NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 118/2011
ze dne 10. února 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Zahájení
(1)
Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 20. května 2010 oznámila Evropská komise (dále jen „Komise“) zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska (dále jen „dotčená země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 6. dubna 2010 podala společnost Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby určitých mechanismů kroužkových pořadačů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, známého vyvážejícího výrobce v Thajsku, zástupce dotčené země, známé dovozce a známé uživatele. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem ostatním stranám, které o to požádaly ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení, a to žadateli, ostatním známým výrobcům v Unii, známému vyvážejícímu výrobci v Thajsku, zástupcům dotčené země, známým dovozcům a známým uživatelům. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Odpovědi na dotazníky a jiná podání byla obdržena od jednoho vyvážejícího výrobce v Thajsku, žádajícího výrobce v Unii, pěti dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení (včetně jednoho dovozce, který má rovněž výrobu v Unii), a jednoho uživatele.
(6)
Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobce v Unii
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vídeň, Rakousko
b)
vyvážející výrobce v Thajsku
-
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thajsko
c)
společnosti ve spojení s vyvážejícím výrobcem v Thajsku
-
Wah Hing Stationery Manufactory Limited, Hongkong
d)
dovozci v Unii
-
Giardini S.r.l., Settimo Milanese, Itálie
-
Rendol enterprises, Reilingen, Německo
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Itálie (rovněž výrobce v Unii)
-
Winter Company Spain S.A., Španělsko.
1.3 Období šetření a posuzované období
(7)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(8)
Dotčeným výrobkem jsou mechanismy kroužkových pořadačů tvořené alespoň dvěma ocelovými destičkami nebo dráty s nejméně čtyřmi na nich připevněnými polokroužky z ocelového drátu, které drží pohromadě ocelová krytka, které se mohou otevírat buď roztažením polokroužků, nebo malým ocelovým rozevíracím mechanismem připevněným na mechanismu kroužkového pořadače, pocházející z Thajska (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „MKP“), v současnosti kódu KN ex 8305 10 00. Toto šetření se netýká pákových mechanismů, které spadají do téhož kódu KN.
(9)
MKP se používají k zakládání různých druhů dokumentů nebo papírů. Používají je mimo jiné výrobci kroužkových pořadačů, technických příruček, fotoalb a filatelistických alb, katalogů a brožur.
(10)
Během období šetření se v Evropské unii prodával velký počet různých modelů MKP. Tyto modely se lišily ve velikosti, tvaru a počtu kroužků, velikosti základní desky a v systému otevírání kroužků (otevření zatáhnutím nebo otevírací západkou). Vzhledem ke skutečnosti, že všechny modely MKP mají stejné fyzické a technické vlastnosti a že se modely MKP mohou v rámci určitých řad navzájem nahrazovat, Komise konstatovala, že pro účely tohoto řízení představují všechny MKP jediný výrobek.
2.2 Obdobný výrobek
(11)
Bylo zjištěno, že výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Thajsku, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné základní použití. Předběžně se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. VÝBĚR VZORKU
3.1 Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(12)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení předpokládal výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se přihlásili a poskytli Komisi základní informace o své činnosti související s dotčeným výrobkem (jak je vymezen v bodě 2.1 výše) v období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 požadované v oznámení o zahájení řízení.
(13)
Po přezkoumání poskytnutých informací bylo vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří byli ochotni spolupracovat, rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný.
4. DUMPING
(14)
Na dotazník pro vyvážející výrobce odpověděla jedna společnost v Thajsku. Na dotazník odpověděla rovněž jedna společnost podílející se na prodeji dotčeného výrobku se sídlem v Hongkongu, která je ve spojení s tímto vyvážejícím výrobcem. Na základě údajů Eurostatu o dovozu připadal na vyvážejícího výrobce (spolu s jeho společností ve spojení) veškerý thajský vývoz do Unie.
4.1 Běžná hodnota
(15)
Šetřením bylo zjištěno, že vyvážející výrobce poskytl neúplné a nesprávné informace, co se týče důležitých údajů o jeho výrobních nákladech, jako je zjevná spotřeba kovového niklu a zjevná spotřeba ostatních surovin. Ostatní nahlášené údaje o výrobních nákladech a výrobní kapacitě nebyly mimoto konzistentní a nebylo je možno srovnat. Šetřením bylo rovněž zjištěno, že existuje společnost ve spojení se sídlem v Čínské lidové republice, která se v rozporu s původním tvrzením vyvážejícího výrobce podílela na prodeji a správě dotčeného výrobku. Nahlášené náklady nezahrnovaly příslušné náklady této společnosti ve spojení, a proto se nepovažovaly za úplné.
(16)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že poskytnuté údaje o nákladech nepředstavují dostatečně přesný základ pro stanovení běžné hodnoty. Zvažovalo se proto, že zjištění budou v souladu s článkem 18 základního nařízení přinejmenším částečně vycházet z dostupných údajů.
(17)
Společnost byla o tom okamžitě zpravena a podle čl. 18 odst. 4 základního nařízení jí byla dána možnost podat dodatečné vysvětlení. Vysvětlení podaná společností však nebyla uspokojivá, jelikož neobjasňovala zjištěné nesrovnalosti. Společnost nemohla rovněž vyvrátit důkazy prokazující, že poskytla neúplné, nesprávné a zavádějící informace. Společnost mimoto neposkytla základní informace o výše uvedené společnosti ve spojení usazené v Čínské lidové republice, která se podílí na výrobě a prodeji dotčeného výrobku.
(18)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se usuzovalo, že by v souladu s článkem 18 základního nařízení měla být běžná hodnota pro vyvážejícího výrobce předběžně stanovena na základě dostupných údajů.
(19)
Jelikož neexistovaly žádné jiné spolehlivější údaje, byla běžná hodnota předběžně vypočítána na základě informací týkajících se výrobních nákladů v Thajsku, jak byly uvedeny v podnětu. Podle čl. 18 odst. 5 základního nařízení byly tyto informace zkontrolovány porovnáním s ověřenými informacemi získanými v průběhu šetření, včetně údajů týkajících se mzdových nákladů a nákladů na energii v Thajsku. Považovalo-li se to za vhodné, byly informace uvedené v podnětu opraveny podle ověřených údajů získaných v průběhu šetření.
(20)
K výše stanoveným výrobním nákladům byla připočítána přiměřená částka pro prodejní, správní a režijní náklady (ve výši 16 %) a pro zisk (ve výši 8 %), a to na základě informací uvedených v podnětu.
4.2 Vývozní cena
(21)
Vyvážející výrobce uskutečňoval vývoz do Unie prostřednictvím obchodní společnosti, která je s ním ve spojení, se sídlem mimo Unii.
(22)
Vývozní cena byla v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě cen výrobku při prodeji obchodní společností ve spojení do Unie, tj. nezávislému kupujícímu, na základě skutečně zaplacené ceny nebo ceny, kterou je třeba zaplatit.
4.3 Srovnání
(23)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(24)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Byly provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu a pojištění a nákladech na úvěry, pokud byly použitelné a odůvodněné.
4.4 Dumpingové rozpětí
(25)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty daného druhu výrobku s jeho váženou průměrnou vývozní cenou, jak byla stanovena výše.
(26)
Na základě výše popsané metodiky prozatímní dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, činilo:
Vyvážející výrobce
Dumpingové rozpětí
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thajsko
17,2 %
(27)
Jelikož na spolupracujícího vyvážejícího výrobce připadal veškerý thajský dovoz dotčeného výrobku do Unie, usuzovalo se, že by zbytkové dumpingové rozpětí mělo být stanoveno na úrovni dumpingového rozpětí, jež bylo zjištěno pro tohoto vyvážejícího výrobce, tj. 17,2 %.
5. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(28)
V průběhu období šetření vyráběli MKP v EU tito výrobci:
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vídeň, Rakousko
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Itálie.
(29)
První výrobce je žadatelem a při šetření spolupracoval. Šetřením bylo zjištěno, že žadatel představoval více než 50 % celkové výroby MKP v Unii v období šetření.
(30)
Druhý (menší) výrobce je rovněž dovozcem MKP z Thajska a proti řízení vznesl námitky. Na základě informací, které poskytla tato společnost, bylo zjištěno, že během celého období, které bylo posuzováno pro účely analýzy újmy, byl objem jeho nákupů thajských výrobků v průměru srovnatelný s objemem vlastní výroby.
(31)
Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že by podle čl. 4 odst. 1 písm. a) měl být druhý výrobce vyloučen z definice výrobního odvětví Unie, a výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení by proto měl představovat pouze žádající výrobce. Na něj se dále odkazuje jako na „výrobní odvětví Unie“.
(32)
Je nutno uvést, že v minulosti výrobní odvětví Unie původně tvořili dva různí výrobci (Koloman Handler - Rakousko a Robert Krause - Německo), kteří vyhlásili úpadek, načež je převzala rakouská skupina. Tyto společnosti prošly významnou restrukturalizací a stávající podnik „Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH“ byl založen v roce 2003. Ústředí společnosti se nachází v Rakousku, zatímco výroba se uskutečňuje v Maďarsku.
6. ÚJMA
6.1 Spotřeba Unie
(33)
Spotřeba byla zjištěna na základě těchto údajů:
-
ověřený celkový prodej na trhu Unie nahlášený výrobním odvětvím Unie a druhým výrobcem v EU,
-
ověřený celkový objem vývozu spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Thajsku do EU pro období uvedená v dotazníku (roky 2008, 2009 a období šetření) a pro ostatní roky údaje Eurostatu,
-
údaje Eurostatu o dovozu z ostatních třetích zemí.
(34)
Podle těchto údajů se spotřeba MKP v EU vyvíjela takto:
2006
2007
2008
2009
OŠ
Spotřeba (v tis. ks)
100
100
111
93
95
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník a Eurostat.
(35)
V průběhu celého období šetření újmy se spotřeba snížila o 5 % (3). Je však třeba podotknout, že po nárůstu přibližně o 10 % mezi rokem 2006 a 2008 v následujícím období spotřeba poklesla o 15 %.
6.2 Dovoz z Thajska
a) Objem dovozu a podíl na trhu
2006
2007
2008
2009
OŠ
Objem dovozu
100
65
153
116
119
Podíl na trhu
12,0 %
7,8 %
16,5 %
15,0 %
15,0 %
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník a Eurostat.
(36)
Dovoz z Thajska pro období od roku 2008 do období šetření vycházel z odpovědi spolupracujícího vyvážejícího výrobce (jediného známého thajského vývozce) na dotazník a pro ostatní roky byl založen na údajích Eurostatu. Na tomto základě bylo zjištěno, že se celkový objem dovozu MKP z Thajska mezi rokem 2006 a obdobím šetření zvýšil téměř o 20 %. Úroveň dovozu však v tomto období významně kolísala a k nejvýznamnějšímu nárůstu došlo mezi rokem 2007 a 2008, kdy se dovoz více než zdvojnásobil.
(37)
Podíl thajského dovozu na trhu sledoval celkově rostoucí tendenci a mezi rokem 2006 a obdobím šetření vzrostl o 3 procentní body. Obdobně jako objem prodeje dosáhl i podíl na trhu nejvyšší hodnoty v roce 2008 ve výši 16,5 %.
b) Dovozní cena dotčeného výrobku / cenové podbízení
2006
2007
2008
2009
OŠ
Dovozní cena
100
103
123
113
113
(38)
Dovozní ceny nejprve mezi rokem 2006 a 2008 vzrostly o více než 20 % a následně se snížily.
(39)
Navzdory celkovému zvýšení o 13 % v období šetření újmy byly thajské ceny významně nižší než ceny výrobců v Unii v průběhu období šetření. Srovnání cen odpovídajících modelů, které byly v případě potřeby náležitě upraveny, prokázalo, že v průměru byly dovozní ceny o více než 30 % nižší než prodejní cena výrobního odvětví Unie v období šetření. Ze srovnání průměrné výše cen během ostatních let vyplývají pro roky 2006-2009 srovnatelné míry cenového podbízení.
(40)
Absolutní úroveň thajských dovozních cen byla rovněž soustavně nižší než cena ostatního dovozu a do značné míry nižší než cena druhého výrobce v Unii.
