iš esmės konkuruoja su prekėmis, kurias konkurentai gamina kitose valstybėse narėse (37). Todėl įmonės „FagorBrandt“ pasitraukimas iš rinkos leistų jos konkurentams Europoje labai padidinti savo pardavimo apimtį, taigi ir gamybą. Pagalbos poveikis yra toks, kad Prancūzijoje išlieka gamybinė veikla, kuri priešingu atveju iš dalies būtų perkelta į kitas valstybes nares. Taigi pagalba daro neigiamą poveikį prekybos sąlygoms, sumažindama kitose valstybėse narėse įsisteigusių konkurentų galimybes eksportuoti į Prancūziją (38). Pagalba taip pat sumažina pardavimo galimybes šalyse, į kurias „FagorBrandt“ ir toliau eksportuos savo prekes. Atsižvelgiant į įmonės „FagorBrandt“ pardavimo apimtį ir atitinkamų darbo vietų skaičių, šio neigiamo poveikio prekybos sąlygoms negalima nepaisyti.
(95)
Remdamasi pirmiau pateikta analize Komisija mano, kad yra būtinos realios (t. y. veiksmingos), nors ir riboto taikymo, kompensuojamosios priemonės.
6.5.2. Jau įgyvendinamų priemonių analizė
(96)
Sprendimo pradėti procedūrą 39 punkte Komisija pareiškė abejonių, ar priemones, apie kurias pranešė Prancūzijos valdžios institucijos, galima laikyti kompensuojamosiomis atsižvelgiant į tai, kad restruktūrizavimo pagalbos gairių 40 punkte nurodoma, jog „nurašymai ir nuostolingos veiklos nutraukimas, kas, siekiant atkurti įmonės gyvybingumą, bet kokiu atveju būtų būtina, kompensacinių priemonių įvertinimo tikslais nebus laikomi pajėgumų ar dalyvavimo rinkoje sumažinimu“. Atrodo, kad visoms Prancūzijos valdžios institucijų aprašytoms priemonėms taikytina ši išimtis. Vykstant oficialiai tyrimo procedūrai Prancūzija pakartojo mananti, kad šaldymo dėžių ir atskirai pastatomų mikrobangų krosnelių gamybos sustabdymas, taip pat bendrovės „Brandt Components“ pardavimas yra trys tinkamos kompensuojamosios priemonės. Todėl Komisija atliko išsamią šių priemonių analizę ir padarė toliau pateikiamas išvadas.
(97)
Dėl šaldymo dėžių gamyklos (įkurtos Lekene) uždarymo 2005 m. Prancūzija savo 2007 m. rugpjūčio 6 d. pranešime pažymėjo, kad ši gamykla, „kurioje visai grupei „FagorBrandt“ buvo gaminamos šaldymo dėžės ir šaldytuvai vynui, pasiekė dydį […], nebeleidžiantį padengti nei jos kintamųjų, nei fiksuotų išlaidų ir dėl to 2004 m. buvo patirtas 5,8 mln. EUR veiklos nuostolis“. Taigi nėra jokios abejonės, kad šiuo atveju kalbama apie nuostolingos veiklos nutraukimą, kuris būtinas siekiant atkurti įmonės gyvybingumą (39), ir kad taikant restruktūrizavimo pagalbos gairių 40 punktą tai neturi būti laikoma kompensuojamąja priemone.
(98)
Atskirai pastatomų mikrobangų krosnelių gamybos Eznė gamykloje sustabdymas taip pat laikytinas nuostolingos veiklos nutraukimu, būtinu siekiant atkurti įmonės gyvybingumą; tai, beje, savo raštuose aiškiai pripažino ir Prancūzijos valdžios institucijos (40). Tai, kad ši veikla nepelninga, nestebina, kadangi atskirai pastatomos mikrobangų krosnelės susijusios su vienu iš tų rinkos segmentų, kuriame labiausiai įsitvirtino prekės iš pigios gamybos šalių (41). Be to, kitos įmonių grupės su Eznė gamykla nepasirašė svarbių sutarčių dėl mikrobangų krosnelių gamybos (42). Taigi, remiantis restruktūrizavimo pagalbos gairių 40 punktu, darytina išvada, kad ši priemonė neturi būti laikoma kompensuojamąja.
(99)
Tačiau 2004 m. kovą įmonė Austrijos grupei ATB už 3 mln. EUR pardavė savo pavaldžiąją įmonę „Brandt Components“ (gamyklą Nevere). Šiuo atveju kalbama ne apie nurašymą (43) ir ne apie veiklos nutraukimą. Taigi šios priemonės taikymas nėra draudžiamas minėtoje restruktūrizavimo pagalbos gairių 40 punkto nuostatoje. 2004 m. kovą parduotos įmonės (44) 2003 m. apyvarta buvo 35,4 mln. EUR (atitinkanti 4 % įmonės 2003 m. apyvartos), joje dirbo 306 darbuotojai (t. y. 6 % įmonės darbuotojų). Ši įmonė buvo įtraukta į skalbyklėms skirtų elektros variklių kūrimą, tobulinimą, gamybą ir tiekimą į rinką. Taigi dėl šio pardavimo susilpnėjo įmonės pozicija skalbyklių sudedamųjų dalių rinkoje.
(100)
Tačiau ši priemonė negali būti laikoma tinkama kompensuojamąja priemone. „Brandt Components“ buvo parduota trimis su puse metų anksčiau nei pateiktas pranešimas apie čia nagrinėjamą pagalbą. Be to, Komisija pirmiausia pažymi, kad ši priemonė nesusilpnina įmonės „FagorBrandt“ pozicijos stambios namų ūkio įrangos rinkoje (45), pagrindinėje rinkoje, kurioje ši įmonė lieka veikti. Todėl šia priemone nebuvo ir negalėjo būti siekiama sumažinti konkurencijos iškraipymą, atsiradusį suteikus nagrinėjamą pagalbą.
