NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 712/2010
ze dne 26. července 2010,
kterým se mění nařízení (EU) č. 53/2010, pokud jde o některá rybolovná práva, a nařízení (ES) č. 754/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 53/2010 dne 14. ledna 2010 (1) stanoví na rok 2010 rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb platná ve vodách EU a pro plavidla EU ve vodách podléhajících omezením odlovů.
(2)
V souvislosti s dohodou o rybolovu s Norskem bylo Unii dáno k dispozici dalších 521 tun tresky obecné ve vodách Norska oblastí ICES I a II, jakož i 150 tun tresky bezvousé a 100 tun platýse evropského v Severním moři. Vedle toho byla pozměněna ujednání o licencích pro plavidla EU lovící makrelu obecnou ve vodách Norska. Tato opatření by měla být provedena v právu Unie.
(3)
Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO) na svém výročním zasedání v roce 2009 po více než desetiletém moratoriu rozhodla obnovit rybolov tresky obecné v oblasti NAFO 3M a okouníka v oblasti NAFO 3LN. Pravidla pro vedlejší úlovky stanovená v nařízení (EU) č. 53/2010 pro dva obnovené rybolovy by měla být změněna, aby se zajistil soulad s obecnými pravidly pro vedlejší úlovky použitelnými v oblasti upravené předpisy NAFO podle čl. 4 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1386/2007 ze dne22. října 2007 kterým se stanoví ochranná a donucovací opatření v oblasti upravené předpisy Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (2).
(4)
V souvislosti s dohodou o rybolovu s Grónskem byly pozměněny podmínky pro rybolov tresky obecné ve vodách Grónska. Tyto změny by měly být provedeny v právu Unie.
(5)
Výbor pro kontrolu dodržování pravidel Mezinárodní komise na ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) na svém zvláštním zasedání, které se konalo v Madridu ve dnech 24 až 26. února 2010, snížil kvótu tuňáka obecného přidělenou Evropské unii. Je proto nutné provést tato nová ustanovení v právu Unie.
(6)
S ohledem na čl. 5 odst. 5 a 8 a čl. 6 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 302/2009 ze dne 6. dubna 2009 o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři (3) je nutné stanovit maximální počet a celkovou hrubou prostornost rybářských plavidel každého členského státu, která budou oprávněna vykonávat rybolov, uchovávat na palubě, překládat, přepravovat nebo vykládat tuňáka obecného, maximální počet vězenců pro lov tuňáka obecného, který může povolit každý členský stát, maximální kapacitu chovu a výkrmu tuňáka pro každý členský stát a maximální vysazení uloveného volně žijícího tuňáka obecného, které může každý členský stát přidělit svým hospodářstvím.
(7)
V souvislosti se stanovením rybolovných práv a v souladu s článkem 11 nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se zavádí dlouhodobý plán pro populace tresky obecné a lov těchto populací (4), může Rada na základě informací poskytnutých členskými státy a posouzených Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR) vyloučit některé skupiny plavidel z režimu intenzity rybolovu stanoveného v uvedeném nařízení za předpokladu, že jsou k dispozici vhodné údaje o úlovcích tresky obecné a o výmětech dotčených plavidel, že podíl úlovků tresky obecné nepřesahuje 1,5 % celkového odlovu pro každou skupinu dotčených plavidel a že by začlenění dané skupiny plavidel do režimu intenzity představovalo administrativní zátěž, která by nebyla úměrná jeho celkovému dopadu na populaci tresky obecné. Německo předložilo informace o odlovu tresky obecné, který provedla skupina plavidel lovících tresku tmavou v Severním moři a v oblasti západně od Skotska pomocí vlečných sítí pro lov u dna o velikosti ok 120 mm a větší.
Irsko předložilo informace o odlovu tresky obecné, který provedla skupina plavidel lovících humry v Irském moři pomocí třídící mřížky podobné té, která je uvedena v dodatku 2 k příloze III nařízení Rady (ES) č. 43/2009 ze dne 16. ledna 2009, kterým se na rok 2009 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro některé populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů (5). Francie předložila informace o odlovu tresky obecné skupinou plavidel lovících hlubinné druhy v oblasti západně od Skotska pomocí vlečných sítí pro lov u dna o velikosti ok více než 110 mm. Na základě těchto informací posouzených VTHVR lze určit, že úlovky tresky obecné včetně výmětů nepřekročily u těchto skupin plavidel 1,5 % jejich celkových odlovů. Navíc s ohledem na stávající kontrolní a monitorovací opatření zajišťující monitorování a kontrolu rybolovných činností uvedených skupin plavidel a vzhledem k tomu, že začlenění těchto skupin by představovalo administrativní zátěž, která by nebyla úměrná celkovému dopadu tohoto začlenění na populaci tresky obecné, je vhodné vyloučit tyto skupiny plavidel z režimu intenzity rybolovu stanoveného v kapitole III nařízení (ES) č. 1342/2008, a umožnit tak odpovídajícím způsobem zavést omezení intenzity rybolovu pro dotyčné členské státy.
(8)
Ustanovení čl. 16 odst. 3 nařízení (ES) č. 1342/2008 umožnilo členským státům v roce 2009 za předpokladu splnění určitých podmínek upravit své přidělené intenzity převedením rybolovné intenzity a kapacity mezi zeměpisnými oblastmi. Na základě informací, které poskytlo Nizozemsko o převodech určitého objemu intenzity a kapacity ze Severního moře do Irského moře v roce 2009, je vhodné upravit maximální přípustnou intenzitu přidělenou Nizozemsku v dodatku I přílohy IIA nařízení (EU) č. 53/2010.