6.3 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie (4)
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2006
2007
2008
2009
OŠ
Výroba
100
130
131
80
83
Výrobní kapacita
100
110
115
80
75
Využití kapacity
79 %
94 %
90 %
79 %
88 %
(41)
V průběhu celého období se výroba snížila téměř o 20 % a výrobní kapacita o 25 %. Větší využití kapacity je nutno pokládat pouze za výsledek snížení výrobní kapacity o 25 % v témže období. To je především důsledkem propouštění (viz zaměstnanost níže).
(42)
Je však třeba uvést, že se objem výroby a kapacita až do roku 2008 nejprve zvyšovaly, načež významně klesly.
b) Zásoby
2006
2007
2008
2009
OŠ
Konečný stav zásob
100
137
153
124
126
(43)
V období šetření újmy zásoby výrobního odvětví Unie celkově vzrostly o 26 %. Značnou část výroby MKP tvoří běžné výrobky a výrobní odvětví Unie musí udržovat určitou úroveň zásob, aby mohlo rychle uspokojit poptávku svých odběratelů. Zvýšení konečného stavu zásob nad průměrnou úroveň však naznačuje problémy při prodeji výrobků.
c) Objem prodeje, podíl na trhu a růst
2006
2007
2008
2009
OŠ
Objem prodeje v EU
100
105
113
79
77
Podíly na trhu
29,6 %
31,1 %
30,2 %
25,2 %
24,0 %
(44)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu EU se v analyzovaném období snížil o 23 %, což odpovídalo snižujícím se podílům na trhu z 29,6 % na 24,0 %, tj. pokles o více než 5 procentních bodů. Objem prodeje a podíly na trhu se ve skutečnosti zhoršovaly od roku 2008.
(45)
Výše popsaný vývoj celkově ukazuje, že mezi rokem 2006 a obdobím šetření výrobní odvětví Unie nezaznamenalo žádný růst.
d) Prodejní ceny
2006
2007
2008
2009
OŠ
Prodejní ceny
100
99
99
110
107
(46)
Vážená průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie byla až do roku 2008 poměrně stálá. Poté v roce 2009 vzrostla o 10 % a v období šetření se snížila o 3 procentní body. Tento růst cen je výsledkem kombinace dvou činitelů: změna sortimentní skladby kvůli klesajícímu objemu prodeje standardizovanějších (a levnějších) výrobků a snahy výrobního odvětví Unie nahradit ztráty, k nimž došlo v roce 2008. Tato snaha však nebyla úspěšná, jelikož výrobní odvětví Unie v následujícím období i nadále působilo se ztrátou (viz níže).
e) Ziskovost, návratnost investic, peněžní tok
2006
2007
2008
2009
OŠ
Zisk a ztráta jako % obratu
100
9
135
167
146
Peněžní tok
100
- 502
- 685
- 136
- 291
Návratnost čistých aktiv
100
87
104
146
176
(47)
Výrobní odvětví Unie bylo během celého období šetření újmy ztrátové a výše uvedený trend ukazuje celkový růst výše ztrát. Ačkoliv se situace v roce 2007 mírně zlepšila (bylo téměř dosaženo bodu rovnováhy), od roku 2008 se zhoršovala. Ačkoliv pokles peněžního toku mohl být nějakým způsobem omezen, od roku 2007 byl rovněž záporný. Návratnost čistých aktiv byla během celého období taktéž záporná a mezi rokem 2006 a obdobím šetření se trvale snižovala.
f) Investice a schopnost získat kapitál
2006
2007
2008
2009
OŠ
Investice
100
45
50
17
26
(48)
Investice vykazovaly prudce klesající tendenci, tj. v průběhu celého období šetření újmy se snížily o 75 %.
(49)
Jak bylo uvedeno výše, vzhledem k slabé finanční situaci výrobního odvětví Unie lze vyvodit závěr, že byla vážně dotčena jeho schopnost získat kapitál z nezávislých zdrojů.
g) Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2006
2007
2008
2009
OŠ
Zaměstnanost
100
111
118
99
87
Produktivita
100
117
111
81
95
Mzdy
100
106
113
92
71
(50)
V průběhu celého období se zaměstnanost (v přepočtu na plný úvazek) snížila o 13 % a k nejvýznamnějšímu poklesu došlo po roce 2008, kdy zaměstnanost dosáhla nejvyšší hodnoty. Mzdy většinou vykazovaly stejnou tendenci.
(51)
Produktivita, měřená v tisíci vyrobených kusech na jednoho zaměstnance v daném období, obecně vykazovala stejnou tendenci jako zaměstnanost, v průběhu období šetření však mohl být pokles omezenější.
h) Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(52)
Na základě nejlepších dostupných údajů byla šetřením zjištěna existence dumpingu v období šetření ve výši 17,2 %, což představuje významnou úroveň.
i) Překonání účinků minulého dumpingu
(53)
Výrobní odvětví Unie bylo účinky dumpingového dovozu poškozováno řadu let. Až do roku 2008 mohlo mít sice prospěch z poměrně účinných opatření, poté se však situace znovu zhoršila. To je blíže objasněno v oddíle týkajícím se zájmu Unie.
6.4 Závěr
(54)
Hospodářská situace výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2006 a obdobím šetření jednoznačně zhoršila. To se vyznačovalo zejména významným snížením výroby (- 17 %) a objemu prodeje (- 13 %), které vedlo rovněž k snížení podílu na trhu z 29,6 % na 24 %. Dotčena byla taktéž finanční situace výrobního odvětví Unie. Výše ztrát, které společnosti skutečně vznikly, a peněžní tok i návratnost čistých aktiv vykazovaly stejný negativní trend. Snaha výrobního odvětví Unie o omezení výše ztrát zvýšením cen v roce 2009 nebyla úspěšná, a situace se dokonce ještě zhoršila.
(55)
Investice byly proto omezeny na minimální úroveň a společnost neměla jinou možnost, než propustit značný počet pracovníků, aby se se situací vypořádala.
(56)
Je však třeba zmínit, že během celého období šetření újmy se situace výrobního odvětví Unie mezi rokem 2006 a 2008 poněkud zlepšila. V tomto období vykazovaly výroba, objem prodeje a zaměstnanost rostoucí tendenci. Tyto ukazatele se však od roku 2009 významně snižovaly. Ukazatele ziskovosti zůstaly na druhou stranu během celého období záporné, ačkoliv se v roce 2007 ziskovost přiblížila k bodu rovnováhy.
(57)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
7.1 Úvod
(58)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo přezkoumáno, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
7.2 Účinky dumpingového dovozu
(59)
Je nutno podotknout, že se trh Unie vyznačuje poměrně malým počtem zdrojů dodávek (dva v Unii, jeden v Indii, jeden v Thajsku a určité dodávky z Číny), a že trh je tudíž poměrně transparentní, pokud jde o ceny, a to prostřednictvím cenových nabídek. Značná část poptávky v EU se mimoto týká běžných druhů MKP, u nichž je cena při nákupu výrobku zdaleka nejdůležitějším činitelem.
(60)
V této souvislosti šetření prokázalo, že se objem dovozu MKP z Thajska během období šetření újmy zvýšil téměř o 20 % a v období šetření dosáhl podílu na trhu ve výši 15 %. V témže období přišlo výrobní odvětví Unie o významný objem prodeje. Dále bylo zjištěno, že v průběhu období šetření byly ceny MKP z Thajska o více než 30 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie, což je u tohoto druhu výrobku velmi významné.
(61)
Kombinace značného objemu dovozu a nízké úrovně cen vedla k významnému cenovému tlaku na trhu Unie. Pokud by neexistoval dumping, byly by thajské ceny (přinejmenším v období šetření) téměř o 20 % vyšší, než byla jejich skutečná úroveň, a to mohlo znamenat celkově vyšší cenu na trhu Unie.
(62)
Vzhledem k objemu a úrovni cen dumpingového dovozu se proto usuzuje, že tento dovoz oslabil snahy výrobního odvětví Unie o opětovné dosažení zisku, či alespoň o snížení ztrát, a to zvýšením množství prodeje a/nebo cen na přiměřenější úrovně v období od roku 2009 do období šetření. Trvalý tlak vyvíjený levným dumpingovým dovozem z Thajska na trhu Unie měl tudíž za následek ztrátu objemu prodeje, snížení podílů na trhu, stlačení cen a následně pokles ziskovosti výrobního odvětví Unie.
(63)
Je nutno připomenout, že nedávné šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti (5) dospělo k závěru, že situace výrobního odvětví byla v roce 2008 dosud velmi obtížná a výrobní odvětví bylo stále mimořádně citlivé na případný další dumpingový dovoz.
(64)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz z Thajska měl nepříznivý dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
7.3 Účinky jiných činitelů
7.3.1 Snížení poptávky na trhu Unie
(65)
Poptávka na trhu Unie v roce 2008 vzrostla o 10 %, poté se však v následujícím roce významně snížila přibližně o 15 %. To je nutno posoudit v souvislosti s finanční krizí a rozhodnutím mnoha společností snížit správní náklady, včetně nákladů na kancelářské potřeby. Touto situací bylo nepříznivě ovlivněno celé odvětví kroužkových pořadačů: snížil se objem indického a thajského dovozu v absolutním vyjádření a rovněž prodej výrobního odvětví Unie.
(66)
Je však nutno zmínit, že v relativním vyjádření bylo výrobní odvětví Společenství postiženo více než ostatní účastníci, jelikož jeho podíl na trhu se mezi rokem 2008 a 2009 snížil z 30,2 % na 25,2 %. Vzhledem ke skutečnosti, že odvětví kroužkových pořadačů má značné fixní náklady, mělo snížení objemu prodeje nepříznivý dopad na finanční situaci žadatele. Snížení spotřeby je však nutno posoudit ve spojení s vývojem dumpingového dovozu z Thajska. Thajský dovoz měl ve skutečnosti významný podíl na trhu, který představoval téměř trojnásobek množství odpovídajícího poklesu spotřeby.
(67)
Z tohoto hlediska lze vyvodit závěr, že snížení spotřeby, které bylo způsobeno hospodářskou krizí, mohlo přispět k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie. Pokud však existoval takovýto dopad, byl jistě značně posílen dovozem, jehož se týká toto šetření.
7.3.2 Dovoz z ostatních třetích zemí
(68)
MKP vyrábí a vyváží rovněž Indie a Čína. Tento dovoz se vyvíjel takto:
2006
2007
2008
2009
OŠ
Indie
Objem dovozu
100
93
102
88
91
Podíly na trhu
47,6 %
44,3 %
43,5 %
45,2 %
45,3 %
Průměrná cena
100
99
118
116
113
Čína
Objem dovozu
100
91
153
150
151
Podíly na trhu
3,5 %
3,1 %
4,8 %
5,6 %
5,5 %
Průměrná cena
100
98
90
85
86
Zdroj: Eurostat.
(69)
V Indii existuje pouze jeden vyvážející výrobce MKP a jeho objem dovozu se v období šetření újmy snížil téměř o 10 %. Na Indii však připadá významná část trhu Unie, jelikož její průměrný podíl na trhu v období šetření újmy činil 45 %. Ceny indického dovozu se mimoto celkově zvýšily o 13 % na úroveň mírně vyšší, než jsou thajské ceny. Vzhledem k převládajícímu postavení Indie na trhu Unie a její konkurenční dovozní ceně je Indie pro výrobní odvětví Unie významným konkurentem. Při posouzení výše popsané tendence, tj. snižujícího se objemu při rostoucích cenách, neexistuje žádný náznak, že by Indie přispěla k zhoršení situace výrobního odvětví Unie v období šetření. Je třeba rovněž uvést, že určitá část indického dovozu, tj. přibližně jedna třetina, byla přímo pořízena a prodána na trhu Unie distributorem, který je ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(70)
Na čínský dovoz se od roku 2004 vztahují antidumpingová cla v rozmezí od 51,2 % do 78,8 %. Mezi rokem 2006 a obdobím šetření objem čínského dovozu vzrostl přibližně o 50 %, tj. jeho podíl na trhu se zvýšil o 2 procentní body z 3,5 % na 5,5 %. I když v průběhu celého období šetření újmy vykazovaly ceny čínského dovozu klesající tendenci, jejich celková úroveň zůstala nad thajskými cenami, a to i bez přihlédnutí k uloženým antidumpingovým clům. Vyvozuje se tudíž závěr, že tento dovoz nepřispěl k zhoršení situace výrobního odvětví Unie v období šetření.