6.5.3. Prancūzijos valdžios institucijų pasiūlytos kompensuojamosios priemonės
(101)
Siekdamos išsklaidyti sprendime pradėti procedūrą pareikštas abejones dėl kompensuojamųjų priemonių, apie kurias pranešta, pakankamumo Prancūzijos valdžios institucijos siūlo penkeriems metams sustabdyti šaldymo įrangos ir „Vedette“ prekių ženklu pažymėtos valgio gaminimo įrangos teikimą į rinką. Be to, Prancūzijos valdžios institucijos siūlo arba sustabdyti „Vedette“ prekių ženklu pažymėtų indaplovių teikimą į rinką, arba perleisti […] prekių ženklą.
(102)
Kaip minėta, [50-80] % savo produkcijos „FagorBrandt“ parduoda Prancūzijos rinkoje; 2006 m. įmonei priklausė [10-20] % šios rinkos dalies vertės atžvilgiu ir [10-20] % - pardavimų apimties atžvilgiu. Tai reiškia, kad jei „FagorBrandt“ būtų nutraukusi savo veiklą, tuo daugiausia būtų pasinaudoję Prancūzijos rinkoje veikiantys jos konkurentai, galėdami padidinti savo pardavimų apimtį. Taigi būtent šioms įmonėms didžiausią poveikį turi dėl pagalbos įmanomas „FagorBrandt“ išlikimas. Italijos rinkoje - priešingai - „FagorBrandt“ parduoda labai mažai savo produkcijos. Todėl kaip kompensuojamajai priemonei Komisija pirmenybę teikia „Vedette“ prekių ženklu pažymėtų indaplovių teikimo į rinką sustabdymui, o ne […] prekių ženklo perleidimui, nes „Vedette“ prekių ženklu pažymėtos prekės (46) teikiamos vien tik Prancūzijos rinkai, o […] prekės parduodamos daugiausia […].
(103)
Todėl siekiant nustatyti, ar šios papildomos kompensuojamosios priemonės pakankamos, reikia išanalizuoti jų mastą.
(104)
„Vedette“ prekių ženklu pažymėtos šaldymo įrangos (šaldytuvų ir šaldiklių) 2007 m. buvo parduota už [10-20] mln. EUR; tai sudarė [0-5] % grupės „FagorBrandt“ apyvartos.
(105)
Šaldymo įrangos teikimo į rinką sustabdymas penkeriems metams leis Prancūzijos rinkoje veikiantiems konkurentams sustiprinti savo poziciją šaldymo įrangos rinkoje. Pagal 2007 m. atliktą GfK (Vokietijos rinkos tyrimų instituto) tyrimą pagrindiniai įmonės „FagorBrandt“ (kuriai priklauso […] % rinkos) konkurentai Prancūzijos šaldytuvų rinkoje - tai „Whirlpool“ ([…] % rinkos), „Indesit“ ([…] % rinkos) ir „Electrolux“ ([…] % rinkos). Šaldiklių rinkoje pagrindiniai įmonės „FagorBrandt“ (kuriai priklauso […] % šios rinkos) konkurentai yra „Whirlpool“ ([…] % rinkos), „Liebherr“ ([…] % rinkos) ir „Electrolux“ ([…] % rinkos).
(106)
„Vedette“ prekių ženklu pažymėtos valgio gaminimo įrangos 2007 m. buvo parduota už [5-10] mln. EUR; tai sudarė [0-5] % grupės „FagorBrandt“ apyvartos.
(107)
Valgio gaminimo įrangos teikimo į rinką sustabdymas penkeriems metams leis konkurentams sustiprinti savo poziciją viryklių rinkoje. Pagal 2007 m. atliktą GfK tyrimą pagrindiniai įmonės „FagorBrandt“ (kuriai priklauso […] % rinkos) konkurentai Prancūzijos viryklių rinkoje yra „Indesit“ ([…] % rinkos), „Electrolux“ ([…] % rinkos) ir „Candy“ ([…] % rinkos).
(108)
„Vedette“ prekių ženklu pažymėtų indaplovių 2007 m. buvo parduota už [5-10] mln. EUR; tai sudarė [0-5] % grupės „FagorBrandt“ apyvartos.
(109)
Pagal 2007 m. atliktą GfK tyrimą pagrindiniai įmonės „FagorBrandt“ (kuriai priklauso […] % rinkos) konkurentai Prancūzijos indaplovių rinkoje yra BSH ([…] % rinkos), „Whirlpool“ ([…] % rinkos) ir „Electrolux“ ([…] % rinkos). Todėl „Vedette“ prekių ženklu pažymėtų indaplovių teikimo į rinką sustabdymas leis konkurentams išplėsti savo veiklą šioje rinkoje.
(110)
Apibendrinant galima teigti, kad prekybos „Vedette“ prekių ženklu pažymėta įranga, kurios teikimas į rinką bus sustabdytas, apyvarta sudaro [0-5] % grupės apyvartos (47). Prancūzijos valdžios institucijos pažymi, kad dėl to įmonėje reikės atlikti svarbius pakeitimus […].
6.5.4. Išvada dėl Prancūzijos valdžios institucijų pasiūlytų kompensuojamųjų priemonių ir papildoma Komisijos reikalaujama kompensuojamoji priemonė
(111)
Pasiūlytas kompensuojamąsias priemones sudaro tam tikrų „Vedette“ prekių ženklu pažymėtų prekių (valgio gaminimo ir šaldymo įrangos bei indaplovių) teikimo į rinką sustabdymas penkeriems metams (48) ir įmonės „Brandt Components“ pardavimas. Taigi kalbama apie realų (t. y. veiksmingą), bet ribotą veiklos sumažinimą.