(9)
Nařízení (EU) č. 53/2010 a nařízení Rady (ES) č. 754/2009 ze dne 27. července 2009 kterým se některé skupiny plavidel vylučují z režimu intenzity rybolovu stanoveného v kapitole III nařízení (ES) č. 1342/2008 (6), by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna
(10)
Nařízení (EU) č. 53/2010 je použitelné ode dne 1. ledna 2010, avšak omezení intenzity rybolovu jsou stanovena na dobu jednoho roku počínaje dnem 1. února 2010.Aby byl dodržen meziroční režim hlášení týkajících se rybolovných práv, měla by být ustanovení tohoto nařízení týkající se omezení odlovu a rozdělení použitelná ode dne 1. ledna 2010 a ustanovení týkající se omezení intenzity odlovu ode dne 1. února 2010. Touto zpětnou působností by nebyla dotčena zásada právní jistoty, neboť rybolovná práva, která mají být omezena, nebyla dosud vyčerpána,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změna nařízení (EU) č. 53/2010
Nařízení (EU) č. 53/2010 se mění takto:
1.
Článek 15 se nahrazuje tímto:
„Článek 15
Omezení rybolovu a kapacity chovu a výkrmu tuňáka obecného
1. Počet návnadových člunů a člunů s vlečnými šňůrami EU oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve východním Atlantiku je omezen podle bodu 1 přílohy IV.
2. Počet plavidel drobného pobřežního rybolovu EU oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve Středozemním moři je omezen podle bodu 2 přílohy IV.
3. Počet plavidel EU, která loví tuňáka obecného v Jaderském moři pro účely chovu a jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm, je omezen podle bodu 3 přílohy IV.
4. Počet a celková hrubá prostornost rybářských plavidel oprávněných lovit, uchovávat na palubě, překládat, přepravovat nebo vykládat tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři je omezena podle bodu 4 přílohy IV.
5. Počet vězenců používaných ve východním Atlantiku a Středozemním moři pro lov tuňáka obecného je omezen podle bodu 5 přílohy IV.
6. Kapacita chovu, kapacita výkrmu tuňáka obecného a maximální vysazení uloveného volně žijícího tuňáka obecného přidělené hospodářstvím ve východním Atlantiku a Středozemním moři jsou omezeny podle bodu 6 přílohy IV.“
2.
Příloha IA se mění takto:
a)
Položka týkající se tresky bezvousé v oblasti IV; vody EU oblasti IIa se nahrazuje tímto:
„Druh
:
Treska bezvousá
Merlangius merlangus
Oblast
:
IV; vody EU oblasti IIa
(WHG/2AC4.)
Belgie
240 (7)
Analytický TAC
Článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.
Článek 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.
Dánsko
1 036 (7)
Německo
270 (7)
Francie
1 557 (7)
Nizozemsko
599 (7)
Švédsko
2 (7)
Spojené království
7 490 (7)
EU
11 194 (8)
Norsko
640 (9)
TAC
12 897
V rámci výše uvedených kvót je odlov v následující oblasti omezen na níže uvedená množství:
Vody Norska oblasti IV
(WHG/*04N-)
EU
8 203“
b)
Položka týkající se platýse evropského v oblasti IV, vodách EU oblasti IIa a té části oblasti IIIa, která nespadá pod Skagerrak a Kattegat, se nahrazuje tímto:
„Druh
:
Platýs evropský
Pleuronectes platessa
Oblast
:
IV; vody EU oblasti IIa; část oblasti IIIa, která nespadá pod Skagerrak a Kattegat
(PLE/2A3AX4)
Belgie
3 671
Analytický TAC
Článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.
Článek 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.
Dánsko
11 931
Německo
3 442
Francie
688
Nizozemsko
22 946
Spojené království
16 979
EU
59 657
Norsko
4 168
TAC
63 825
V rámci výše uvedených kvót je odlov v následující oblasti omezen na níže uvedená množství:
Vody Norska oblasti IV
(PLE/*04N-)
EU
24 439“
c)
Položka týkající se makrely obecné v oblastech IIIa a IV a vodách EU oblastí IIa, IIIb, IIIc a IIId se nahrazuje tímto:
„Druh
:
Makrela obecná
Scomber scombrus
Oblast
:
IIIa a IV; vody EU oblastí IIa, IIIb, IIIc a IIId
(MAC/2A34.)
Belgie
475
Analytický TAC
Článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.
Článek 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.
Dánsko
12 529 (10)
Německo
495
Francie
1 496
Nizozemsko
1 507
Švédsko
4 485 (11) (12)
Spojené království
1 395
EU
22 382 (11) (13)
Norsko
103 374 (14)
TAC
Nepoužije se
V rámci výše uvedených kvót je odlov v následujících oblastech omezen na níže uvedená množství:
IIIa
(MAC/*03A.)
IIIa and IVbc
(MAC/*3A4BC)
IVb
(MAC/*04B.)
IVc
(MAC/*04C.)
VI, mezinárodní vody oblasti IIa od 1. ledna 2010 do 31. března 2010 a v prosinci 2010
(MAC/*2A6.)
Dánsko
4 130
5 360
Francie
490
Nizozemsko
490
Švédsko
390
10
1 697
Spojené království
490
Norsko
3 000“
3.
Příloha IB se mění takto:
a)
Položka týkající se tresky obecné ve vodách Grónska oblastí NAFO 0 a 1 a ve vodách Grónska oblastí V a XIV se nahrazuje tímto:
„Druh
:
Treska obecná
Gadus morhua
Oblast
:
Vody Grónska oblastí NAFO 0 a 1; Vody Grónska oblastí V a XIV
(COD/N01514)
Německo
1 636 (15) (16)
Analytický TAC
Článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.
Článek 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.
Spojené království
364 (15) (16)
EU
2 500 (15) (16) (17)
TAC
Nepoužije se
b)
Položka týkající se tresky obecné ve vodách Norska oblastí I a II nahrazuje tímto:
„Druh
:
Treska obecná
Gadus morhua
Oblast
:
Vody Norska oblastí I a II
(COD/1N2AB.)
Německo
2 486
Analytický TAC
Článek 3 nařízení (EU) č. 847/96 se nepoužije.
Článek 4 nařízení (EU) č. 847/96 se nepoužije.
Řecko
308
Španělsko
2 773
Irsko
308
Francie
2 281
Portugalsko
2 773
Spojené království
9 642
EU
20 571
TAC
Nepoužije se“
4.