(71)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z těchto třetích zemí nepřispěl (přinejmenším nikoli více než okrajově) k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
7.3.3 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(72)
Jako jeden ze známých činitelů, který by vedle dumpingového dovozu mohl současně způsobovat výrobnímu odvětví Unie újmu, byla přezkoumána rovněž vývozní výkonnost.
(73)
Vývoz výrobního odvětví Unie představoval v průměru přibližně 5 % jeho celkového prodeje MKP v období šetření újmy a byl poměrně stálý. Vyvozuje se tudíž předběžný závěr, že tento vývoz nemohl výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu.
7.4 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(74)
Výše uvedená analýza prokázala, že dovoz z Thajska způsoboval vzhledem ke svému objemu a úrovni cen v období šetření výrobnímu odvětví Unie újmu. Dovoz v absolutním vyjádření se skutečně zvýšil, bylo zjištěno, že je dumpingový, a výše cen tohoto dovozu byla podstatně nižší než ceny účtované výrobním odvětvím Unie za stejné druhy výrobku. Na tomto trhu, který je citlivý na cenu, na němž je počet dodavatelů poměrně omezený a trh je dosti transparentní, měla míra cenového podbízení vyšší než 30 % rozhodně značný dopad na tržní ceny.
(75)
Při zkoumání ostatních známých činitelů, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, bylo zjištěno, že určitou úlohu mohlo hrát snížení poptávky. Navzdory negativnímu dopadu snižující se poptávky na trhu Unie se vyvozuje předběžný závěr, že tento činitel jako takový nenarušil příčinnou souvislost, jež byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem z Thajska a podstatnou újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie. Pokles poptávky je nutno posoudit ve spojení s účinky dumpingového dovozu, který ve skutečnosti zhoršil nepříznivý dopad finanční krize.
(76)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz z Thajska způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
8. ZÁJEM UNIE
8.1 Předběžná poznámka
(77)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo ověřeno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu způsobujícím újmu existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není uložení prozatímních antidumpingových opatření v zájmu Unie. Za tímto účelem byl v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení posouzen pravděpodobný dopad možných opatření na všechny strany, které jsou účastníky tohoto řízení, a rovněž pravděpodobné důsledky nepřijetí opatření, a to na základě veškerých předložených důkazů.
(78)
Za účelem posouzení pravděpodobného dopadu opatření měly všechny zúčastněné strany podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení možnost předložit svá stanoviska. Na dotazník odpověděl žádající výrobce v Unii a čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Určité informace poskytl druhý výrobce v Unii, který je rovněž dovozcem, a odpověď na dotazník zaslal jeden uživatel.
8.2 Popis trhu Unie
(79)
Pro lepší pochopení různých dotyčných zájmů se považuje za důležité popsat nejprve hlavní vlastnosti trhu.
(80)
Antidumpingová opatření byla uložena poprvé v roce 1997, a to na dovoz určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Číny (6). Původní sazba cla se o tři roky později na základě prozatímního přezkumu zvýšila. Tato opatření byla nedávno podruhé prodloužena na základě přezkumu před pozbytím platnosti, při němž bylo zjištěno, že v opačném případě by došlo k obnovení dumpingového dovozu působícího újmu (7).
(81)
V řadě šetření bylo zjištěno, že opatření uložená vůči Číně jsou obcházena, tato opatření byla proto v roce 2004 rozšířena na Vietnam a v roce 2006 na Laoskou lidově demokratickou republiku a oblast působnosti opatření musela být rozšířena na mírně pozměněné MKP (8). Závěrem je nutno zmínit, že se dovozu MKP z Thajska týkala dvě různá šetření zaměřená proti obcházení opatření, a to v roce 2004 a 2008, a nové antidumpingové šetření v roce 2008. Ačkoliv tato šetření neměla za následek žádná opatření, v tomto šetření bylo jednoznačně zjištěno, že thajský vývozce poskytl ve své odpovědi na dotazník nepravdivé informace.
(82)
Je nutno podotknout, že MKP jsou na trh Unie dováženy distributory, obchodními zástupci či přímo uživateli, tj. společnostmi, které vyrábějí pořadače.
(83)
Je třeba rovněž připomenout, že počet výrobců MKP zásobujících trh Unie je poměrně omezený. Ve skutečnosti existuje kromě dvou výrobců v EU pouze jeden známý výrobce v Thajsku, jeden v Indii a nějací výrobci v Číně, na kterou se vztahují antidumpingová opatření, jak bylo objasněno výše. Vyvážející výrobce v Thajsku i v Indii je ve vlastnictví společností se sídlem v Hongkongu, a to Wah Hing Stationery, což je obchodník s MKP, který má výrobní závod v Číně, a World Wide Stationery, která uzavřela smlouvu o dodávkách se společností Bensons, distributorem, jehož vlastní výrobní odvětví Unie.
8.3 Výrobní odvětví Unie
(84)
Připomíná se, že se výrobní odvětví Unie již před několika lety potýkalo s vážnými hospodářskými problémy, mimo jiné kvůli nekalým dovozním praktikám, a muselo provést restrukturalizaci, aby byla zajištěna jeho další existence, jak je vysvětleno níže.
(85)
Když byl v roce 1995 podán první antidumpingový podnět, tvořili výrobní odvětví Unie dva výrobci: rakouská společnost Koloman Handler GmbH a německá společnost Robert Krause GmbH & Co. Tyto dvě společnosti byly na trhu EU pro MKP přítomny po dlouhou dobu, jejich hospodářská situace se však natolik zhoršila, že obě společnosti musely vyhlásit úpadek. Společnost Robert Krause GmbH vyhlásila úpadek v roce 1998 a její nástupnická společnost musela učinit totéž v roce 2002, zatímco společnost Koloman Hander se dostala do platební neschopnosti v roce 2001. Obě společnosti převzala další společnost, SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH, kterou následně převzala společnost Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, jež je v tomto případě žadatelem.
(86)
Od té doby byla činnost restrukturalizována, aby byla společnost schopna lépe soutěžit na světové úrovni, zejména však na hlavním trhu žadatele, tedy na trhu EU. Tato restrukturalizace zahrnovala převzetí společnosti Bensons, dobře zavedené obchodní společnosti, která obchoduje s MKP a jejíž společnosti se nacházejí v Nizozemsku, Singapuru, Spojeném království a USA.
(87)
Snahy výrobního odvětví o zlepšení jeho situace však byly oslabeny vzhledem ke skutečnosti, že pozitivní účinky opatření proti nekalému dovozu byly zmírněny v důsledku jejich vstřebávání a obcházení, jak bylo objasněno výše. V důsledku toho zůstává situace výrobního odvětví i přes výrazné zlepšování, zejména do roku 2008, nejistá, jak bylo vyvozeno v šetření vedoucím k prodloužení antidumpingových opatření vůči Číně.
(88)
Toto šetření dospělo k závěru, že v posledních letech byla výrobnímu odvětví Unie opět způsobována podstatná újma a že tato újma byla zapříčiněna dumpingovým dovozem pocházejícím z Thajska.
(89)
Svým restrukturalizačním úsilím výrobní odvětví Unie prokázalo, že je životaschopným odvětvím, které je i nadále schopno zásobovat významnou část trhu EU. Potřebuje však dodatečnou a účinnou ochranu před dumpingovým dovozem ze všech zdrojů, aby docílilo ustálené a zdravé situace. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření zaniklo téměř 60 pracovních míst a výrobní odvětví Unie zaznamenalo v posledních letech značné ztráty. Bez opatření uložených proti nekalému thajskému dovozu nelze vyloučit, že žadatel bude nucen ukončit svou činnost a bude ohroženo více než 160 dalších pracovních míst.
(90)
Vzhledem k zjištění, že dovoz z Thajska způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu a že výrobní odvětví Unie vynaložilo veškeré nezbytné restrukturalizační úsilí a je schopno soutěžit na trhu, na němž neexistují nekalé dovozní praktiky, se vyvozuje závěr, že uložení prozatímních opatření na dovoz MKP z Thajska je v zájmu výrobního odvětví Unie.
8.4 Dovozci a obchodníci
(91)
Po zahájení šetření se přihlásilo pět dovozců, včetně druhého výrobce v Unii, a poskytlo odpověď na dotazník či jiné informace. Na tyto společnosti připadalo 75 % dovozu MKP z Thajska v průběhu období šetření.
(92)
Jeden z výše uvedených dovozců, který představuje přibližně 20 % celkového thajského dovozu, se po skončení období šetření rozhodl ukončit veškeré své činnosti související s MKP. U druhého dovozce se v průběhu celého období šetření újmy objem prodeje MKP snížil trojnásobně a v období šetření představoval pouze menší část jeho celkového obratu (přibližně 1 %). Posledně uvedený dovozce mimoto v roce 2008 přestal pořizovat výrobky z Thajska a přešel k distributorovi v EU. Vyvozuje se tudíž závěr, že by případné uložení opatření nemělo na situaci těchto dvou dovozců žádný vliv.
(93)
Další dovozce, představující méně než 10 % celkového thajského dovozu, uvedl, že pokud by byla uložena opatření proti Thajsku, neměl by k dispozici žádné jiné zdroje dodávek a byl by nucen ukončit svou činnost související s MKP. V tomto ohledu je nutno za prvé připomenout, že cílem antidumpingových opatření není vyloučit veškerý dovoz na trh Unie, nýbrž jej zachovat, ačkoli za ceny, které nejsou dumpingové. Tento dovozce by tudíž mohl i nadále dovážet z Thajska MKP, jež by však podléhaly platbě antidumpingových cel, a částečně či zcela by mohl tyto vyšší náklady přenést na své odběratele.
(94)
Uznává se však, že toho nelze dosáhnout snadno s ohledem na citlivost výrobku na ceny a hospodářskou soutěž ze strany dovozu z jiných zemí, jako je Indie. Vzhledem ke struktuře trhu Unie a omezenému počtu výrobců ve světě je skutečně pravděpodobné, že by se tento dovozce mohl při přechodu na jiné zdroje dodávek potýkat s potížemi. Je však třeba uvést, že podíl prodeje MKP této společnosti v porovnání s jejím celkovým obratem se během období šetření újmy snížil z přibližně 40 % na 25 %, a co je důležitější, šetřením bylo zjištěno, že činnost související s MKP byla v minulých letech značně ztrátová. Jinými slovy, již dnes existují pochybnosti ohledně životaschopnosti podnikání tohoto dovozce v odvětví MKP.
(95)
Čtvrtý dovozce rovněž tvrdil, že v případě uložení opatření bude nucen ukončit obchodování s MKP kvůli neexistenci jiných zdrojů dodávek. Na prodej MKP v tomto případě však připadala pouze velmi malá část celkového obratu společnosti během období šetření, kdy se dotčeným výrobkem zabývala pouze jedna osoba, a je velmi pravděpodobné, že by společnost mohla svou celkovou činnost poměrně snadno zachovat i bez obchodování s MKP, pokud by to bylo po uložení opatření nevyhnutelné.
(96)
Vyvozuje se tudíž závěr, že i v případě, že by uložení opatření skutečně mělo na situaci výše uvedených dvou dovozců nepříznivý dopad, neovlivnilo by to významně jejich celkovou ekonomickou činnost.
(97)
Situace posledního dovozce je méně zřejmá, jelikož přibližně polovinu jeho prodeje MKP tvoří thajské výrobky (tyto výrobky představují významnou část celkového dovozu MKP z Thajska do EU), zatímco druhá polovina je vyráběna v EU. I když společnost prodává především pákové mechanismy, představuje prodej MKP nikoli zanedbatelnou část celkového obratu společnosti (přibližně 15 %). Tento prodej považuje za zásadní rovněž společnost, jelikož její odběratelé často požadují, aby byli dodavatelé schopni dodávat celý sortiment výrobků.