(112)
Tačiau Komisija mano, kad Prancūzijos valdžios institucijų pasiūlyta kompensuojamoji priemonė, susijusi su „Vedette“ prekių ženklu, yra vienintelė tinkama kompensuojamoji priemonė ir kad jos nepakanka. Taigi Komisija nutaria nustatyti suderinamumo sąlygą - papildomiems trejiems metams pratęsti „Vedette“ prekių ženklu pažymėtų prekių teikimo į rinką sustabdymą. Kadangi pasiūlytas penkerių metų sustabdymas, jis bus pratęstas trejiems metams ir iš viso truks aštuonerius metus.
(113)
Pagal Komisijos 2008 m. spalio 21 d. turėtą informaciją, šios kompensuojamosios priemonės (KP) poveikis apyvartos sumažėjimui gali būti įvertintas dviem būdais, remiantis toliau pateikta 2 lentele (49).
2 lentelė
Mln. EUR
2009 m.
2010 m.
2011 m.
2012 m.
2013 m.
2014 m.
2015 m.
2016 m.
„FagorBrandt“ apyvarta
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
KP poveikis, didesnis įvertis
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
KP poveikis, mažesnis įvertis
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
(114)
2 lentelėje pateiktus 2009-2012 m. duomenis, susijusius su savo siūlomos kompensuojamosios priemonės poveikiu, nurodė Prancūzijos valdžios institucijos ir „FagorBrandt“ (dėl šio poveikio taip pat žr. 143 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis).
(115)
Pirmasis būdas apskaičiuoti Komisijos nustatytos papildomos kompensuojamosios priemonės poveikį - Prancūzijos valdžios institucijų įvertintas paskutinių metų (t. y. 2012 m.) prarastas pajamas padauginti iš 3. Taikant optimistinį scenarijų, šis poveikis įmonei būtų 3 × [40-60] mln. EUR, t. y. [120-180] mln. EUR.
(116)
Kitas būdas apskaičiuoti papildomos kompensuojamosios priemonės poveikį - ekstrapoliuoti 2013-2016 m. duomenis, 2012 m. duomenims taikant linijinį [1,5-3] % augimą, tęsiant įmonės prognozuojamą 2009-2012 m. apyvartos augimą [1,5-3] %. Dėl 125 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse išdėstytų priežasčių ši apyvartos didėjimo prielaida laikoma pagrįsta, atsižvelgiant į grupės strategiją ir rinkos perspektyvas. Taip vertinant, dėl kompensuojamosios priemonės „FagorBrandt“ - pagal įmonei optimistinį scenarijų - netektų [120-180] mln. EUR apyvartos.
(117)
Taigi atrodo, kad siūloma kompensuojamoji priemonė yra tinkama ir jos vienos užtenka, kad būtų proporcingai sumažintas neigiamas poveikis konkurencijai, atsiradęs suteikus aptariamą pagalbą: remiantis optimistiniu scenarijumi, ją taikant 2014-2016 m. įmonė netektų [120-180] mln. EUR apyvartos. Dėl šios neįvykdytos apyvartos konkurentai galės padidinti savo pardavimus. Dėl šios kompensuojamosios priemonės įmonei taps sunkiau po 8 metų pertraukos vėl pradėti tiekti į rinką atitinkamas „Vedette“ prekių ženklu pažymėtas prekes (šiuo metu parduodamos tik „Vedette“ prekių ženklu pažymėtos skalbyklės). Iš tiesų, nors prekių ženklas neišnyksta, grįžimo į rinką kaina yra proporcinga nedalyvavimo rinkoje metams. Kuo ilgiau prekių ženklas nedalyvauja rinkoje, tuo labiau pamirštama jo reputacija.
(118)
Be to, reikia patikrinti, ar šia nauja kompensuojamąja priemone taip pat kompensuojamas konkurencinis pranašumas, atsiradęs dėl bendro Italijos pagalbos ir restruktūrizavimo pagalbos poveikio. Galima teigti, kad 2008 m. spalio 21 d.„FagorBrandt“ turėjo 3 190 878,02 EUR (arba, su palūkanomis, maždaug 4 mln. EUR) sumą, kurios ji nebūtų galėjusi turėti. Šis pranašumas daro poveikį konkurencijai: įmonė turėjo papildomų grynųjų pinigų. Tačiau papildoma kompensuojamąja priemone šis konkurencijos pažeidimas kompensuojamas.
(119)
3 lentelėje nurodytas su kompensuojamąja priemone susijęs grynasis nuostolis (arba neigiami laisvi grynųjų pinigų srautai). 2009-2012 m. duomenis Komisijai pateikė Prancūzijos valdžios institucijos. 2013-2016 m. duomenys - ekstrapoliacija, gauta 2012 m. duomenis kasmet padidinant [1,5-3] % (50).
3 lentelė
Mln. EUR
2009 m.
2010 m.
2011 m.
2012 m.
2013 m.
2014 m.
2015 m.
2016 m.
Galutinis rezultatas be KP
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
KP poveikis, didesnis įvertis
- [10-15]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
KP poveikis, mažesnis įvertis
- [15-20]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
(120)
Pasirodo, kad, remiantis (įmonei) optimistiniu scenarijumi, per trejus papildomus metus „FagorBrandt“ neteks nuo [10-20] mln. EUR (jei tris kartus padidiname 2012 m. duomenis) iki [10-20] mln. EUR (jei sudedame ekstrapoliuotus duomenis) grynųjų pinigų. Kitaip tariant, nustačius šią naują kompensuojamąją priemonę bus visiškai kompensuotas pranašumas, kuris buvo įgytas dėl disponavimo maždaug 4 mln. EUR grynųjų pinigų suma.