Příloha IC se mění takto
a)
Položka týkající se tresky obecné v oblasti NAFO 3M se nahrazuje tímto:
„Druh
:
Treska obecná
Gadus morhua
Oblast
:
NAFO 3M
(COD/N3M.)
Estonsko
61 (18) (19)
Německo
247 (18)
Lotyšsko
61 (18) (19)
Litva
61 (18) (19)
Polsko
209 (18) (19)
Španělsko
796 (18)
Francie
110 (18)
Portugalsko
1 070 (18)
Spojené království
521 (18)
EU
3 136 (18) (19)
TAC
5 500 (18) (19)
b)
Položka týkající se okouníků v oblasti NAFO 3LN se nahrazuje tímto:
„Druh
:
Okouníci rodu Sebastes
Sebastes spp.
Oblast
:
NAFO 3LN
(RED/N3LN.)
Estonsko
173 (20) (21)
Německo
119 (20)
Lotyšsko
173 (20) (21)
Litva
173 (20) (21)
EU
638 (20) (21)
TAC
3 500 (20) (21)
5.
V příloze ID se položka týkající se tuňáka obecného v Atlantském oceánu východně od 45° z. d. a ve Středozemním moři nahrazuje tímto:
„Druh
:
Tuňák obecný
Thunnus thynnus
Oblast
:
Atlantský oceán východně od 45° z. d. a Středozemní moře
(BFT/AE045W)
Kypr
70,18 (26)
Řecko
130,30
Španělsko
2 526,06 (23) (26)
Francie
2 021,93 (23) (24) (26)
Itálie
1 937,50 (26) (27)
Malta
161,34 (26)
Portugalsko
237,66
Všechny členské státy
2,41 (22)
EU
7 087,38 (23) (24) (26) (27)
TAC
13 500
6.
Dodatek 1 k příloze IIA se mění takto:
a)
V tabulce b) se sloupce týkající se Německa (DE) a Nizozemska (NL) nahrazují tímto:
„Regulované zařízení
DE
NL
TR 1
1 269 111
371 757
TR 2
516 154
1 080 920
TR 3
3 501
48 508
BT 1
29 271
999 808
BT 2
1 691 253
34 743 212
GN
224 484
438 664
GT
467
0
LL
0
0“
b)
V tabulce c) se sloupec týkající se Irska (IE) nahrazuje následujícím sloupcem a doplňuje se nový sloupec týkající se Nizozemska (NL):
„Regulované zařízení
IE
NL
TR 1
59 625
0
TR 2
778 729
0
TR 3
8 433
0
BT 1
0
0
BT 2
514 584
200 000
GN
18 255
0
GT
0
0
LL
0
0“
c)
V tabulce d) se sloupce týkající se Německa (DE) a Francie (FR) nahrazují tímto:
„Regulované zařízení
DE
FR
TR 1
11 151
2 685 733
TR 2
0
7 415
TR 3
0
0
BT 1
0
7 161
BT 2
0
13 211
GN
35 442
400 503
GT
0
0
LL
0
54 917“
7.
Příloha III se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA III
Omezení počtu oprávnění k rybolovu pro plavidla EU lovící ve vodách třetích zemí
Rybolovná oblast
Druh rybolovu
Počet oprávnění k rybolovu
Rozdělení oprávnění k rybolovu mezi členské státy
Maximální počet současně přítomných plavidel
Vody Norska a rybolovná oblast okolo ostrova Jan Mayen
Lov sledě obecného severně od 62°00′ s. š.
93 (28)
DK: 32, DE: 6, FR: 1, IE: 9, NL: 11, PL: 1, SV: 12, UK: 21
69
Lov druhů žijících při mořském dně severně od 62°00′ s. š.
80 (28)
DE: 16, IE: 1, ES: 20, FR: 18, PT: 9, UK: 14
50
Makrela obecná
97 (29)
DK: 15, DE: 4, FR: 2, IE: 23, NL: 11, SE: 6, UK: 36
70
Lov průmyslově zpracovávaných druhů jižně od 62°00′ s. š.
480 (28)
DK: 450, UK: 30
150
Vody Faerských ostrovů
Veškerý rybolov pomocí vlečných sítí prováděný plavidly o délce nižší než 180 stop v oblasti mezi 12 a 21 mílemi od základních linií Faerských ostrovů
26
BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18
13
Cílený lov tresky obecné a tresky jednoskvrnné pomocí sítí o minimální velikosti ok 135 mm, omezený na oblast jižně od 62°28′ s. š. a východně od 6°30′ z. d.
8 (30)
4
Rybolov pomocí vlečných sítí vně pásma o šířce 21 mil. od základní linie Faerských ostrovů. V období od 1. března do 31. května a od 1. října do 31. prosince smějí tato plavidla lovit v oblasti mezi 61°20′ s. š. a 62°00′ s. š. a v pásmu mezi 12 a 21 mílemi od základních linií.
70
BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20
26
Lov mníka modrého pomocí vlečných sítí o minimální velikosti ok 100 mm v oblasti jižně od 61°30′ s. š. a západně od 9°00′ z. d. a v oblasti mezi 7°00′ z. d. a 9°00′ z. d. jižně od 60°30′ s. š. a v oblasti jihozápadně od linie spojující bod o souřadnicích 60°30′ s. š. a 7°00′ z. d. s bodem o souřadnicích 60°00′ s. š. a 6°00′ z. d.
70
DE: 8 (31), FR: 12 (31), UK: 0 (31)
20 (32)
Cílený lov tresky tmavé pomocí vlečných sítí o minimální velikosti ok 120 mm a s možností používat kruhové popruhy kolem kapsy zatahovací sítě.
70
22 (32)
Lov tresky modravé. Celkový počet oprávnění k rybolovu může být zvýšen o čtyři plavidla, aby plavidla vytvořila dvojice, pokud by orgány Faerských ostrovů zavedly zvláštní pravidla vstupu do oblasti nazvané ‚hlavní oblast lovu tresky modravé‘.