(98)
Významná část činnosti společnosti tudíž závisí na dovozu MKP z Thajska, zejména méně propracovaných výrobků, které jsou zapotřebí k tomu, aby společnost mohla nabízet celý sortiment, což je důležitá podmínka pro udržení dostatečně vysokého počtu odběratelů. Podle společnosti by uložení opatření mohlo vést k ukončení její veškeré činnosti a k zániku přibližně 170 pracovních míst. Je však nutno uvést, že se jedná o počet pracovníků v celé společnosti a že se odhaduje, že činnost spojená s MKP představuje méně než 30 osob.
(99)
V tomto ohledu je nutno za prvé zdůraznit, že se této společnosti v posledních letech podařilo zlepšit její situaci na trhu s MKP - její celkový podíl na trhu dovážených výrobků a vlastní výroba vzrostly v období šetření újmy z 9 % na 15 %, jelikož tato společnost měla prospěch z levného dumpingového dovozu.
(100)
Za druhé lze tvrdit, že by tato společnost mohla (přinejmenším částečně) pokračovat v dovozu z Thajska, ačkoliv za ceny, které nejsou dumpingové, či dokonce považovat opatření za příležitost k zvýšení vlastní výroby a/nebo výrobní kapacity a prodeje vlastních MKP. Společnost sama tuto možnost připustila, avšak s tím, že by se nadále musela potýkat se silnou hospodářskou soutěží ze strany indických výrobků, které však dováží mnoho společností, a nikoli obchodník, jenž je ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(101)
Je zřejmé, že by společnost skutečně čelila silné hospodářské soutěži ze strany indických výrobků, které byly v období šetření v průměru jen mírně dražší než thajský dovoz (+ 6 %). Není-li však prokázáno, že je indický dovoz dumpingový, je to nutno pokládat pouze za výsledek spravedlivé hospodářské soutěže.
(102)
Nepříznivý dopad opatření vůči Thajsku by mohl být nicméně poněkud omezen, pokud by bylo možno dosáhnout určité rovnováhy mezi zvýšením vlastní výroby a zachováním určité úrovně dovozu, ačkoliv za ceny, které nejsou dumpingové. Připomíná se rovněž, že 75 % obratu společnosti tvoří prodej jiných výrobků.
(103)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že by uložení prozatímních opatření mohlo mít značný nepříznivý dopad pouze na situaci posledního dovozce, tj. druhého výrobce v Unii, tento však měl v minulosti do značné míry prospěch z levného a dumpingového dovozu z Thajska a nepříznivý dopad by v zásadě vyplýval z hospodářské soutěže s dovozem z Indie, který nelze považovat za nekalou hospodářskou soutěž.
8.5 Uživatelé
(104)
Na dotazník odpověděl jeden uživatel, který uvedl, že přibližně tři čtvrtiny jeho nákupů MKP tvoří dovoz z jiných zemí než z Thajska a zbytek je víceméně rovnoměrně rozložen mezi výrobní odvětví Unie a Thajsko.
(105)
Tento uživatel uvedl, že by v případě uložení opatření byly zdroje dodávek omezené a vznikla by monopolní situace. To se zakládá na tvrzení, že by se výrobní odvětví Unie a obchodní společnost Bensons, dovozce indických výrobků, která je s ním ve spojení, staly bezmála jediným zdrojem dodávek na trhu Unie. Někteří dovozci předložili stejná tvrzení.
(106)
V této souvislosti je nutno za prvé podotknout, že skutečnost, že počet dodavatelů na trhu Unie je omezený, není jako taková důvodem pro neuložení antidumpingových opatření s cílem odstranit nekalé obchodní praktiky. Ve skutečnosti se má za to, že v případě neuložení opatření by výrobní odvětví Unie pravděpodobně zaniklo a tento výrobce dosud představuje 25 % prodeje na trhu EU a může v EU dodávat specializované i běžné výrobky. Je tudíž rovněž v zájmu uživatelů, aby toto výrobní odvětví i nadále působilo na trhu.
(107)
Za druhé, navzdory uložení opatření není vyloučeno, že dovoz z Thajska (ačkoliv by se jeho objem mohl snížit) bude nadále přítomen na trhu Unie. Podobně (jak bylo objasněno výše) bude druhý výrobce v Unii pravděpodobně schopen zachovat či dokonce rozšířit svou činnost související s MKP.
(108)
Mimoto bude pokračovat dovoz z Indie a uživatelé, včetně jediného spolupracujícího uživatele, budou moci pořizovat MKP z této země. I když obchodník, který je ve spojení s výrobním odvětvím Unie, má smlouvu o dodávkách s indickými výrobci, neznamená to, že se jedná o výhradního dovozce/distributora indických výrobků. Naopak. Indické MKP distribuují na trhu Unie rovněž jiné společnosti a uživatelé mohou pořizovat MKP přímo z Indie. V této souvislosti je nutno zdůraznit, že s přibližně dvěma třetinami indického vývozu do EU obchodují či jej pořizují jiné společnosti než společnost Bensons, tj. obchodník ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(109)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen předběžný závěr, že účinek antidumpingových opatření uložených na dovoz MKP pocházejících z Thajska nebude mít pravděpodobně celkově značný nepříznivý dopad na uživatele dotčeného výrobku.
8.6 Závěr ohledně zájmu Společenství
(110)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie přesvědčivé důvody pro neuložení prozatímních opatření na dovoz MKP pocházejících z Thajska. Ačkoliv uložení opatření může mít nepříznivé důsledky pro situaci druhého výrobce v Unii (viz výše oddíl týkající se dovozců), který měl v minulosti prospěch z dumpingového dovozu, usuzuje se, že tyto nepříznivé důsledky nepřevažují nad nutností odstranit nepříznivý dopad nekalého dovozu na situaci výrobního odvětví Unie.
9. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
9.1 Úroveň pro odstranění újmy
(111)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(112)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobcům v Unii.
(113)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Předběžně se usuzovalo, že by ziskové rozpětí ve výši 5 % obratu bylo možno považovat za vhodné minimum, kterého by výrobní odvětví Unie mohlo dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu. Tento procentní podíl byl použit v předchozím řízení týkajícím se téhož výrobku a nejsou k dispozici žádné informace, které by naznačovaly, že se v tomto ohledu situace změnila a že tato úroveň není v daném případě přiměřená. Na tomto základě byla pro výrobce v Unii vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu.
(114)
Potřebné zvýšení ceny bylo poté stanoveno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny vyvážejícího výrobce v Thajsku u daného druhu výrobku s cenou tohoto druhu výrobku prodávaného na trhu Unie výrobci v Unii během období šetření, která nepůsobí újmu. Rozdíl plynoucí z tohoto srovnání se poté vyjádřil jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných druhů. Výsledné rozpětí újmy bylo vyšší než dumpingové rozpětí.
9.2 Prozatímní opatření
(115)
Na základě výše uvedených skutečností se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení usuzovalo, že by na dovoz pocházející Thajska měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí.
(116)
V důsledku toho jsou rozpětí pro odstranění újmy, dumpingová rozpětí a navrhované sazby prozatímního antidumpingového cla pro Thajsko, vyjádřené jako cena CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, následující:
Vyvážející výrobce
Sazba prozatímního antidumpingového cla
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thajsko
17,2 %
Všechny ostatní společnosti
17,2 %
10. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(117)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu mechanismů kroužkových pořadačů, v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 (kódy TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 a 8305100036), pocházejících z Thajska. Pro účely tohoto nařízení jsou mechanismy kroužkových pořadačů tvořené alespoň dvěma ocelovými destičkami nebo dráty s nejméně čtyřmi na nich připevněnými polokroužky z ocelového drátu, které drží pohromadě ocelová krytka. Mohou se otevírat buď roztažením polokroužků, nebo malým ocelovým rozevíracím mechanismem připevněným na mechanismu kroužkového pořadače.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 17,2 %.
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k použití tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. února 2011.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 118/2011
2011 m. vasario 10 d.
kuriuo tam tikriems importuojamiems Tailando kilmės žiedinių segtuvų mechanizmams nustatomas laikinasis antidempingo muitas
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,
pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
1.1. Inicijavimas
(1)
2010 m. gegužės 20 d. Europos Komisija (toliau - Komisija) Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą (2) apie antidempingo tyrimo dėl į Sąjungą importuojamų tam tikrų Tailando (toliau - nagrinėjamoji šalis) kilmės žiedinių segtuvų mechanizmų inicijavimą (toliau - pranešimas apie inicijavimą).
(2)
Antidempingo tyrimas inicijuotas 2010 m. balandžio 6 d. gavus Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (toliau - skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 50 %) visų tam tikrų žiedinių segtuvų mechanizmų Sąjungoje, vardu pateiktą skundą. Skunde pateikta pakankamai prima facie minėto produkto dempingo ir juo daromos materialinės žalos įrodymų, kurių pakako pagrįsti tyrimo inicijavimą.
1.2. Su tyrimu susijusios šalys
(3)
Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems Tailando eksportuojantiems gamintojams, nagrinėjamosios šalies atstovams ir žinomiems importuotojams bei naudotojams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Visos suinteresuotosios šalys, kurios to prašė ir nurodė svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(4)
Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir visoms kitoms šalims, kurios klausimyno paprašė per pranešime apie inicijavimą nustatytus terminus, tiksliau skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomam eksportuojančiam Tailando gamintojui, nagrinėjamosios šalies atstovams, žinomiems importuotojams ir žinomiems naudotojams. Visoms šalims, kurios per nurodytą laikotarpį pateikė prašymus ir nurodė konkrečias priežastis, dėl kurių jos turėtų būti išklausytos, tokia galimybė buvo suteikta.
(5)
Klausimyno atsakymus ir kitą informaciją pateikė vienas eksportuojantis Tailando gamintojas, skundą pateikęs Sąjungos gamintojas, penki nesusiję importuotojai ir prekiautojai (įskaitant prekiautoją, kuris taip pat gamina Sąjungoje) ir vienas naudotojas.
(6)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai surengti šių bendrovių patalpose:
(a)
Sąjungos gamintojas
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Viena, Austrija
(b)
Eksportuojantis Tailando gamintojas
-
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bankokas, Tailandas
(c)
Su eksportuojančiu Tailando gamintoju susijusios bendrovės
-
Wah Hing Stationery Manufactory Limited, Honkongas
(d)
Sąjungos importuotojai
-
Giardini S.r.l., Setimo Milanezė, Italija
-
Rendol enterprises, Reilingenas, Vokietija
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Ofanengas, Italija (taip pat ir Sąjungos gamintojas)
-
Winter Company Spain S.A., Ispanija
1.3. Tiriamasis ir nagrinėjamasis laikotarpiai
(7)
Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2009 m. balandžio 1 d. - 2010 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2006 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau - žalos tyrimo laikotarpis).
2. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
2.1. Nagrinėjamasis produktas
(8)
Nagrinėjamasis produktas - Tailando kilmės žiediniai segtuvų mechanizmai, susidedantys iš mažiausiai dviejų plieninių plokštelių ar vielų su ne mažiau kaip keturiais pritvirtintais plieninės vielos pusžiedžiais, prilaikomais plieniniu dangteliu, kuriuos galima atsegti patraukiant pusžiedžius arba mažu plieniniu spragtuko įtaisu, pritvirtintu prie žiedinio segtuvo mechanizmo, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8305 10 00 (toliau - nagrinėjamasis produktas arba ŽSM). Tuo pačiu KN kodu klasifikuojami svirtiniai arkiniai mechanizmai į šio tyrimo sritį nepatenka.
(9)
ŽSM naudojami įvairių rūšių dokumentams ar popieriams susegti. Juos naudoja, inter alia, žiedinių segtuvų, techninių vadovų, nuotraukų ir pašto ženklų albumų, katalogų ir brošiūrų gamintojai.
(10)
Tiriamuoju laikotarpiu Europos Sąjungoje buvo parduodama labai įvairių modelių ŽSM. Modeliai skyrėsi žiedų dydžiu, forma ir skaičiumi, pagrindinės plokštelės dydžiu ir žiedų atidarymo sistema (traukiamoji arba spragtukinė). Atsižvelgiant į tai, kad jų visų fizinės ir techninės savybės yra tokios pačios, ir tai, kad ŽSM modeliai tam tikru mastu gali būti pakeičiami vieni kitais, Komisija nustatė, kad šio tyrimo tikslais visi ŽSM yra tas pat produktas.