(121)
Galiausiai tai, kad kompensuojamąsias priemones numatyta taikyti net pasibaigus restruktūrizavimo laikotarpiui (nustatyta jo pabaigos data - 2012 m. gruodžio 31 d.), nekelia abejonių dėl jų tinkamumo. Kompensuojamosios priemonės nustatytos dėl skirtos restruktūrizavimo pagalbos, tačiau jos nėra sudedamoji pačios restruktūrizavimo procedūros dalis; jos yra kompensacija įmonės, kuriai buvo suteikta pagalba, konkurentams už konkurencijos pažeidimą, nuo kurio jie galėjo nukentėti. Tai, kad jos taikomos pasibaigus restruktūrizavimo laikotarpiui, nekelia abejonių dėl jų poveikio ir naudingumo, jei jos įgyvendinamos dėl restruktūrizavimo operacijos, kuriai įgyvendinti valstybė skiria pagalbą, ir jei jų tikslas ir poveikis - kompensuoti dėl šios pagalbos padarytą konkurencijos pažeidimą.
(122)
Todėl Komisija mano, kad šios priemonės leidžia išvengti pernelyg didelių konkurencijos iškraipymų, nurodytų restruktūrizavimo pagalbos gairių 38-40 punktuose.
6.6. Įmonės gyvybingumo atkūrimas
6.6.1. Restruktūrizavimo planas, rinkos perspektyvos ir restruktūrizavimo plane išdėstytų prognozių patikimumas
(123)
Jau pradėtame įgyvendinti „FagorBrandt“ restruktūrizavimo plane visų pirma numatyta:
-
į […] orientuotas veiklos koncentravimas ir plėtra;
-
pirkimų ir […] politikos racionalizavimas;
-
veiklos nutraukimas ir gamyklų uždarymas (51);
-
darbuotojų skaičiaus sumažinimas (52);
-
priemonės, kuriomis siekiama sustiprinti įmonės tvarumą (53).
(124)
Atlikusi tyrimą Komisija patvirtina tai, ką buvo pareiškusi sprendime pradėti procedūrą: ji mano, kad šis planas atitinka restruktūrizavimo pagalbos gairių 35-37 punktuose nustatytus reikalavimus Kitaip tariant, restruktūrizavimo planas leidžia atkurti ilgalaikį įmonės gyvybingumą.
(125)
Tačiau Komisija norėtų pateikti savo analizę ir išvadas, susijusias su rinkos perspektyvomis ir restruktūrizavimo plane išdėstytų prognozių patikimumu.
(126)
Komisija įvertino restruktūrizavimo plane pateiktas prognozes, pirmiausia augimo perspektyvas. Komisija primena, kad šiame sprendime atsižvelgiama tik į informaciją, turėtą 2008 m. spalio mėn.
(127)
CECED teigimu (54), 2005-2007 m. Vakarų Europos rinka augo nuosaikiai (apie 2 % per metus), o Rytų Europos - sparčiai (apie 7 % per metus). Tačiau pastarasis augimo rodiklis yra abejotinas, priklausantis nuo ekonomikos svyravimų, nes dviženklį augimą lengvai gali pakeisti dviženklis smukimas.
(128)
Ilgalaikės perspektyvos požiūriu planuojama, kad Rytų Europos ir Vakarų Europos vartotojų pirkimo elgsena suvienodės, bet kol kas dėl mažos Rytų Europos šalių perkamosios galios didžiausią paklausą turi būtiniausios (skalbyklės ar šaldytuvai) bei pigesnės ir paprastesnės prekės. Tačiau būtent į šias rinkas atėjo konkurentai iš Turkijos ir Azijos.
(129)
Taigi potencialios rinkos, kuriose gali įsitvirtinti „FagorBrandt“, yra Vakarų Europoje, nes jos svarbesnės ne tik vertės, bet ir apimties atžvilgiu, be to, mažiau susijusios su pigiomis prekėmis, kurių gamybos srityje „FagorBrandt“ nebegali konkuruoti ir kurios paskatino spartų rinkos augimą Rytų Europoje.
(130)
Tiksliau, „FagorBrandt“ atskaitos rinka - tai Prancūzijos rinka, kurioje ši grupė parduoda [50-80] %, gamina [80-100] % savo produkcijos ir įdarbina [80-100] % savo darbuotojų. Pasak GIFAM (55), Prancūzijoje stambios namų ūkio įrangos rinka 2007 m. išaugo 1 %, palyginti su 2006 m., tiek apimties, tiek vertės atžvilgiu. Tiksliau, […] įrangos rinka, į kurią siekia dėmesį sutelkti „FagorBrandt“, palyginti su 2006 m., padidėjo […] %, o […] įrangos pardavimas sumažėjo […] %.
(131)
Vertinimai pagal prekių rūšis rodo, kad pirmaujančios rinkos, kurios plėtojamos Europoje, pirmiausia Prancūzijoje, tai iš esmės […] rinkos. […] prekių dalis didėja, o šaldymo įrangos padėtis yra beveik nekintanti, kaip matyti iš šios GIFAM atliktame tyrime pateikiamos lentelės:
4 lentelė
(132)
Taigi „FagorBrandt“ sprendimas pirmiausia dėmesį sutelkti į […] ir, be to, plėtoti […], atrodo derantis su įvairių rinkos segmentų ir prekių kitimu.
(133)
Komisija, išanalizavusi kitus svarbius restruktūrizavimo plane pateikiamus duomenis, kuriais siekiama pagrįsti su „FagorBrandt“ ilgalaikiu veiklos pelningumu susijusias prognozes, mano, kad 5 lentelėje pateiktos prognozės yra realistinės.
5 lentelė
Mln. EUR
2009 m.
2010 m.
2011 m.
2012 m.
„FagorBrandt“ apyvarta
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
Galutinis rezultatas
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
(134)
Todėl tolesnėje analizėje bus nagrinėjami tik du sprendime pradėti procedūrą minėti abejonių sukėlę dalykai, susiję su restruktūrizavimo plano realistiškumu ir pakankamumu.