36
DE: 3, DK: 19, FR: 2, NL: 5, UK: 5
20
Rybolov pomocí lovné šňůry
10
UK: 10
36
Makrela obecná
12
DK: 12
12
Lov sledě obecného severně od 61° s. š.
21
DK: 7, DE: 1, IE: 2, FR: 0, NL: 3, SV: 3, UK: 5
21
8.
Příloha IV se mění takto:
a)
Tabulka v bodě 2 se nahrazuje tímto:
„Španělsko
139
Francie
86
Itálie
35
Kypr
25
Malta
83
EU
368“
b)
Doplňují se nové body, které znějí:
„4.
Maximální počet a celková hrubá prostornost rybářských plavidel každého členského státu oprávněných lovit, uchovávat na palubě, překládat, přepravovat nebo vykládat tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři
Tabulka A
Počet rybářských plavidel
Kypr
Řecko
Itálie
Francie
Španělsko
Malta
Plavidla lovící košelkovými nevody
1
1
24
19
6
0
Plavidla lovící na dlouhou lovnou šňůru
12
0
30
0
81
83
Návnadový člun
0
0
0
8
61
0
Ruční vlasec
0
0
0
29
2
0
Plavidla lovící vlečnými sítěmi
0
0
0
78 (34)
0
0
Jiná rybářská plavidla provozující drobný rybolov
0
256 (33)
0
87
33
0
Tabulka B
Celková hrubá prostornost
Kypr
Řecko
Itálie
Francie
Španělsko
Malta
Plavidla lovící košelkovými nevody
51
260
(35)
4 826
1 608
0
Plavidla lovící na dlouhou lovnou šňůru
409
-
1 196
0
4 416,73
1 365,64
Návnadový člun
-
-
-
243
10 335,58
0
Ruční vlasec
-
-
-
1 436
20,96
0
Plavidla lovící vlečnými sítěmi
-
-
-
9 212
0
0
Jiná rybářská plavidla provozující drobný rybolov
-
3 343,21 (36)
-
943
489,83
0
5.
Maximální počet vězenců používaných pro lov tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři schválený každým členským státem
Počet vězenců
Španělsko
6
Itálie
6
Portugalsko
1
6.
Maximální kapacita chovu a kapacita výkrmu tuňáka obecného pro každý členský stát a maximální vysazení uloveného volně žijícího tuňáka obecného, které každý členský stát může přidělit svým hospodářstvím ve východním Atlantiku a Středozemním moři
Tabulka A
Maximální kapacita chovu a výkrmu tuňáka
Počet hospodářství
Kapacita v tunách
Španělsko
14
11 852
Itálie
15
13 000
Řecko
2
2 100
Kypr
3
3 000
Malta
8
12 300
Tabulka B
Maximální vysazení uloveného volně žijícího tuňáka obecného (v tunách)
Španělsko
5 855
Itálie
3 764
Řecko
785
Kypr
2 195
Malta
8 768“
Článek 2
Změna nařízení (ES) č. 754/2009
V článku 1 nařízení (ES) č. 754/2009 se doplňují nová písmena, která znějí:
„f)
skupina námořních plavidel plujících pod vlajkou Německa, která se účastní rybolovu uvedeného v žádosti Německa ze dne 26. března 2010 doplněné korespondencí ze dne 9. dubna 2010 a 20. května 2010 a která se zaměřují na lov tresky tmavé v Severním moři, ve vodách EU oblasti ICES IIa a v oblasti západně od Skotska pomocí vlečných sítí pro lov u dna o velikosti ok 120 mm a větší;
g)
skupina plavidel plujících pod vlajkou Irska, která se účastní rybolovu uvedeného v žádosti Irska ze dne 26. března 2010 a provádějí rybolov v Irském moři v období, v němž se tato plavidla zaměřují na lov humra severského výhradně za použití třídící mřížky podobné té, která je uvedena v dodatku 2 k příloze III nařízení (ES) č. 43/2009;
h)
skupina plavidel plujících pod vlajkou Francie, která se účastní rybolovu uvedeného v žádosti Francie ze dne 24. března 2010 doplněné korespondencí ze dne 25. března, 29. března, 8. dubna a 20. května 2010 a která se zaměřují na lov hlubinných druhů v oblasti západně od Skotska pomocí vlečných sítí pro lov u dna o velikosti ok více než 110 mm.“.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ustanovení čl. 1 bodů 1 až 5 a 8 se použijí ode dne 1. ledna 2010.
Ustanovení čl. 1 bodu 6 a článku 2 se použijí ode dne 1. února 2010.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. července 2010.
TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 712/2010
2010 m. liepos 26 d.
kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 53/2010 nuostatos, susijusios su tam tikromis žvejybos galimybėmis ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 754/2009
ESROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl ESropos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį,
atsižvelgdama į ESropos Komisijos pasiūlymą,
kadangi:
(1)
2010 m. sausio 14 d. Tarybos reglamentu (ES) Nr. 23/2010 (1) 2010 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos ES vandenyse ir ES laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti sužvejojamo žuvų kiekio apribojimus.
(2)
Atsižvelgiant į žvejybos susitarimą su Norvegija, Sąjungai skirta papildomai 521 tona atlantinių menkių žvejybai TJTT I ir II zonose esančiuose Norvegijos vandenyse, 150 tonų paprastųjų merlangų ir 100 tonų jūrinių plekšnių žvejybai Šiaurės jūroje. Be to, iš dalies pakeisti susitarimai dėl atlantinių skumbrių Norvegijos vandenyse žvejojančių ES laivų licencijavimo. Šios priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje.
(3)
2009 m. įvykusiame Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos (NAFO) metiniame susitikime po daugiau kaip dešimt metų trukusio moratoriumo nuspręsta NAFO 3M zonoje vėl leisti žvejoti atlantines menkes, o NAFO 3LN zonoje - paprastuosius jūrinius ešerius. Priegaudos taisyklės, nustatytos Reglamente (ES) Nr. 53/2010, dėl šių dviejų rūšių žuvų vėl leistos žvejybos turėtų būti iš dalies pakeistos siekiant užtikrinti suderinamumą su bendrosiomis priegaudos taisyklėmis, taikomomis NAFO reguliuojamame rajone pagal 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1386/2007, nustatančio Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos reguliuojamame rajone taikytinas apsaugos ir vykdymo užtikrinimo priemones (2), 4 straipsnio 1 dalį.