2.2. Panašus produktas
(11)
Nustatyta, kad Tailando vidaus rinkoje pagamintas ir parduotas nagrinėjamasis produktas ir Sąjungoje Sąjungos pramonės pagamintas ir parduotas produktas pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis bei techninėmis savybėmis ir yra tos pačios paskirties. Todėl šie produktai preliminariai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
3. ATRANKA
3.1. Nesusijusių importuotojų atranka
(12)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį nesusijusių importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali būti vykdoma atranka. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų nesusijusių importuotojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pagrindinę informaciją apie veiklą 2009 m. balandžio 1 d.-2010 m. kovo 31 d. laikotarpiu, susijusią su nagrinėjamuoju produktu (kaip apibrėžta 2.1 dalyje).
(13)
Išnagrinėjus pateiktą informaciją ir atsižvelgiant į tai, kad norą bendradarbiauti pareiškė nedaug importuotojų, nuspręsta, kad atranka nėra būtina.
4. DEMPINGAS
(14)
Viena Tailando bendrovė atsakė į klausimyną, skirtą eksportuojantiems gamintojams. Su nagrinėjamojo produkto pardavimu susijusi Honkonge įsikūrusi bendrovė, susijusi su šiuo eksportuojančiu gamintoju, taip pat pateikė klausimyno atsakymą. Remiantis Eurostato pateikiamais importo duomenimis, šis eksportuojantis gamintojas (kartu su susijusia bendrove) eksportavo visą iš Tailando į Sąjungą eksportuojamą produkto kiekį.
4.1. Normalioji vertė
(15)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad eksportuojantis gamintojas pateikė neišsamią ir neteisingą informaciją, susijusią su svarbiausiais jo gamybos sąnaudų elementais, kaip antai faktinis suvartoto nikelio metalo kiekis ir faktinis kitų sunaudotų žaliavų kiekis. Be to, kiti nurodyti duomenys, susiję su gamybos sąnaudomis ir gamybos pajėgumais, buvo nenuoseklūs ir jų nebuvo galima palyginti. Galiausiai, atlikus tyrimą nustatyta, kad Kinijos Liaudies Respublikoje buvo įsteigta susijusi bendrovė, kuri, priešingai, nei teigė eksportuojantis gamintojas, buvo susijusi su nagrinėjamojo produkto pardavimu ir administravimu. Į nurodytas sąnaudas nebuvo įtrauktos atitinkamos šios susijusios bendrovės sąnaudos, todėl duomenys laikyti neišsamiais.
(16)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad pateikti duomenys apie sąnaudas buvo nepakankamai tikslus pagrindas normaliajai vertei nustatyti. Todėl nuspręsta išvadas bent iš dalies grįsti turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį.
(17)
Bendrovė buvo nedelsiant informuota ir pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 4 dalį jai buvo suteikta galimybė pateikti tolesnius paaiškinimus. Tačiau bendrovės pateikti paaiškinimai buvo nepakankami, nes nebuvo paaiškinti nustatyti neatitikimai. Bendrovė taip pat negalėjo paneigti įrodymų, kad ji pateikė neišsamią, neteisingą ir klaidinančią informaciją. Be to, bendrovė nepateikė pagrindinės informacijos apie minėtą susijusią bendrovę įsteigtą Kinijos Liaudies Respublikoje, susijusią su nagrinėjamojo produkto gamyba ir pardavimu.
(18)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikyta, kad eksportuojančio gamintojo normalioji vertė turėtų būti preliminariai nustatyta remiantis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį.
(19)
Negavus daugiau patikimos informacijos, normalioji vertė buvo preliminariai apskaičiuota remiantis informacija, susijusia su gamybos Tailande sąnaudomis, kurias nurodė skundo pateikėjas. Pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 5 dalį ši informacija buvo patikrinta pagal patikrintą informaciją, gautą atliekant tyrimą, įskaitant informaciją, susijusią su personalo ir energijos sąnaudomis Tailande. Prireikus skunde pateikta informacija buvo koreguojama pagal patikrintą informaciją, gautą atliekant tyrimą.
(20)
Atitinkamos pardavimo, bendrųjų ir administracinių (toliau - PBA) išlaidų ir pelno sumos (16 % ir 8 %) buvo pridėtos prie gamybos sąnaudų, nustatytų remiantis skundo pateikėjo pateikta informacija.
4.2. Eksporto kaina
(21)
Eksportuojantis gamintojas pardavė eksportui į Sąjungą per susijusią prekybos bendrovę, įsteigtą ne Sąjungoje.
(22)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina, produktą parduodant Sąjungai per susijusią prekybos bendrovę, buvo nustatoma remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis.
4.3. Palyginimas
(23)
Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis.
(24)
Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Atlikti koregavimai dėl pagrįstų transporto, draudimo ir kredito išlaidų skirtumų.
4.4. Dempingo skirtumas
(25)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis dempingo skirtumas bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui buvo nustatytas remiantis svertinės vidutinės normaliosios vertės pagal produkto rūšį ir pirmiau nustatytos svertinės vidutinės eksporto kainos pagal produkto rūšį palyginimu.
(26)
Remiantis pirmiau nurodyta metodika, procentais išreikšti laikinieji CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumai yra tokie:
Eksportuojantis gamintojas
Dempingo skirtumas
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bankokas, Tailandas
17,2 %
(27)
Kadangi bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas eksportavo visą iš Tailando į Sąjungą eksportuojamą nagrinėjamojo produkto kiekį, buvo nuspręsta kitoms bendrovėms nustatyti dempingo skirtumą, nustatytą šiam eksportuojančiam gamintojui, t. y. 17,2 %.
5. SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS
(28)
Tyrimo metu ES ŽSM gamino šie gamintojai:
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Viena, Austrija
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Ofanengas, Italija.
(29)
Pirmasis gamintojas yra pareiškėjas, kuris bendradarbiavo atliekant tyrimą. Atliekant tyrimą nustatyta, kad per TL pareiškėjas pagamino daugiau nei 50 % visų Sąjungoje pagamintų žiedinių segtuvų mechanizmų.
(30)
Antrasis (mažesnis) gamintojas taip pat yra ŽSM importuotojas iš Tailando; jis prieštaravo tyrimui. Remiantis bendrovės pateikta informacija, nustatyta, kad per visą žalos tyrimo nagrinėjamąjį laikotarpį šios bendrovės įsigytų Tailando produktų kiekis vidutiniškai prilygo jos pagamintų produktų kiekiui.
(31)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, laikoma, kad pagal 4 straipsnio 1 dalies a punktą antrasis gamintojas neturėtų būti įtrauktas į Sąjungos pramonės apibrėžtį, todėl Sąjungos pramonės apibrėžtį turėtų sudaryti tik skundą pateikęs gamintojas, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje. Toliau šis gamintojas vadinamas Sąjungos pramone.
(32)
Reikia atkreipti dėmesį, kad Sąjungos pramonę iš pradžių sudarė du skirtingi gamintojai (Koloman Handler Austrijoje ir Robert Krause Vokietijoje), kurie bankrutavo ir kuriuos perėmė Austrijos grupė. Šios bendrovės buvo iš esmės restruktūrizuotos ir 2003 m. buvo sukurta dabartinės struktūros bendrovė Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH. Jos buveinė yra Austrijoje, o gamyba vyksta Vengrijoje.
6. ŽALA
6.1. Sąjungos suvartojimas
(33)
Suvartojimas nustatytas pagal:
-
patikrintą bendrą pardavimo Sąjungos rinkoje apimtį, kurią nurodė Sąjungos pramonė ir kitas ES gamintojas;
-
patikrintą bendrą bendradarbiaujančio eksportuojančio Tailando gamintojo eksporto į ES apimtį klausimyne nurodytais laikotarpiais (2008, 2009 m. ir TL) ir Eurostato duomenis kitais metais;
-
Eurostato duomenis apie importą iš kitų trečiųjų šalių.
(34)
Tuo remiantis ES ŽSM suvartojimas kito taip:
2006 m.
2007 m.
2008 m.
2009 m.
TL
Suvartojimas (tūkst. vienetų)
100
100
111
93
95
Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai ir Eurostato duomenys.
(35)
Per visą žalos tyrimo laikotarpį suvartojimas sumažėjo 5 % (3). Pažymėtina, kad po padidėjimo maždaug 10 % 2006-2008 m., vėlesniu laikotarpiu vartojimas sumažėjo 15 %.
6.2. Importas iš Tailando
a) Importo apimtis ir rinkos dalis
2006 m.
2007 m.
2008 m.
2009 m.
TL
Importo apimtis
100
65
153
116
119
Rinkos dalis
12,0 %
7,8 %
16,5 %
15,0 %
15,0 %
Šaltinis: patikrintas klausimyno atsakymas ir Eurostato duomenys
(36)
Importas iš Tailando 2008 m.-TL laikotarpiu pagrįstas bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo (vienintelio žinomo Tailando eksportuotojo) klausimyno atsakymu, o vėlesniu laikotarpiu - Eurostato duomenimis. Tuo remiantis buvo nustatyta, kad bendra ŽSM importo iš Tailando apimtis 2006 m.-TL padidėjo beveik 20 %. Tačiau importo lygis šiuo laikotarpiu labai kito ir labiausiai padidėjo 2007-2008 m.; tuo laikotarpiu importo apimtis padidėjo daugiau nei du kartus.
(37)
Tailandui tenkanti rinkos dalis taip pat atitiko didėjimo tendenciją ir 2006 m.-TL padidėjo 3 punktais. Panašiai kaip pardavimo apimtis, rinkos dalis buvo didžiausia 2008 m., kuomet ji sudarė 16,5 %.
b) Nagrinėjamojo produkto importo kaina ir (arba) priverstinis kainų mažinimas
2006 m.
2007 m.
2008 m.
2009 m.
TL
Importo kaina
100
103
123
113
113
(38)
Iš pradžių importo kainos padidėjo daugiau nei 20 % (2006-2008 m. laikotarpiu), o vėliau sumažėjo.
(39)
Nepaisant bendro padidėjimo (13 %) žalos tyrimo laikotarpiu, per TL dėl Tailando kainų buvo gerokai mažinamos Sąjungos gamintojų kainos. Palyginus atitinkamų modelių kainas (prireikus tinkamai pakoregavus) iš tiesų nustatyta, kad vidutiniškai importo kainos buvo daugiau nei 30 % mažesnės už Sąjungos pramonės pardavimo kainą per TL. Palyginus vidutinį kainų lygį kitais metais paaiškėjo, kad 2006-2009 m. priverstinio kainų mažinimo lygis buvo panašus.
(40)
Absoliutus Tailando importo kainų lygis taip pat nuolatos buvo mažesnis už kito importo kainą ir - didžiąja dalimi - mažesnis už kito Sąjungos gamintojo kainą.
6.3. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis (4)
a) Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
2006 m.
2007 m.
2008 m.
2009 m.
TL
Gamyba
100
130
131
80
83
Gamybos pajėgumai
100
110
115
80
75
Pajėgumų naudojimas
79 %
94 %
90 %
79 %
88 %
(41)
Per visą laikotarpį tiek gamyba, tiek ir gamybos pajėgumai atitinkamai sumažėjo beveik 20 % ir 25 %. Didėjantis pajėgumų panaudojimas turėtų būti vertinamas tik kaip gamybos pajėgumų sumažinimo 25 % tuo pačiu laikotarpiu rezultatas. Daugiausia tai buvo susiję su darbuotojų atleidimu (žr. užimtumą).
(42)
Pažymėtina, kad gamybos apimtis ir pajėgumai iš pradžių padidėjo (iki 2008 m.), o po to labai sumažėjo.
b) Atsargos
2006 m.
2007 m.
2008 m.
2009 m.