(135)
Pirma, Komisija paprašė paaiškinimų, susijusių su 2007 m. laukiamu 20 % apyvartos padidėjimu. Prancūzijos valdžios institucijos paaiškino, kad 2006 m. pasikeitė „FagorBrandt“ veiklos sritis, nes „Fagor“ perleido įmonei „FagorBrandt“ savo prekių ženklo platinimą Didžiosios Britanijos ir Prancūzijos rinkose, o vėliau - ir visą įmonės „Fagor“ Prancūzijoje vykdytą veiklą (56). Su šia veikla susijusi apyvarta 2007 m. buvo įvertinta [50-100] mln. EUR, šis skaičius įtrauktas į „FagorBrandt“ 2007 m. apyvartą. Nepakitus veiklos sričiai buvo numatoma, kad apyvarta didės tik [5-10] %. Vėliau Prancūzija pateikė Komisijai su faktiška 2007 m. apyvarta susijusius duomenis. Ji siekia 903 mln. EUR; 2006 m. ji buvo 779,7 mln. EUR, t. y. per metus padidėjo apie 16 %.
(136)
Antra, Komisija pažymėjo, kad restruktūrizavimo plane nenurodyta, kaip „FagorBrandt“ rengiasi spręsti nesuderinamos pagalbos, kurią gavo jos pavaldžioji įmonė Italijoje, grąžinimo klausimą, todėl kilo abejonių dėl įmonės gyvybingumo atkūrimo. Prancūzijos valdžios institucijos nurodė, kad, kad pagalbos, kurią turėtų grąžinti „Brandt Italia“, suma turėtų nesiekti 200 000 EUR (žr. 69 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis). Tačiau, kaip nurodė Komisija (žr. 76 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis), Italijos suteiktos pagalbos suma, į kurią reikia atsižvelgti, sudaro 3 190 878,02 EUR, prie kurių reikia pridėti palūkanas iki 2008 m. spalio 21 d. Tačiau Komisija laikosi nuomonės, kad numatomas šios sumos grąžinimas neturėtų pakenkti įmonės gyvybingumui, nes „FagorBrandt“ turi padidinti savo įnašą 3 190 878,02 EUR suma ir palūkanų suma (šiuo klausimu žr. 155 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis).
(137)
Remdamasi pirmiau išdėstytais argumentais Komisija daro išvadą, kad sprendime pradėti procedūrą pareikštos abejonės, susijusios su įmonės gyvybingumo atkūrimu, yra išsklaidytos.
6.6.2. Suinteresuotosios šalies pareikštos abejonės dėl įmonės gyvybingumo atkūrimo
(138)
Kaip minėta, konkurentas, pageidavęs likti nežinomas, ginčija, kad restruktūrizavimas gali padėti atkurti ilgalaikį įmonės gyvybingumą. Pirmiausia jis mano, kad įmonė turėjo perkelti dalį savo gamybos į nebrangios gamybos zonas, kur ji gali pasinaudoti masto ekonomija. Antra, įmonė negalės atlikti savo prekėms tobulinti būtinų pramonės investicijų, kasmet pareikalaujančią didelių investicijų į gamybos įrangą, koncepciją, mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą. Galiausiai šis konkurentas pabrėžia, kad įmonė lieka per maža palyginti su konkurentais. Tolesnėse konstatuojamosiose dalyse Komisija išnagrinės, ar šios konkurento, kuris pageidavo likti nežinomas, pastabos paneigia jos išvadas, susijusias su įmonės gyvybingumo atkūrimu.
(139)
Dėl būtinybės perkelti dalį savo gamybos į šalis, kuriose pigesnė gamyba, Komisija pažymi, kad Prancūzijos valdžios institucijos išsamiai atsakė į šį klausimą. Jos primena, kad „FagorBrandt“, taip pat kai kurių vien Europoje veiklą vykdančių jos konkurentų, pasirinkta vystymosi kryptis (naujoviškų ir didelę pridėtinę vertę turinčių prekių gamyba) nesiderina su sistemingu jų produkcijos perkėlimu į nebrangios gamybos šalis. […] Stambiosios įmonės, įsteigdamos gamybos vienetus nebrangios gamybos šalyse, taip pat siekia ten išplėsti prekybą.
(140)
Dėl konkurento, kuris pageidavo likti nežinomas, tvirtinimo, kad „FagorBrandt“ negalės atlikti didelių investicijų, būtinų siekiant likti konkurencinga, ir kad įmonė per maža, palyginti su stambiosiomis įmonėmis, Komisija pažymi, kad ji pati sprendimo pradėti procedūrą 8 dalyje nurodė, kad šie dalykai prisidėjo prie įmonės sunkumų. Tačiau Komisija pažymi, jog iš restruktūrizavimo plano atrodo, kad šiuos sunkumus galima įveikti. Iš tikrųjų įmonė ketina daugiausia dėmesio skirti […]. Be to, Komisija pažymi, kad kai kurios šio sektoriaus įmonės, nepaisant to, kad yra nedidelės, palyginti su stambiosiomis įmonėmis ir gausia pastarųjų produkcija Vakarų Europoje, sugeba išlikti konkurencingos dėmesį sutelkdamos į tam tikras prekes ir rinkos segmentus (tai yra vadinamieji nišiniai gamintojai, kaip antai „Miele“, „Smeg“, „Liebherr“, „Teka“, arba maži nacionalinio masto gamintojai, kaip antai „Candy“ ir „Gorenje“). Be to, Komisija pažymi, kad vis didesnė „FagorBrandt“ integracija į „Fagor“ grupę taip pat padeda spręsti šias su įmonės dydžiu susijusias problemas. Apibendrindama Komisija pripažįsta, kad aspektai, į kuriuos atkreipė dėmesį konkurentas, yra iššūkiai įmonei „FagorBrandt“, bet mano, kad restruktūrizavimo planas gali padėti juos įveikti ir pakankamai tikėtina, kad jį įgyvendinant bus atkurtas įmonės gyvybingumas.
(141)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija mano, kad konkurento, kuris pageidavo likti nežinomas, pastabos nepaneigia jos išvados, kad restruktūrizavimo planas leidžia atkurti ilgalaikį „FagorBrandt“ gyvybingumą.