(4)
Atsižvelgiant į žvejybos susitarimą su Grenlandija, buvo iš dalies pakeistos atlantinių menkių žvejybos Grenlandijos vandenyse sąlygos. Šie pakeitimai turėtų būti įgyvendinti Sąjungos teisėje.
(5)
2010 m. vasario 24-26 d. Madride vykusiame specialiame posėdyje Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (TATAK) atitikties komitetas sumažino ESropos Sąjungai skirtą paprastųjų tunų kvotą. Todėl šias naujas nuostatas būtina įgyvendinti Sąjungos teisėje
(6)
Atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 302/2009 dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano (3) 5 straipsnio 5 ir 8 punktus bei 6 straipsnio 4 dalį, būtina nustatyti didžiausią kiekvienos valstybės narės žvejybos laivų, kuriems gali būti leista žvejoti, laikyti laive, perkrauti, transportuoti arba iškrauti paprastuosius tunus, skaičių ir bendrą pajėgumą, išreikštą bendrąja talpa, didžiausią tunų gaudyklių, kurias kiekviena valstybė narė gali leisti naudoti, skaičių, didžiausią kiekvienos valstybės narės tunų auginimo ir tukinimo pajėgumą, taip pat didžiausią laisvėje sužvejotų paprastųjų tunų, kuriuos kiekviena valstybė narė gali perkelti į savo žuvininkystės ūkius, kiekį.
(7)
Nustatydama žvejybos galimybes ir laikydamasi 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1342/2008, nustatančio menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą (4), 11 straipsnio, Taryba remdamasi valstybių narių pateikta ir Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) įvertinta informacija gali netaikyti tuo reglamentu nustatytos žvejybos pastangų sistemos tam tikroms laivų grupėms, jei turima tinkamų duomenų apie atitinkamų laivų sužvejojamus ir į jūrą išmetamus atlantinių menkių kiekius, kurie rodo, kad tos grupės laivų sužvejojamas atlantinių menkių procentinis kiekis neviršija 1,5 % bendro jų sužvejojamo žuvų kiekio, o žvejybos pastangų sistemos taikymas tai grupei būtų pernelyg didelė administracinė našta, palyginti su jos bendru poveikiu atlantinių menkių ištekliams. Vokietija pateikė informacijos apie atlantinių menkių kiekį, sužvejotą laivų, žvejojančių ledjūrio menkes Šiaurės jūroje ir regione į vakarus nuo Škotijos dugniniais tralais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 120 mm arba didesnis, grupės.
Airija pateikė informacijos apie atlantinių menkių kiekį, sužvejotą laivų, žvejojančių norveginius omarus Airijos jūroje rūšiuojamuoju tinkleliu, panašiu į apibūdintą 2009 m. sausio 16 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 43/2009, kuriuo 2009 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės ir susijusios sąlygos, taikomos Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus (5) III priedo 2 priedėlyje, grupės. Prancūzija pateikė informacijos apie atlantinių menkių kiekį, sužvejotą laivų, žvejojančių giliavandenes žuvis regione į vakarus nuo Škotijos dugniniais tralais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra didesnis negu 110 mm, grupės. Remiantis ta informacija, kurią įvertino ŽMTEK, galima nustatyti, kad tų laivų grupių sužvejotas atlantinių menkių kiekis, įskaitant į jūrą išmestas žuvis, neviršija 1,5 % jų bendro sužvejojamų žuvų kiekio. Be to, atsižvelgiant į taikomas kontrolės ir stebėsenos priemones, kuriomis užtikrinama šių laivų grupių žvejybos veiklos stebėsena ir kontrolė, ir atsižvelgiant į tai, kad žvejybos pastangų sistemos taikymas toms grupėms būtų pernelyg didelė administracinė našta, palyginti su to taikymo bendru poveikiu atlantinių menkių ištekliams, tikslinga šioms laivų grupėms netaikyti Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 III skyriuje nustatytos žvejybos pastangų sistemos, tokiu būdu sudarant galimybę atitinkamai nustatyti žvejybos pastangų apribojimus atitinkamoms valstybėms narėms.
(8)
Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 16 straipsnio 3 dalimi valstybėms narėms leista laikantis tam tikrų sąlygų 2009 m. keisti savo žvejybos pastangų paskirstymą perkeliant žvejybos pastangas ir pajėgumus iš vieno geografinio rajono į kitą. Remiantis Nyderlandų pateikta informacija apie tam tikros dalies pastangų ir pajėgumų perkėlimą iš Šiaurės jūros į Airijos jūrą 2009 m., tikslinga pakoreguoti Nyderlandams skirtų didžiausių leidžiamų žvejybos pastangų ribas, nurodytas Reglamento (EB) Nr. 53/2010 IIA priedo 1 priedėlyje.
(9)
Todėl reglamentas (ES) Nr. 53/2010 ir 2009 m. liepos 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 754/2009, kuriais tam tikrų grupių laivams leidžiama netaikyti Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 (6) III skyriuje nustatytos žvejybos pastangų sistemos, turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti.
(10)
Reglamentas (ES) Nr. 53/2010 taikomas nuo 2010 m. sausio 1 d. Tačiau žvejybos pastangų apribojimai yra nustatyti vienerių metų laikotarpiui, prasidedančiam 2010 m. vasario 1 d.. Siekiant laikytis kasmet nustatomos pranešimo apie žvejybos galimybes tvarkos, šio reglamento nuostatos dėl sužvejojamo kiekio apribojimų ir paskirstymų turėtų būti taikomos nuo 2010 m. sausio 1 d. o nuostatos dėl žvejybos pastangų apribojimų - nuo 2010 m. vasario 1 d.. Šis taikymas atgaline data nepažeistų teisinio tikrumo principo, kadangi žvejybos galimybės, kurios turi būti sumažintos, dar nėra išnaudotos,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamento (ES) Nr. 53/2010 pakeitimas
Reglamentas (ES) Nr. 53/2010 iš dalies keičiamas taip:
1)
15 straipsnis pakeičiamas taip:
„15 straipsnis
Paprastųjų tunų žvejybos, auginimo ir tukinimo pajėgumų apribojimai
1. Kartinėmis ir velkamosiomis ūdomis žvejojančių ES laivų, kuriems rytinėje Atlanto vandenyno dalyje leidžiama aktyviai žvejoti ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio paprastuosius tunus, skaičius neviršija IV priedo 1 punkte nurodyto skaičiaus.