TL
Galutinės atsargos
100
137
153
124
126
(43)
Žalos tyrimo laikotarpiu Sąjungos pramonės atsargos bendrai padidėjo 26 %. Svarbią ŽSM produkcijos dalį sudaro standartiniai produktai, todėl Sąjungos pramonė privalo turėti tam tikrą atsargų kiekį, kad galėtų greitai patenkinti pirkėjų poreikius. Tačiau bet koks galutinių atsargų padidėjimas virš vidutinio lygio reiškia sunkumus parduoti produktus.
c) Pardavimo apimtis, rinkos dalis ir augimas
2006 m.
2007 m.
2008 m.
2009 m.
TL
Pardavimo ES apimtis
100
105
113
79
77
Rinkos dalis
29,6 %
31,1 %
30,2 %
25,2 %
24,0 %
(44)
Nagrinėtu laikotarpiu Sąjungos pramonės pardavimo apimtis ES rinkoje sumažėjo 23 %, o tai atitiko rinkos dalies sumažėjimą nuo 29,6 % iki 24 %, t. y. sumažėjimą daugiau nei 5 punktais. Iš tiesų, nuo 2008 m. pardavimo apimtis ir rinkos dalis sumažėjo.
(45)
Bendrai vertinant minėtas tendencijas pastebima, kad Sąjungos pramonė 2006 m.-TL nesiplėtė.
d) Pardavimo kainos
2006 m.
2007 m.
2008 m.
2009 m.
TL
Pardavimo kaina
100
99
99
110
107
(46)
Sąjungos pramonės vidutinė svertinė pardavimo kaina iki 2008 m. buvo santykinai pastovi. 2009 m. ji padidėjo 10 %, o TL sumažėjo 3 procentiniais punktais. Šį kainos padidėjimą lėmė keli veiksniai: pakitęs produktų asortimentas dėl sumažėjusios labiau standartinių (ir pigesnių) produktų pardavimo apimties ir Sąjungos pramonės bandymo kompensuoti 2008 m. patirtus nuostolius. Tačiau bandymas nebuvo sėkmingas, nes Sąjungos pramonė vėlesniu laikotarpiu ir toliau dirbo nuostolingai (žr. lentelę).
e) Pelningumas, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautas
2006 m.
2007 m.
2008 m.
2009 m.
TL
Pelno arba nuostolio procentinė dalis, palyginti su apyvarta
100
9
135
167
146
Grynųjų pinigų srautas
100
- 502
- 685
- 136
- 291
Grynojo turto grąža
100
87
104
146
176
(47)
Sąjungos pramonė visu žalos tyrimo laikotarpiu dirbo nuostolingai ir pagal nurodytas tendencijas matyti, kad bendras nuostolių lygis padidėjo. Nors 2007 m. padėtis šiek tiek pagerėjo (nei pelno, nei nuostolių beveik nepatirta), tačiau nuo 2008 m. padėtis blogėjo. Nors grynųjų pinigų srauto mažėjimą buvo galima stabdyti, nuo 2007 m. jis taip pat buvo neigiamas. Grynojo turto grąža visą laikotarpį taip pat buvo neigiama ir 2006 m. - tiriamuoju laikotarpiu nuolatos mažėjo.
f) Investicijos ir pajėgumas padidinti kapitalą
2006 m.
2007 m.
2008 m.
2009 m.
TL
Investicijos
100
45
50
17
26
(48)
Investicijos taip pat labai mažėjo, t. y. - 75 % per visą žalos tyrimo laikotarpį.
(49)
Kaip minėta, atsižvelgiant į blogą Sąjungos pramonės finansinę padėtį galima daryti išvadą, kad Sąjungos pajėgumui padidinti kapitalą iš nepriklausomų šaltinių buvo padarytas didelis poveikis.
g) Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis
2006 m.
2007 m.
2008 m.
2009 m.
TL
Užimtumas
100
111
118
99
87
Našumas
100
117
111
81
95
Darbo užmokestis
100
106
113
92
71
(50)
Per visą laikotarpį užimtumas (skaičiuojant visą darbo dieną) sumažėjo 13 %; didžiausias sumažėjimas užfiksuotas po 2008 m., kuomet užimtumas buvo didžiausias. Darbo užmokestis iš esmės atitiko tą pačią tendenciją.
(51)
Našumas, apskaičiuotas pagal vieno darbuotojo pagamintų vienetų skaičių (tūkstančiais) tuo laikotarpiu, iš esmės atitiko tą pačią tendenciją kaip ir užimtumas, bet TL sumažėjimas buvo nedidelis.
h) Faktinio dempingo skirtumo dydis
(52)
Remiantis geriausiais turimais duomenimis, atliekant tyrimą buvo nustatyta, kad per TL buvo vykdomas 17,2 %, t. y. gana didelis, dempingas.
i) Atsigavimas nuo praeityje vykdyto dempingo poveikio
(53)
Sąjungos pramonė keletą metų patyrė neigiamą importo dempingo kaina poveikį. Tačiau, nepaisant to, iki 2008 m. ji turėjo naudos dėl pakankamai veiksmingų taikomų priemonių; po to padėtis vėl pablogėjo. Tai toliau išdėstyta skirsnyje dėl Sąjungos interesų.
6.4. Išvada
(54)
2006 m.-TL Sąjungos pramonės ekonominė padėtis akivaizdžiai pablogėjo. Tai ypač akivaizdu dėl didelio gamybos ir pardavimo apimties sumažėjimo (atitinkamai - 17 % ir - 13 %), dėl kurių taip sumažėjo rinkos dalis (nuo 29,6 % iki 24 %) Sąjungos pramonės finansinė padėtis taip pat buvo paveikta. Bendrovės patirtų nuostolių lygis iš tiesų padidėjo, o tiek grynųjų pinigų srautas, tiek ir grynojo turto grąža kito pagal tą pačią neigiamą tendenciją. Sąjungos pramonės bandymas sumažinti nuostolių lygį padidinant kainas 2009 m. buvo nesėkmingas ir padėtis netgi pablogėjo.
(55)
Dėl šios priežasties investicijos buvo sumažintos iki minimalaus lygio; bendrovė neturėjo kito pasirinkimo ir, atsižvelgdama į šią padėtį, buvo priversta atleisti daug darbuotojų.
(56)
Tačiau pažymėtina, kad per visą žalos tyrimo laikotarpį Sąjungos pramonės padėtis 2006-2008 m. šiek tiek pagerėjo. Iš tiesų, šiuo laikotarpiu gamyba, pardavimo apimtis ir užimtumas atitiko didėjimo tendenciją. Bet nuo 2009 m. šie rodikliai labai pablogėjo. Pelningumo rodikliai, kita vertus, visą laikotarpį išliko neigiami; nors 2007 m. pelno, kaip ir nuostolių, beveik nebuvo.
(57)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad Sąjungos pramonei buvo daroma materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.
7. PRIEŽASTINIS RYŠYS
7.1. Įžanga
(58)
Remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis nagrinėta, ar Sąjungos pramonei materialinę žalą padarė importas dempingo kainomis iš nagrinėjamosios šalies. Be to, nagrinėti kiti su importu dempingo kainomis nesusiję žinomi veiksniai, galėję daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta žalai, susijusiai su importu dempingo kainomis.
7.2. Importo dempingo kainomis poveikis
(59)
Pažymėtina, kad Sąjungos rinkai būdingas santykinai mažas pasiūlos šaltinių skaičius (du tiekėjai Sąjungoje, vienas Indijoje, vienas Tailande ir dalis pasiūlos iš Kinijos) ir dėl šios priežasties rinka yra pakankamai skaidri kainų atžvilgiu, nes kainos yra žinomos. Be to nemaža dalis paklausos ES yra susijusi su standartiniais ŽSM, kuriuos perkant kaina yra svarbiausias pasirinkimą lemiantis veiksnys.
(60)
Į tai atsižvelgiant atliekant tyrimą nustatyta, kad ŽSM importo iš Tailando apimtis žalos tyrimo laikotarpiu padidėjo beveik 20 % ir sudarė 15 % rinkos dalį per TL. Tuo pačiu laikotarpiu Sąjungos pramonė prarado didelę pardavimo dalį. Be to, nustatyta, kad per TL dėl iš Tailando importuojamų ŽSM Sąjungos pramonės kainos buvo mažinamos daugiau nei 30 %, o tai tokios rūšies produktui yra labai daug.
(61)
Dėl didelės importo apimties ir tuo pat metu žemo kainų lygio Sąjungos rinka patyrė labai didelį spaudimą. Nedarant dempingo Tailando kainos (bent jau per TL) būtų buvusios bent 20 % didesnės už faktinį lygį ir todėl Sąjungos rinkos kaina būtų buvusi didesnė.
(62)
Todėl, atsižvelgiant į apimtį ir kainų lygį, manoma, kad dėl importo dempingo kainomis Sąjungos pramonei buvo kliudoma vėl gauti pelną arba bent sumažinti nuostolius padidinant pardavimo apimtis ir (arba) kainas iki tinkamesnio lygio 2009 m. - tiriamuoju laikotarpiu. Todėl Sąjungos rinkoje tebesitęsiant spaudimui, daromam dėl importo mažomis dempingo kainomis iš Tailando, sumažėjo pardavimo apimtis, rinkos dalis, sumažintos kainos ir atitinkamai sumažėjo Sąjungos pramonės pelningumas.
(63)
Pažymėtina, kad neseniai atliktame priemonių taikymo pabaigos peržiūros tyrime (5) padaryta išvada, kad 2008 m. pramonės padėtis tebebuvo labai pažeidžiama ir priklausoma nuo tolesnio importo dempingo kaina.
(64)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad importas mažomis dempingo kainomis iš Tailando darė neigiamą poveikį Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai.
7.3. Kitų veiksnių poveikis
7.3.1. Paklausos sumažėjimas Sąjungos rinkoje
(65)
2008 m. paklausa Sąjungos rinkoje padidėjo 10 %, bet vėlesniais metais labai sumažėjo, maždaug 15 %. Tai reikėtų vertinti atsižvelgiant į finansų krizę ir daugelio bendrovių sprendimą sumažinti bendras sąnaudas, įskaitant biuro reikmenis. Dėl šios padėties nukentėjo visas žiedinių segtuvų sektorius - Indijos ir Tailando importo bei Sąjungos pramonės pardavimo apimtys sumažėjo.
(66)
Tačiau reikėtų priminti, kad skaičiuojant santykinai Sąjungos pramonė nukentėjo labiau nei kiti rinkos dalyviai, nes jos rinkos dalis 2008-2009 m. sumažėjo nuo 30,2 % iki 25,2 %. Atsižvelgiant į tai, kad žiedinių segtuvų pramonei būdingos didelės pastovios sąnaudos, pardavimo apimties sumažėjimas turėjo neigiamą poveikį pareiškėjo finansinei padėčiai. Tačiau vartojimo sumažėjimą reikėtų vertinti kartu su importo dempingo kaina iš Tailando raida. Iš tiesų, importas iš Tailando užėmė didelę rinkos dalį; šis kiekis beveik tris kartus viršijo vartojimo sumažėjimą.
(67)
Į tai atsižvelgiant galima daryti išvadą, kad vartojimo sumažėjimas dėl ekonomikos krizės galėjo turėti įtakos Sąjungos pramonės patirtai materialinei žalai. Tačiau, net jei tai turėjo poveikio, šį poveikį labai sustiprino nagrinėjamas importas.
7.3.2. Importas iš kitų trečiųjų šalių
(68)
ŽSM taip pat gaminami Indijoje ir Kinijoje ir iš jų eksportuojami. Tokio importo raida:
2006 m.
2007 m.
2008 m.
2009 m.
TL
Indija
Importuotas kiekis
100
93
102
88
91
Rinkos dalys
47,6 %
44,3 %
43,5 %
45,2 %
45,3 %
Vidutinė kaina
100
99
118
116
113
Kinija
Importuotas kiekis
100
91
153
150
151
Rinkos dalys
3,5 %
3,1 %
4,8 %
5,6 %
5,5 %
Vidutinė kaina
100
98
90
85
86
Šaltinis: Eurostatas.