6.6.3. Kompensuojamųjų priemonių įtaka gyvybingumo atkūrimui
(142)
Galiausiai dėl įmonės ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo Komisija turi patikrinti, kaip numatyta restruktūrizavimo pagalbos gairių 38 punkto paskutiniame sakinyje, ar numatytos kompensuojamosios priemonės nekelia grėsmės įmonės gyvybingumui. Kaip paaiškinta, Prancūzijos valdžios institucijos pasiūlė kompensuojamąsias priemones, kurios nebuvo įtrauktos į finansines prognozes, pridėtas prie pranešimo apie pagalbą. Komisija mano, kad šios priemonės būtinos, todėl jos turės būti įgyvendintos. Šios priemonės (penkeriems metams sustabdyti „Vedette“ prekių ženklu pažymėtų šaldymo, valgio gaminimo įrangos ir indaplovių teikimą į rinką) neigiamai paveiks įmonės finansinius rezultatus, todėl reikia įsitikinti, kad įmonė gali jas įgyvendinti.
(143)
Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, toliau pateikiamose 6 ir 7 lentelėse nurodomi įmonės finansiniai rezultatai atsižvelgiant į minėtų kompensuojamųjų priemonių įgyvendinimą. 6-oje lentelėje remiamasi optimistiniu scenarijumi, o 7-oje - pesimistiniu.
6 lentelė
„Vedette“ prekių ženklu pažymėtų šaldymo, valgio gaminimo įrangos ir indaplovių teikimo į rinką sustabdymas (mln. EUR)
Optimistinis scenarijus
2007 m.
2008 m.
2009 m.
2010 m.
2011 m.
2012 m.
Apyvarta
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Bendrasis pelnas
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Veiklos rezultatas neatsižvelgiant į negrįžtamus veiksnius
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Veiklos rezultatas (EBIT - pajamos prieš palūkanas ir mokesčius)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Pelnas prieš apmokestinimą
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Grynasis pelnas
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
[0-5]
[5-10]
[5-10]
Laisvi grynųjų pinigų srautai
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Sukaupti laisvi grynųjų pinigų srautai
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
7 lentelė
„Vedette“ prekių ženklu pažymėtų šaldymo, valgio gaminimo įrangos ir indaplovių teikimo į rinką sustabdymas (mln. EUR)
Pesimistinis scenarijus
2007 m.
2008 m.
2009 m.
2010 m.
2011 m.
2012 m.
Apyvarta
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Bendrasis pelnas
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Veiklos rezultatas neatsižvelgiant į negrįžtamus veiksnius
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Veiklos rezultatas (EBIT - pajamos prieš palūkanas ir mokesčius)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Pelnas prieš apmokestinimą
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Grynasis pelnas
- [5-10]
- [5-10]
- [10-15]
[0-5]
[0-5]
[5-10]
Laisvi grynųjų pinigų srautai
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Sukaupti laisvi grynųjų pinigų srautai
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(144)
6 ir 7 lentelės pagrįstos toliau išdėstytomis prielaidomis, susijusiomis su apyvartos sumažėjimu dėl to, kad bus sustabdytas kelių prekių grupių, pažymėtų „Vedette“ prekių ženklu, teikimas į rinką. Dėl šio sustabdymo gali sumažėti:
a)
prekyba prekių grupės, pažymėtos „Vedette“ prekių ženklu, įranga, kurios teikimas į rinką sustabdytas;
b)
prekyba kita prekių grupių įranga, teikiama į rinką su „Vedette“ prekių ženklu (57) (neigiamas prekių asortimento poveikis „Vedette“ prekių ženklu pažymėtoms prekėms);
c)
prekyba kitais prekių ženklais pažymėtomis prekėmis (neigiamas prekių asortimento poveikis visiems „FagorBrandt“ grupės prekių ženklams).
(145)
Optimistiniame scenarijuje atsižvelgiama tik į 144 konstatuojamosios dalies a ir b punktuose minimą poveikį; dėl prekių teikimo į rinką sustabdymo apyvarta, susijusi su sustabdyta prekių grupe, sumažės [70-90] % (likusiuosius [10-30] % „FagorBrandt“ susigrąžina padidinęs tokių pat prekių, parduodamų su kitu nei „Vedette“ prekių ženklu, pardavimus), o apyvarta, susijusi su kitomis prekėmis, teikiamomis į rinką su „Vedette“ prekių ženklu, sumažės [20-30] %. Pesimistiniame scenarijuje atsižvelgiama į 144 konstatuojamosios dalies c punktą darant prielaidą, kad su sustabdyta prekių grupe susijusi apyvarta sumažės [110-130] % (šis nuostolis gali sudaryti ne tik 100 % sustabdytos prekių grupės apyvartos, bet ir paliesti kitas prekes ir prekių ženklus, ne vien tuos, kurių prekyba sustabdoma), o apyvarta, susijusi su kitomis prekėmis, teikiamomis į rinką su „Vedette“ prekių ženklu, sumažės [20-40] %. Prancūzijos valdžios institucijos teigia, kad toks pesimistinis scenarijus atitinka įmonės patirtį: 2003 m. ji nusprendė sustabdyti „Vedette“ prekių ženklu pažymėtų mikrobangų krosnelių pardavimą Prancūzijoje, siekdama dėmesį sutelkti į „Brandt“ prekių ženklą, kuriuo pažymėtu prekių buvo parduodama labai daug. Tačiau šis sustabdymas turėjo labai neigiamą šalutinį poveikį, nes įmonė prarado ne tik visą apyvartą, susijusią su „Vedette“ prekių ženklu pažymėtomis prekėmis, tačiau nuostolių patyrė ir „Brandt“ prekių ženklas (per dvejus metus patirti bendri nuostoliai, susiję su šiais dviem prekių ženklais pažymėta […] įranga, palyginti su pradiniu […] vienetų, iš kurių […] pažymėtų „Vedette“ prekių ženklu, pardavimu, t. y.[120-140] % nuostolis dėl neparduotų prekių) (58).