2. Pakrantės vandenyse tradiciniais žvejybos įrankiais žvejojančių ES laivų, kuriems Viduržemio jūroje leidžiama aktyviai žvejoti ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio paprastuosius tunus, skaičius neviršija IV priedo 2 punkte nurodyto skaičiaus.
3. ES laivų, kuriems Adrijos jūroje leidžiama aktyviai žvejoti ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio paprastuosius tunus auginimo reikmėms, skaičius neviršija IV priedo 3 punkte nurodyto skaičiaus.
4. Žvejybos laivų, kuriems rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje leidžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti, transportuoti arba iškrauti paprastuosius tunus, skaičius ir bendras pajėgumas, išreikštas bendrąja talpa, neviršija IV priedo 4 punkte nurodyto skaičiaus ir ribų.
5. Rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje paprastiesiems tunams žvejoti naudojamų gaudyklių skaičius neviršija IV priedo 5 punkte nurodyto skaičiaus.
6. Paprastųjų tunų auginimo pajėgumas, tukinimo pajėgumas ir didžiausias laisvėje sužvejotų paprastųjų tunų, perkeliamų į rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje esančius žuvininkystės ūkius, kiekis neviršija IV priedo 6 punkte nurodytų ribų“
2)
IA priedas iš dalies keičiamas taip:
a)
paprastųjų merlangų ištekliams IV zonoje ir IIa zonos ES vandenyse skirtas įrašas pakeičiamas taip:
„Rūšis
:
Paprastasis merlangas
Merlangius merlangus
Zona
:
IV zona; IIa zonos ES vandenys
(WHG/2AC4.)
Belgija
240 (7)
Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK
Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
Danaij
1 036 (7)
Vokietija
270 (7)
Prancūzija
1 557 (7)
Nyderlandai
599 (7)
Švedija
2 (7)
Jungtinė
7 490 (7)
ES
11 194 (8)
Norvegija
640 (9)
BLSK
12 897
Laikantis pirmiau minėtų kvotų ne didesnį nei nurodytąjį toliau kiekį galima sužvejoti šioje zonoje:
IV zonos Norvegijos vandenys
(WHG/*04N-)
ES
8 203“
b)
jūrinių plekšnių ištekliams IV zonoje, IIa zonos ES vandenyse ir IIIa zonos dalyje, nepriklausančioje Skagerako ir Kategato sąsiauriams, skirtas įrašas pakeičiamas taip:
„Rūšis
:
Jūrinė plekšnė
Pleuronectes platessa
Zona
:
IV zona; IIa zonos ES vandenys; IIIa zonos dalis, nepriklausanti Skagerako ir Kategato sąsiauriams
(PLE/2A3AX4)
Belgija
3 671
Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
Danaij
11 931
Vokietija
3 442
Prancūzija
688
Nyderlandai
22 946
Jungtinė
16 979
ES
59 657
Norvegija
4 168
BLSK
63 825
Laikantis pirmiau minėtų kvotų ne didesnį nei nurodytąjį toliau kiekį galima sužvejoti šioje zonoje:
IV zonos Norvegijos vandenys
(PLE/*04N-)
ES
24 439“
c)
atlantinių skumbrių ištekliams IIIa ir IV zonose, IIa, IIIb, IIIc ir IIId zonų ES vandenyse skirtas įrašas pakeičiamas taip:
„Rūšis
:
Atlantinė skumbrė
Scomber scombrus
Zona
:
IIIa ir IV zonos; IIa, IIIb, IIIc ir IIId zonų ES vandenys
(MAC/2A34.)
Belgija
475
Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
Danaij
12 529 (10)
Vokietija
495
Prancūzija
1 496
Nyderlandai
1 507
Švedija
4 485 (11) (12)
Jungtinė Karalystė
1 395
ES
22 382 (11) (13)
Norvegija
103 374 (14)
BLSK
Netaikoma
Laikantis pirmiau minėtų kvotų ne didesnį nei nurodytąjį toliau kiekį galima sužvejoti šiose zonose:
IIIa
(MAC/*03A.)
IIIa and IVbc
(MAC/*3A4BC)
IVb
(MAC/*04B.)
IVc
(MAC/*04C.)
VI, IIa zonos tarptautiniai vandenys, nuo 2010 m. sausio 1 d. iki kovo 31 d. ir 2010 m. gruodžio mėn.
(MAC/*2A6.)
Danaij
4 130
5 360
Prancūzija
490
Nyderlandai
490
Švedija
390
10
1 697
Jungtinė Karalystė
490
Norvegija
3 000“
3)
IB priedas iš dalies keičiamas taip:
a)
atlantinių menkių ištekliams NAFO 0 ir 1 parajonių Grenlandijos vandenyse ir V ir XIV zonų Grenlandijos vandenyse skirtas įrašas pakeičiamas taip:
„Rūšis
:
Atlantinė menkė
Gadus morhua
Zona
:
NAFO 0 ir 1 parajonių Grenlandijos vandenys; V ir XIV zonų Grenlandijos vandenys
(COD/N01514)
Vokietija
1 636 (15) (16)
Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
Jungtinė
364 (15) (16)
ES
2 500 (15) (16) (17)
BLSK
Netaikoma
b)
atlantinių menkių ištekliams I ir II zonų Norvegijos vandenyse skirtas įrašas pakeičiamas taip:
„Rūšis
:
Atlantinė menkė
Gadus morhua
Zona
:
I ir II zonų Norvegijos vandenys
(COD/1N2AB.)