(69)
Indijoje tėra vienas eksportuojantis ŽSM gamintojas; žalos tyrimo laikotarpiu importo iš Indijos apimtis sumažėjo beveik 10 %. Nepaisant to, Indijai tenka didelė Sąjungos rinkos dalis, nes žalos tyrimo laikotarpiu ji vidutiniškai užėmė 45 % rinkos dalį. Be to, Indijos importo kainos iš viso padidėjo 13 % ir šiek tiek viršijo Tailando kainas. Atsižvelgiant į jos dominuojančią padėtį Sąjungos rinkoje ir konkurencingą importo kainą, Indija yra svarbi Sąjungos pramonės konkurentė. Tačiau, atsižvelgiant į anksčiau aprašytą tendenciją, t. y. apimties mažėjimą ir kainų didėjimą, nėra jokių požymių, kad Indija būtų prisidėjusi prie Sąjungos padėties pablogėjimo TL. Galiausiai reikia pažymėti, kad tam tikrą Indijos importo dalį, t. y. apie trečdalį, tiesiogiai nupirko ir Sąjungos rinkoje pardavė su Sąjungos pramone susijęs platintojas.
(70)
Kinijos importui nuo 2004 m. taikyti 51,2-78,8 % antidempingo muitai. Kinijos importo apimtis 2006 m.-TL padidėjo maždaug 50 %, t. y. rinkos dalis padidėjo 2 procentiniais punktais nuo 3,5 % iki 5,5 %. Net jei Kinijos importo kainos būtų mažėjusios per visą žalos tyrimo laikotarpį, bendras kainų lygis būtų vis tiek gerokai viršijęs Tailando kainas. Taip būtų netgi neatsižvelgiant į taikomus antidempingo muitus. Todėl daroma išvada, kad dėl tokio importo nebuvo bloginama Sąjungos pramonės padėtis TL.
(71)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad importas iš šių trečiųjų šalių nebuvo susijęs (bent jau ne daugiau nei ribotai) su Sąjungos pramonei daryta materialine žala.
7.3.3. Sąjungos pramonės eksportas
(72)
Taip pat buvo nagrinėtas eksportas, kaip vienas iš žinomų veiksnių, galėjusių tuo pačiu metu padaryti žalos Sąjungos pramonei, išskyrus importą dempingo kaina.
(73)
Žalos tyrimo laikotarpiu Sąjungos pramonės eksportas vidutiniškai sudarė apie 5 % jos bendros ŽSM pardavimo apimties ir išliko santykinai stabilus. Todėl daroma preliminari išvada, kad tai negalėjo daryti žalos Sąjungos pramonei.
7.4. Išvada dėl priežastinio ryšio
(74)
Atlikus minėtą tyrimą nustatyta, kad importas iš Tailando, atsižvelgiant į jo apimtį ir kainų lygį, darė materialinę žalą Sąjungos pramonei per TL. Importas iš tiesų padidėjo absoliučiu dydžiu, nustatyta, kad jis vykdytas dempingo kaina, o nustatytas kainų lygis buvo gerokai žemesnis už Sąjungos pramonės taikomas kainas Sąjungos rinkoje panašios rūšies produktams. Šioje kainoms jautrioje rinkoje, kurioje tiekėjų skaičius yra santykinai ribotas ir rinka pakankamai skaidri, priverstinis kainų mažinimas 30 % neabejotinai turėjo didelį poveikį rinkos kainoms.
(75)
Išnagrinėjus kitus žinomus veiksnius, kurie galėjo daryti žalą Sąjungos pramonei, paaiškėjo, kad paklausos sumažėjimas galėjo turėti įtakos. Tačiau, nepaisant neigiamo poveikio dėl mažėjančios paklausos Sąjungos rinkoje, daroma preliminari išvada, kad šis veiksnys nenutraukia priežastinio importo dempingo kaina iš Tailando ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos ryšio. Paklausos sumažėjimas iš tiesų turėtų būti vertinamas drauge su importu dempingo kaina, dėl kurio iš tikrųjų sustiprintas neigiamas finansų krizės poveikis.
(76)
Remiantis minėtu nagrinėjimu, kurį atlikus buvo tinkamai nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo žalingo poveikio, kurį daro importas dempingo kainomis, daroma preliminari išvada, kad importas dempingo kainomis iš Tailando Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.
8. SĄJUNGOS INTERESAI
8.1. Pirminė pastaba
(77)
Remiantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu nagrinėta, ar nepaisant preliminarios išvados dėl žalingo dempingo buvo įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju laikinųjų antidempingo priemonių nustatymas neprieštarautų Sąjungos interesams. Šiuo tikslu ir pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 1 dalį, remiantis visais pateiktais įrodymais, buvo įvertintas tikėtinas galimų priemonių poveikis visoms šiame nagrinėjime dalyvaujančioms šalims ir priemonių nesiėmimo pasekmės.
(78)
Siekiant įvertinti tikėtiną tolesnio priemonių taikymo poveikį, pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė teikti pastabas. Klausimyno atsakymus pateikė skundą pateikęs Sąjungos gamintojas ir keturi nesusiję importuotojai. Kitas Sąjungos gamintojas (taip pat ir importuotojas) pateikė informacijos, o vienas naudotojas pateikė klausimyno atsakymą.
8.2. Sąjungos rinkos aprašymas
(79)
Siekiant geriau išnagrinėti įvairius interesus, pirmiausia reikėtų aprašyti pagrindines rinkos savybes.
(80)
1997 m. pirmą kartą buvo nustatytos antidempingo priemonės tam tikriems Kinijos kilmės žiedinių segtuvų mechanizmams (6). Po trejų metų, atlikus tarpinę peržiūrą, pradinis muitas buvo padidintas. Iš tiesų, neseniai atlikus priemonių galiojimo pabaigos peržiūrą ir nustačius, kad importas dempingo kaina ir žalingas importas kitu atveju pasikartotų (7), šių priemonių taikymas buvo pratęstas antrą kartą.
(81)
Atlikus keletą tyrimų nustatyta, kad Kinijoje buvo vengiama šiai šaliai nustatytų priemonių, ir todėl jų taikymas buvo išplėstas Vietnamui ir Laoso Liaudies Demokratinei Respublikai (atitinkamai 2004 ir 2006 m.), o priemonių taikymo sritį taip pat reikėjo išplėsti įtraukiant tam tikrus šiek tiek pakeistus ŽSM (8). Galiausiai reikia paminėti, kad ŽSM importas iš Tailando buvo nagrinėjamas dviejuose atskiruose priemonių vengimo tyrimuose (2004 ir 2008 m.) ir naujame antidempingo tyrime 2008 m. Nors po šių tyrimų priemonės nebuvo nustatytos, dabartiniame tyrime aiškiai nustatyta, kad Tailando eksportuotojas klausimyno atsakyme pateikė klaidingą informaciją.
(82)
Pažymėtina, kad į Sąjungos rinką ŽSM importuoja platintojai ir agentai arba tiesiogiai naudotojai, t. y. segtuvus gaminančios bendrovės.
(83)
Galiausiai reikia priminti, kad ŽSM gamintojų, tiekiančių Sąjungos rinkai, skaičius yra pakankamai nedidelis. Iš tiesų, be dviejų gamintojų ES, tėra vienas žinomas gamintojas Tailande, vienas Indijoje, ir keli Kinijoje (kuriems taikomos antidempingo priemonės, kaip paaiškinta pirmiau). Abu (Tailando ir Indijos) eksportuojantys gamintojai priklauso Honkonge įsikūrusioms bendrovėms - atitinkamai Wah Hing Stationary, ŽSM prekiautojui, turinčiam gamybos įmonę Kinijoje, ir World Wide Stationary, sudariusiam tiekimo susitarimą su Sąjungos pramonei priklausančiu platintoju Bensons.
8.3. Sąjungos pramonė
(84)
Primenama, kad prieš keletą metų Sąjungos pramonė jau susidūrė su rimtais ekonominiais sunkumais, be kitų veiksnių taip pat ir dėl nesąžiningai parduodamų importuotų produktų, ir, kaip paaiškinta toliau, siekdama užtikrinti tolesnį egzistavimą turėjo restruktūrizuotis.
(85)
1995 m., kuomet buvo pateiktas pirmasis antidempingo skundas, Sąjungos pramonę iš tiesų sudarė du gamintojai: Austrijos bendrovė Koloman Handler GmbH ir Vokietijos bendrovė Robert Krause GmbH & Co. Šios dvi bendrovės ES ŽSM rinkoje veikė jau ilgą laiką, bet jų ekonominė padėtis tapo tokia bloga, kad jos abi bankrutavo. Robert Krause GmbH paskelbė bankrotą 1998 m., ją perėmusi bendrovė turėjo tai padaryti 2002 m., o Koloman Hander tapo nemoki 2001 m. Šias bendroves perėmė bendrovė SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH, kurią vėliau įsigijo bendrovė Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (šioje peržiūroje ji yra pareiškėja).
(86)
Nuo to laiko veiklos struktūra buvo pakeista siekiant geriau konkuruoti visame pasaulyje, ypač svarbiausioje pareiškėjui rinkoje, t. y. ES rinkoje. Restruktūrizuojant buvo įsigyta gerai žinoma ŽSM prekiautoja Bensons, kurios bendrovės įkurtos Nyderlanduose, Singapūre, Jungtinėje Karalystėje ir JAV.
(87)
Tačiau pastangų, kurias dėjo pramonė, siekdama pagerinti savo padėtį, poveikis buvo mažesnis, nes teigiamą apsaugos nuo nesąžiningo importo priemonių poveikį sumažino absorbcijos ir priemonių vengimo veiksmai, kaip paaiškinta pirmiau. Todėl, nepaisant aiškaus pagerėjimo, ypač iki 2008 m., pramonės padėtis išliko pažeidžiama, kaip nurodyta tyrime, kurį atlikus nuspręsta pratęsti antidempingo priemonių taikymą Kinijai.
(88)
Dabartiniame tyrime daroma išvada, kad pastaraisiais metais Sąjungos pramonė vėl patiria materialinę žalą, kurią padarė Tailando kilmės importas dempingo kaina.
(89)
Restruktūrizavimo pastangomis Sąjungos pramonė įrodė, kad ji yra gyvybinga ir gali teikti nemažą dalį ES rinkai. Tačiau jai būtina papildoma ir veiksminga apsauga nuo importo iš visų šaltinių, kad jos padėtis vėl būtų tvirta ir tinkama. 2008 m.-TL laikotarpiu prarasta 60 darbo vietų, o pastaraisiais metais Sąjungos pramonė patyrė svarbių nuostolių. Nesiimant priemonių prieš nesąžiningai parduodamus importuotus Tailando produktus negalima atmesti tikimybės, kad pareiškėjas bus priverstas nutraukti savo veiklą ir gali būti prarasta daugiau nei 160 darbo vietų.
(90)
Atsižvelgiant į tai, kad nustatyta, jog importas iš Tailando darė materialią žalą Sąjungos pramonei, o Sąjungos pramonė dėjo visas pastangas restruktūrizuotis ir gali konkuruoti rinkoje, kurioje importuoti produktai parduodami sąžiningai, daroma išvada, kad laikinųjų priemonių nustatymas iš Tailando importuojamiems ŽSM atitiktų Sąjungos pramonės interesus.
8.4. Importuotojai ir prekiautojai
(91)
Inicijavus tyrimą penki importuotojai, įskaitant antrąjį Sąjungos gamintoją, pranešė apie save ir pateikė klausimyno atsakymą arba kitos informacijos. Šioms bendrovėms tyrimo laikotarpiu teko 75 % iš Tailando importuotų ŽSM.
(92)
Vienas iš minėtų importuotojų, kuriam tenka apie 20 % viso importo iš Tailando, nusprendė po tyrimo laikotarpio nutraukti veiklą, susijusią su ŽSM. Antrojo importuotojo ŽSM pardavimo apimtis per visą žalos tyrimo laikotarpį sumažėjo tris kartus ir sudarė tik nedidelę jo apyvartos dalį per TL (apie 1 %). Be to, ši bendrovė 2008 m. nustojo pirkti iš Tailando ir pasirinko ES platintoją. Todėl daroma išvada, kad dėl priemonių taikymo šių dviejų importuotojų padėčiai įtaka nebūtų daroma.