(146)
Remdamasi pirmiau pateiktų dviejų lentelių duomenų analize ir kitais Prancūzijos valdžios institucijų pateiktais duomenimis Komisija pažymi, kad nustatytos kompensuojamosios priemonės susilpnins įmonę, nes nuo 2009 m., t. y. nuo šių priemonių įgyvendinimo pradžios, neigiamai paveiks įmonės rezultatus. Tačiau nuo 2010 m. įmonės grynasis rezultatas vėl bus teigiamas, o tolesniais metais jis didės. Todėl Komisija mano, kad Prancūzijos valdžios institucijų pasiūlytos kompensuojamosios priemonės susilpnins įmonę, tačiau nesutrukdys atkurti jos gyvybingumo.
(147)
Šios išvados nepaneigia papildoma Komisijos nustatyta kompensuojamoji priemonė, t. y. būtinybė trejiems metams pratęsti atitinkamų „Vedette“ prekių ženklu pažymėtų prekių teikimo į rinką sustabdymą.
(148)
Iš tiesų iš 3 lentelės, kurioje pateikiamas papildomos kompensuojamosios priemonės poveikis galutiniam įmonės rezultatui, matyti, kad 2014-2016 m. poveikis bus teigiamas ir tikėtinas augimas sieks [1,5-3] %. Todėl Komisijos nustatyta papildoma kompensuojamoji priemonė leidžia prieiti prie tokios pat išvados - priemonė susilpnins įmonę, tačiau nesutrukdys atkurti jos gyvybingumo.
6.7. Pagalbos apribojimas iki būtino mažiausio dydžio: faktinis, su pagalba nesusijęs įnašas
(149)
Kad būtų galima skirti pagalbą, remiantis restruktūrizavimo pagalbos gairių 43-45 punktais, reikia, kad pagalbos dydis ir intensyvumas apsiribotų griežtu restruktūrizavimo išlaidų minimumu, reikalingu restruktūrizavimui atlikti, atsižvelgiant į bendrovės, jos akcininkų arba ją valdančios verslo grupės turimus finansinius išteklius. Pagalbos gavėjai turi savais ištekliais svariai prisidėti prie restruktūrizavimo plano įgyvendinimo, įskaitant įmonės išlikimui nebūtino turto pardavimą arba pasinaudojimą rinkos sąlygomis gaunamu išoriniu finansavimu.
(150)
Kaip nurodyta sprendimo pradėti procedūrą 43 punkte, restruktūrizavimo išlaidos, kurias pranešime apie pagalbą nurodė Prancūzijos valdžios institucijos, siekia 62,5 mln. EUR. Įmonė restruktūrizavimo planui ketina skirti 31,5 mln. EUR ir gauti 31 mln. EUR pagalbą.
Milijonai eurų
%
Restruktūrizavimo išlaidos
62,5
100 %
Finansavimas
Pačios pagalbos gavėjos įnašas
4,6
7,4 %
Akcininkų įnašas
26,9
43 %
Valstybės pagalba
31
49,6 %
(151)
Sprendimo pradėti procedūrą 44 punkte Komisija pareiškė abejojanti dėl dviejų su šiais duomenimis susijusių dalykų. Pirma, Komisija paprašė Prancūzijos valdžios institucijų paaiškinti, kodėl į restruktūrizavimo išlaidas jos neįtraukė pagalbos pagal 44f straipsnį sugrąžinimo. Antra, Komisija paprašė paaiškinti, kokios lėšos sudaro pačios pagalbos gavėjos įnašą.
(152)
Į antrąjį klausimą Prancūzijos valdžios institucijos atsakė nurodydamos, kad pačios pagalbos gavėjos įnašą sudaro įmonės „FagorBrandt“ rinkoje gautos banko paskolos. Prancūzijos valdžios institucijos patikslina, kad 2006 m. įmonė gavo [20-40] mln. EUR banko paskolų, o 2007 m. ši suma padidėjo iki [20-40] mln. EUR (59). Šias paskolas laidavo […]. Komisija pažymi, kad kalbama apie „pasinaudojimą rinkos sąlygomis gaunamu išoriniu finansavimu“ pagal restruktūrizavimo pagalbos gairių 43 punktą, todėl tai yra tinkamas įnašas.
(153)
Atsakydamos į pirmąjį Komisijos klausimą Prancūzijos valdžios institucijos pažymi, kad nesuderinamos pagalbos grąžinimas a priori negali būti laikomas restruktūrizavimo išlaidomis (nei pačios pagalbos gavėjos įnašu pagal restruktūrizavimo pagalbos gairių 43-44 punktus). Todėl pagalba pagal 44f straipsnį ir nebuvo įtraukta į restruktūrizavimo išlaidas. Prancūzijos valdžios institucijos pažymi, kad šis grąžinimas, įvertintas [25-30] mln. EUR (įskaitant palūkanas), žinoma, yra įtrauktas į verslo planą, pridėtą prie pranešimo apie pagalbą, kaip ir bet kurios kitos įprastos finansinės išlaidos. Komisija mano, kad nesuderinamos pagalbos grąžinimas privalo būti įtrauktas į verslo planą, todėl šiuo atveju taip ir padaryta (60).
(154)
Tačiau taip pat reikia atsižvelgti į tai, kad 2008 m. spalio 21 d.„Brandt Italia“ gauta Italijos pagalba siekė 3 190 878,02 EUR, prie kurių reikia pridėti palūkanas. Taigi negalima atmesti galimybės, kad ši suma neatsidurs įmonės ketinamame skirti įnaše. Todėl pačios pagalbos gavėjos įnašas taptų mažesnis nei 50 %, kurių reikalaujama pagal restruktūrizacijos pagalbos gairių 44 punktą.