Vokietija
2 486
Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
Reglamento (ES) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
Reglamento (ES) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
Graikija
308
Ispanija
2 773
Airija
308
Prancūzija
2 281
Portugalijaija
2 773
Jungtinė Karalystė
9 642
ES
20 571
BLSK
Netaikoma“
4)
IC priedas iš dalies keičiamas taip:
a)
atlantinių menkių ištekliams NAFO 3M zonoje skirtas įrašas pakeičiamas taip:
„Rūšis
:
Atlantinė menkė
Gadus morhua
Zona
:
NAFO 3M
(COD/N3M.)
Estija
61 (18) (19)
Vokietija
247 (18)
Latvija
61 (18) (19)
Lietuva
61 (18) (19)
Lenkija
209 (18) (19)
Ispanija
796 (18)
Prancūzija
110 (18)
Portugalijaija
1 070 (18)
Jungtinė Karalystė
521 (18)
ES
3 136 (18) (19)
BLSK
5 500 (18) (19)
b)
paprastųjų jūrinių ešerių ištekliams NAFO 3LN zonoje skirtas įrašas pakeičiamas taip:
„Rūšis
:
Didysis jūrinis ešerys
Sebastes spp.
Zona
:
NAFO 3LN
(RED/N3LN.)
Estija
173 (20) (21)
Vokietija
119 (20)
Latvija
173 (20) (21)
Lietuva
173 (20) (21)
ES
638 (20) (21)
BLSK
3 500 (20) (21)
5)
ID priede paprastųjų tunų ištekliams zonoje Atlanto vandenyne į rytus nuo 45° vakarų ilgumos ir Viduržemio jūroje skirtas įrašas pakeičiamas taip:
„Rūšis
:
Paprastasis tunas
Thunnus thynnus
Zona
:
Atlanto vandenynas į rytus nuo 45° vakarų ilgumos ir Viduržemio jūra
(BFT/AE045W)
Kipras
70,18 (26)
Graikija
130,30
Ispanija
2 526,06 (23) (26)
Prancūzija
2 021,93 (23) (24) (26)
Italija
1 937,50 (26) (27)
Malta
161,34 (26)
Portugalija
237,66
Visos valstybės narės
2,41 (22)
ES
7 087,38 (23) (24) (26) (27)
BLSK
13 500
6)
IIA priedo 1 priedėlis iš dalies keičiamas taip:
a)
Vokietijai (DE) ir Nyderlandams (NL) skirtos b lentelės skiltys pakeičiamos taip:
„Reglamentuojamas įrankis
DE
NL
TR 1
1 269 111
371 757
TR 2
516 154
1 080 920
TR 3
3 501
48 508
BT 1
29 271
999 808
BT 2
1 691 253
34 743 212
GN
224 484
438 664
GT
467
0
LL
0
0“
b)
Airijai (IE) skirtos c lentelės skiltis pakeičiama kaip nurodyta toliau ir įrašoma Nyderlandams (NL) skirta skiltis:
„Reglamentuojamas įrankis
IE
NL
TR 1
59 625
0
TR 2
778 729
0
TR 3
8 433
0
BT 1
0
0
BT 2
514 584
200 000
GN
18 255
0
GT
0
0
LL
0
0“
c)
Vokietijai (DE) ir Prancūzijai (FR) skirtos d lentelės skiltys pakeičiamos taip:
„Reglamentuojamas įrankis
DE
FR
TR 1
11 151
2 685 733
TR 2
0
7 415
TR 3
0
0
BT 1
0
7 161
BT 2
0
13 211
GN
35 442
400 503
GT
0
0
LL
0
54 917“
7)
III priedas pakeičiamas taip:
„III PRIEDAS
Trečiųjų valstybių vandenyse žvejojantiems ES žvejybos laivams išduotų žvejybos leidimų kiekybiniai apribojimai
Žvejybos rajonas
Žvejyba
Žvejybos leidimų skaičius
Žvejybos leidimų paskirstymas valstybėms narėms
Didžiausias bet kokiu metu rajone esančių laivų skaičius
Norvegijos vandenys ir žvejybos zona aplink Jan Majeno salą
Atlantinė silkė, į šiaurę nuo 62°00′ šiaurės platumos
93 (28)
DK: 32, DE: 6, FR: 1, IE: 9, NL: 11, PL: 1, SV: 12, UK: 21
69
Priedugnio rūšių žuvys, į šiaurę nuo 62°00′ šiaurės platumos
80 (28)
DE: 16, IE: 1, ES: 20, FR: 18, PT: 9, UK: 14
50
Atlantinių skumbrių žvejyba
97 (29)
DK: 15, DE: 4, FR: 2, IE: 23, NL: 11, SE: 6, UK: 36
70
Pramoninėms reikmėms žvejojamos žuvų rūšys, į pietus nuo 62°00′ šiaurės platumos
480 (28)
DK: 450, UK: 30
150
Farerų salų vandenys
Visų rūšių žvejyba tralais ne didesniais nei 180 pėdų ilgio laivais zonoje, esančioje 12-21 mylių atstumu nuo Farerų salų bazinių linijų
26
BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18
13
Specializuotoji atlantinių menkių ir juodadėmių menkių žvejyba žvejybos įrankiais, kurių tinklinio audeklo akių dydis ne mažesnis nei 135 mm, leidžiama tik rajone, esančiame į pietus nuo 62°28′ šiaurės platumos ir į rytus nuo 6°30′ vakarų ilgumos
8 (30)
4
Žvejyba tralais didesniu nei 21 mylia atstumu nuo bazinės Farerų salų linijos. Kovo 1 d.-gegužės 31 d. ir spalio 1 d.-gruodžio 31 d. laikotarpiais tie laivai gali vykdyti veiklą rajone tarp 62°00′ šiaurės platumos bei 61°20′ šiaurės platumos bei 12-21 mylių atstumu nuo bazinių linijų esančiame rajone.
70
BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20
26
Melsvųjų molvų žvejyba tralu, kurio tinklinio audeklo akių dydis ne mažesnis nei 100 mm, rajone, esančiame į pietus nuo 61°30′ šiaurės platumos ir į vakarus nuo 9°00′ vakarų ilgumos, bei rajone, esančiame tarp 7°00′ vakarų ilgumos ir 9°00′ vakarų ilgumos į pietus nuo 60°30′ šiaurės platumos, ir rajone, esančiame į pietvakarius nuo linijos tarp 60°30′ šiaurės platumos, 7°00′ vakarų ilgumos ir 60°00′ šiaurės platumos, 6°00′ vakarų ilgumos.
70
DE: 8 (31), FR: 12 (31), UK: 0 (31)
20 (32)
Specializuotoji ledjūrio menkių žvejyba tralu, kurio tinklinio audeklo akių dydis yra ne mažesnis nei 120 mm, turint galimybę naudoti skersines tralo maišo virves.
70
22 (32)
Šiaurinių žydrųjų merlangų žvejyba. Bendrą žvejybos leidimų skaičių galima padidinti keturiems laivams išduotais leidimais, kad būtų galima suformuoti poras, jeigu Farerų salų institucijos imtų taikyti specialias galimybių žvejoti rajone, kuris vadinamas „pagrindiniu šiaurinių žydrųjų merlangų žvejybos rajonu“, taisykles.
36
DE: 3, DK: 19, FR: 2, NL: 5, UK: 5
20
Žvejyba ūdomis
10
UK: 10
36
Atlantinių skumbrių žvejyba
12
DK: 12
12
Atlantinių silkių žvejyba į šiaurę nuo 61° šiaurės platumos
21
DK: 7, DE: 1, IE: 2, FR: 0, NL: 3, SV: 3, UK: 5
21
8)
IV priedas iš dalies keičiamas taip:
a)
2 punkto lentelė pakeičiama taip:
„Ispanija
139
Prancūzija
86
Italija
35
Kipras
25
Malta
83
ES
368“
b)
pridedami šie punktai:
„4)
Didžiausias kiekvienos valstybės narės žvejybos laivų, kuriems rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje gali būti leidžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti, transportuoti arba iškrauti paprastuosius tunus, skaičius ir bendras pajėgumas, išreikštas bendrąja talpa:
A lentelė
Žvejybos laivų skaičius
Kipras
Graikija
Italija
Prancūzija
Ispanija
Malta
Gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai
1
1
24
19
6
0
Ilgosiomis ūdomis žvejojantys laivai
12
0
30
0
81
83
Kartinė ūda su jauku
0
0
0
8
61
0
Rankinė su jauku
0
0
0
29
2
0
Traleris
0
0
0
78 (34)
0
0
Kiti tradiciniai žvejybos įrankiai
0
256 (33)
0
87
33
0
B lentelė
Bendras pajėgumas, išreikštas bendrąja talpa
Kipras
Graikija
Italija
Prancūzija
Ispanija
Malta
Gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai
51
260
(35)
4 826
1 608
0
Ilgosiomis ūdomis žvejojantys laivai
409
-
1 196
0
4 416,73
1 365,64
Kartinė ūda su jauku
-
-
-
243
10 335,58
0
Rankinė su jauku
-
-
-
1 436
20,96
0
Traleris
-
-
-
9 212
0
0
Kiti tradiciniai žvejybos įrankiai
-
3 343,21 (36)
-
943
489,83
0
5)
Didžiausias rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje paprastiesiems tunams žvejoti naudojamų kiekvienos valstybės narės leidžiamų gaudyklių skaičius:
Gaudyklių skaičius
Ispanija
6
Italija
6
Portugalija
1
6)
Didžiausias kiekvienos valstybės narės paprastųjų tunų auginimo pajėgumas, tukinimo pajėgumas ir didžiausias laisvėje sužvejotų paprastųjų tunų, kuriuos kiekviena valstybė narė gali perkelti į rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje esančius savo žuvininkystės ūkius, kiekis:
A lentelė
Didžiausias tunų auginimo pajėgumas ir tukinimo pajėgumas
Ūkių skaičius
Pajėgumas tonomis
Ispanija
14
11 852
Italija
15
13 000
Graikija
2
2 100
Kipras
3
3 000
Malta
8
12 300
B lentelė
Didžiausias laisvėje sužvejotų paprastųjų tunų kiekis (tonomis)
Ispanija
5 855
Italija
3 764
Graikija
785
Kipras
2 195
Malta
8 768“
2 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 754/2009 pakeitimai
Reglamento (EB) Nr. 754/2009 1 straipsnis papildomas šiais punktais:
„f)
Vokietijos 2010 m. kovo 26 d. prašyme, pateiktame 2010 m. balandžio 9 d. ir gegužės 20 d. laiškais, nurodytos su jos vėliava atviroje jūroje plaukiojančių laivų, dugniniais tralais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 120 mm ar didesnis, Šiaurės jūroje, ICES IIa zonos ES vandenyse ir regione į vakarus nuo Škotijos žvejojančių ledjūrio menkes, grupės laivams;
g)
Airijos 2010 m. kovo 26 d. prašyme nurodytos su jos vėliava plaukiojančių laivų laikotarpiu, kuriuo šie laivai žvejoja tik rūšiuojamuoju tinkleliu, panašiu į apibūdintą Reglamento (EB) Nr. 43/2009 III priedo 2 priedėlyje, Airijos jūroje žvejojančių norveginius omarus, grupės laivams;
h)
Prancūzijos 2010 m. kovo 24 d. prašyme, pateiktame 2010 m. kovo 25 d., kovo 29 d., balandžio 8 d. ir gegužės 20 d. laiškais, nurodytos su jos vėliava plaukiojančių laivų, dugniniais tralais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra didesnis nei 110 mm, regione į vakarus nuo Škotijos žvejojančių giliavandenes žuvis, grupės laivams.“.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
1 straipsnio 1-5 ir 8 punktai taikomi nuo 2010 m. sausio 1 d.
1 straipsnio 6 punktas ir 2 straipsnis taikomi nuo 2010 m. vasario 1 d.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2010 m. liepos 26 d.