(155)
Tokiu atveju, siekdama užtikrinti, kad įmonės įnašas nebūtų susijęs su pagalba ir sudarytų ne mažiau kaip 50 % restruktūrizavimo išlaidų, Komisija priimdama šį teigiamą sprendimą nustato sąlygą - nuosavą įnašą atitinkamai padidinti iki Italijos pagalbos dydžio, t. y. iki 3 190 878,02 EUR, prie šios sumos pridedant palūkanas iki 2008 m. spalio 21 d.
(156)
Tiksliau sakant, „FagorBrandt“ iki įmonės restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos, kuris nustatytas 2012 m. gruodžio 31 d., šia suma (pasiskolinta, gauta iš akcininkų ar kitu būdu) turės padidinti savo siūlomą įnašą į restruktūrizavimo išlaidas. Prancūzijos valdžios institucijos privalės pateikti šio padidinimo įrodymą praėjus per su mėnesius nuo 2012 m. gruodžio 31 d.
(157)
Kalbant apie konkurento, kuris pageidavo likti nežinomas, teiginį, kad pagalba nėra apribota iki būtino mažiausio dydžio, Komisija patvirtina, kad ji patikrino ne tik tai, ar laikomasi oficialiai nustatyto reikalavimo, kad pačios pagalbos gavėjos įnašas viršytų 50 %, bet ir įvertino, ar pagalba apribota iki būtino mažiausio dydžio, pirmiausia remdamasi restruktūrizavimo pagalbos gairių 45 punkte apibrėžtais kriterijais. Komisija mano, kad pagalba yra apribota iki būtino mažiausio dydžio ir kad pagalbos suma neleidžia įmonei turėti „grynųjų pinigų pertekliaus, kurį būtų galima naudoti su restruktūrizavimo procesu nesusijusiai, agresyviai, rinką iškreipiančiai veiklai“.
(158)
Komisija ypač pabrėžia, kad suteikus pagalbą ir pasibaigus restruktūrizavimo laikotarpiui grupė dar turės daug skolų, o skolos ir nuosavo kapitalo santykis bus didesnis už vienetą. Taigi „FagorBrandt“ gautus grynuosius pinigus pirmiausia turės skirti šiam įsiskolinimo lygiui mažinti.
6.8. Vienkartinės išmokos principas
(159)
Remiantis restruktūrizavimo pagalbos gairių 72 ir tolesniais punktais, restruktūrizavimo pagalba gali būti teikiama tik kartą per dešimt metų.
(160)
Šiuo atveju Prancūzijos ir Italijos „FagorBrandt“ suteiktos pagalbos negalima laikyti pagalba įmonei sanuoti ir restruktūrizuoti. Iš tiesų, kaip įrodyta 45-56 konstatuojamosiose dalyse, 2002 ir 2003 m., kai jai buvo suteikta pagalba, „FagorBrandt“ nebuvo sunkumus patirianti įmonė.
(161)
Taigi buvo laikytasi restruktūrizavimo pagalbos gairėse nustatyto principo, pagal kurį pagalba teikiama tik vieną kartą.
6.9. Visiškas plano įgyvendinimas
(162)
Įmonės „FagorBrandt“ restruktūrizavimo planas, įskaitant visus Prancūzijos prisiimtus įsipareigojimus, turi būti visiškai įgyvendintas (61). Komisija prašo ją informuoti apie vykdant planą ir su juo susijusius įsipareigojimus padarytą pažangą.
7. IŠVADA
(163)
Pagalba gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, jei bus įgyvendintos visos nustatytos sąlygos,
NUSPRENDĖ:
1 straipsnis
Pagalba, kurią Prancūzija numato skirti įmonei „FagorBrandt“, siekianti 31 milijoną EUR, yra suderinama su vidaus rinka, jei įgyvendinamos 2 straipsnyje nustatytos sąlygos.
2 straipsnis
1. Prancūzijos valdžios institucijos turi sustabdyti šio sprendimo 1 straipsnyje nurodytos pagalbos išmokėjimą įmonei „FagorBrandt“ tol, kol iš pastarosios nebus faktiškai susigrąžinta 2003 m. gruodžio 16 d. Komisijos sprendime 2004/343/EB (62) nurodyta nesuderinama pagalba.
2. Įmonės „FagorBrandt“ restruktūrizavimo planas, apie kurį Prancūzija pranešė Komisijai 2007 m. rugpjūčio 6 d., turi būti visiškai įgyvendintas.
3. „FagorBrandt“ pasiūlytas 31,5 mln. EUR įnašas į restruktūrizavimo išlaidas turės būti padidintas 3 190 878,02 EUR ir šios sumos palūkanomis, skaičiuojamomis nuo dienos, kai Italija suteikė pagalbą „FagorBrandt“, iki 2008 m. spalio 21 d. Šis įnašas turės būti padidintas iki nustatytos įmonės restruktūrizavimo pabaigos dienos - 2012 m. gruodžio 31 d. Prancūzijos valdžios institucijos privalės pateikti šio padidinimo įrodymą praėjus ne daugiau kaip dviems mėnesiams nuo 2012 m. gruodžio 31 d.
4. „FagorBrandt“ aštuoneriems metams sustabdo „Vedette“ prekių ženklu pažymėtos šaldymo ir valgio gaminimo įrangos bei indaplovių tiekimą į rinką.
5. Siekdama užtikrinti šio straipsnio 1-4 dalyse nustatytų sąlygų vykdymą Prancūzija, pateikdama kasmetines ataskaitas, praneša Komisijai apie įmonės „FagorBrandt“ restruktūrizavimo eigą, 1 dalyje aprašytos nesuderinamos pagalbos susigrąžinimą, suderinamos pagalbos išmokėjimą ir kompensuojamųjų priemonių įgyvendinimą.
3 straipsnis
Prancūzija per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos informuoja Komisiją apie priemones, kurių ėmėsi jam įgyvendinti.
4 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Prancūzijos Respublikai.
Priimta Briuselyje 2012 m. liepos 25 d.