(93)
Kitas importuotojas, kuriam tenka mažiau nei 10 % viso importo iš Tailando, teigė, kad jei Tailandui būtų taikomos priemonės, jis neturėtų kito alternatyvaus pasiūlos šaltinio ir turėtų nutraukti su ŽSM susijusią veiklą. Šiuo atžvilgiu visų pirma reikia priminti, kad antidempingo priemonių tikslas nėra užkirsti importui kelią patekti į Sąjungos rinką, o leisti ir toliau importuoti, tik ne dempingo kainomis. Todėl šis importuotojas galėtų toliau importuoti ŽSM iš Tailando, nors reikėtų sumokėti antidempingo muitus, ir galėtų iš dalies arba visiškai perkelti sąnaudų padidėjimą savo naudotojams.
(94)
Tačiau pripažįstama, kad tai gali būti nelengva pasiekti atsižvelgiant į produkto kainų jautrumą ir iš kitų šalių, kaip antai Indijos, importuojamų produktų konkurenciją. Be to, atsižvelgiant į Sąjungos rinkos struktūrą ir ribotą gamintojų skaičių pasaulyje, iš tiesų tikėtina, kad šis importuotojas susidurtų su sunkumais pasirinkti kitą pasiūlos šaltinį. Pažymėtina, kad bendrovės ŽSM pardavimo apimtis, palyginti su apyvarta, žalos tyrimo laikotarpiu sumažėjo nuo maždaug 40 % iki 25 % ir, dar svarbiau, atlikus tyrimą atskleista, kad su ŽSM susijusi veikla paskutiniaisiais metais buvo nuostolinga. Kitaip tariant, jau dabar abejojama dėl šio importuotojo verslo, susijusio su ŽSM, gyvybingumo.
(95)
Ketvirtasis importuotojas taip pat teigė, kad nustačius priemones jis turėtų liautis prekiauti ŽSM, nes nebeturėtų alternatyvių pasiūlos šaltinių. Tačiau šiuo atveju ŽSM pardavimas sudarė tik labai mažą bendrovės bendros apyvartos dalį per TL (su nagrinėjamuoju produktu buvo susijęs tik vienas darbuotojas), ir labai tikėtina, kad bendrovė galėtų toliau tęsti savo bendrą veiklą neprekiaudama ŽSM, jei nustačius priemones tai būtų neišvengiama.
(96)
Todėl daroma išvada, kad nors nustačius priemones iš tiesų būtų daromas neigiamas poveikis minėtų dviejų importuotojų padėčiai, tačiau tai nedarytų didelės įtakos bendrai jų ekonominei veiklai.
(97)
Paskutiniojo importuotojo padėtis yra mažiau aiški, nes maždaug pusė jo parduodamų ŽSM yra Tailando produktai (sudarantys didelę bendro Tailando kilmės ŽSM importo į ES dalį), o kita dalis pagaminta ES. Be to, nors bendrovė daugiausiai parduoda svirtinius arkinius mechanizmus, parduodami ŽSM sudaro reikšmingą bendrovės bendros apyvartos dalį (apie 15 %). Šis pardavimas taip pat laikomas labai svarbiu bendrovei, nes jos klientai paprastai pageidauja, kad tiekėjas tiektų viso asortimento produktus.
(98)
Todėl svarbi bendrovės veiklos dalis priklauso nuo ŽSM importo iš Tailando, ypač paprastesnių produktų, kurie yra būtini norint pasiūlyti viso asortimento produktus, o tai yra svarbi sąlyga siekiant išsaugoti pakankamai daug klientų. Bendrovės teigimu, nustačius bet kokias priemones gali kilti grėsmė jos veiklai apskritai ir gali būti prarasta apie 170 darbo vietų. Tačiau pažymėtina, kad tai visos bendrovės darbuotojų skaičius ir apskaičiuota, kad su ŽSM veikla susiję mažiau nei 30 darbuotojų.
(99)
Šiuo atžvilgiu pirmiausia reikia pabrėžti, kad ši bendrovė pastaraisiais metais sugebėjo pagerinti savo padėtį ŽSM rinkoje - jos bendra rinkos dalis (importuotų produktų ir savos gamybos) žalos tyrimo laikotarpiu padidėjo nuo 9 % iki 15 %, nes ji pasinaudojo pigiu importu dempingo kaina.
(100)
Antra, gali būti teigiama, kad ši bendrovė galėjo (bent iš dalies) toliau importuoti iš Tailando, nors ir ne dempingo kaina, arba įvertinti priemones kaip galimybę padidinti gamybą ir (arba) gamybos pajėgumus bei jos pagamintų ŽSM pardavimo apimtį. Pati bendrovė pripažino šią galimybę, nors teigė, kad ji vis tiek turėtų smarkiai konkuruoti su Indijos produktais, kuriuos importuoja ne tik su Sąjungos pramone susijęs prekiautojas, bet ir kitos bendrovės.
(101)
Akivaizdu, kad bendrovė turėtų smarkiai konkuruoti su Indijos produktais, kurie per TL buvo tik šiek tiek brangesni už Tailando importą (+- 6 %). Tačiau, kol nenustatyta, jog Indijos importas vykdomas dempingo kaina, tai turėtų būti laikoma tik sąžiningos konkurencijos rezultatu.
(102)
Galiausiai, neigiamas Tailandui taikomų priemonių poveikis gali būti ribotas, jei būtų įmanoma pasiekti tam tikrą savos gamybos didinimo ir tolesnio tam tikro lygio importo (nors ir ne dempingo kaina) pusiausvyrą. Taip pat primenama, kad 75 % bendrovės apyvartos gaunama parduodant kitus produktus.
(103)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad laikinų priemonių nustatymas turėtų neigiamo poveikio tik paskutiniojo importuotojo (t. y. kito Sąjungos gamintojo) padėčiai, kuriam buvęs importas iš Tailando mažomis ir dempingo kainomis buvo labai naudingas; neigiamas poveikis daugiausia būtų daromas dėl konkurencijos su importu iš Indijos, kurio negalima laikyti nesąžininga konkurencija.
8.5. Naudotojai
(104)
Vieno naudotojo klausimyno atsakyme atskleista, kad maždaug trys ketvirčiai jo pirktų ŽSM buvo importuoti iš kitų šalių nei Tailandas, o likutis daugmaž vienodai teko Sąjungos pramonei ir Tailandui.
(105)
Šis naudotojas teigė, kad nustačius priemones pasiūlos šaltiniai būtų riboti ir susidarytų monopolijos padėtis. Tai pagrįsta teiginiu, kad Sąjungos pramonė ir susijęs jos prekiautojas Bensons (Indijos produktų importuotojas), taptų neva vieninteliu pasiūlos šaltiniu Sąjungos rinkoje. Kai kurie importuotojai parėmė tuos pačius argumentus.
(106)
Šiuo atžvilgiu visų pirma pažymima, kad tai, jog tiekėjų skaičius Sąjungos rinkoje yra ribotas, nėra priežastis nenustatyti antidempingo priemonių, taikomų nesąžiningai prekybai. Iš tiesų laikoma, kad netaikant priemonių Sąjungos pramonė gali išnykti, o šiam gamintojui vis tiek tenka 25 % ES rinkoje parduodamų produktų ir jis gali tiekti specializuotus ir standartinius produktus ES. Todėl tai, kad pramonė ir toliau veiks rinkoje, taip pat atitiktų naudotojų interesus.
(107)
Antra, nepaisant priemonių nustatymo, neatmetama, kad importas iš Tailando, net jei jo apimtis sumažėtų, būtų toliau vykdomas Sąjungos rinkoje. Panašiai, kaip paaiškinta pirmiau, antrasis Sąjungos gamintojas gali taip pat išsaugoti arba išplėsti savo veiklą, susijusią su ŽSM.
(108)
Galiausiai, bus toliau vykdomas importas iš Indijos ir naudotojai, įskaitant vienintelį bendradarbiaujantį naudotoją, galės ir toliau gauti ŽSM iš šios šalies. Net jei susijęs Sąjungos pramonės tiekėjas sudaręs pasiūlos kontraktą su Indijos gamintojais, tai nereiškia, kad jis yra išskirtinis Indijos produktų importuotojas ir (arba) platintojas, greičiau priešingai. Iš tiesų kitos bendrovės taip pat platina Indijos ŽSM Sąjungos rinkoje ir naudotojai gali tiesiogiai pirkti ŽSM iš Indijos. Šiuo atžvilgiu reikėtų pabrėžti, kad maždaug du trečdalius Indijos eksporto į ES parduoda arba perka kitos bendrovės nei Bensons (su Sąjungos pramone susijęs prekiautojas).
(109)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad importuojamiems Tailando kilmės ŽSM taikomos antidempingo priemonės veikiausiai neturės didelio neigiamo poveikio nagrinėjamojo produkto naudotojams.
8.6. Išvada dėl Sąjungos interesų
(110)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad apskritai, remiantis turima informacija apie Sąjungos interesus, nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių importuojamiems Tailando kilmės ŽSM nereikėtų nustatyti laikinųjų priemonių. Net jei priemonių nustatymas turėtų neigiamų pasekmių kito Sąjungos gamintojo, kuriam importas dempingo kaina anksčiau buvo palankus, padėčiai (žr. dalį apie importuotojus), laikoma, kad tai nepanaikina poreikio panaikinti neigiamą nesąžiningo importo poveikį Sąjungos pramonės padėčiai.
9. LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
9.1. Žalos pašalinimo lygis
(111)
Atsižvelgiant į išvadas dėl dempingo, jo padarytos žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, reikėtų nustatyti laikinąsias priemones, kad būtų užkirstas kelias tolesnei žalai, kurią Sąjungos pramonei daro importas dempingo kainomis.
(112)
Nustatant šių priemonių dydį buvo atsižvelgta į nustatytus dempingo skirtumus ir muito dydį, kurio reikia Sąjungos gamintojų patiriamai žalai pašalinti.
(113)
Apskaičiuojant muito dydį, reikalingą žalingo dempingo poveikiui pašalinti, manyta, kad taikant priemones Sąjungos pramonė galėtų padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokios rūšies gamintojai pagrįstai galėtų uždirbti tokiame sektoriuje įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. parduodama panašų produktą Sąjungoje kai nėra importo dempingo kainomis. Todėl preliminariai laikoma, kad 5 % apyvartos sudarantis pelno dydis galėtų būti laikomas tinkamu minimaliu dydžiu, kurį Sąjungos pramonė būtų galėjusi tikėtis pasiekti, jeigu nebūtų buvę žalingo dempingo. Tai yra tokia pati procentinė dalis, kuri taikyta ankstesniuose tyrimuose dėl to paties produkto, ir nėra informacijos, kad pasikeitė susijusios aplinkybės ir kad toks lygis šiuo atveju būtų neadekvatus. Tuo remiantis apskaičiuota nežalinga Sąjungos gamintojų panašaus produkto kaina.
(114)
Tuomet, remiantis eksportuojančio Tailando gamintojo kiekvienos rūšies produkto vidutinės svertinės importo kainos palyginimu su Sąjungos gamintojų Sąjungos rinkoje per TL parduotų rūšių produktų nežalinga kaina, nustatyta, kiek būtina didinti kainą. Atlikus šį palyginimą gautas skirtumas išreikštas lygintų rūšių produktų vidutinės CIF importo vertės procentu. Apskaičiuotas žalos skirtumas viršijo dempingo skirtumą.
9.2. Laikinosios priemonės
(115)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manoma, kad, remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, importuojamiems Tailando kilmės produktams turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kurių dydis prilygtų mažesniam iš dempingo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle. Šiuo atveju turėtų būti nustatyta muito norma, kuri prilygtų nustatytam dempingo skirtumų dydžiui.
(116)
Taigi, žalos pašalinimo skirtumai, dempingo skirtumai ir siūlomos laikinojo antidempingo muito Tailandui normos, išreikštos CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokios:
Eksportuojantis gamintojas
Laikinojo antidempingo muito norma
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bankokas, Tailandas
17,2 %
Visoms kitoms bendrovėms
17,2 %
10. BAIGIAMOJI NUOSTATA
(117)
Siekiant gero administravimo reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą, galėtų raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Be to, reikėtų nustatyti, kad išvados dėl muitų taikymo, padarytos pagal šį reglamentą, yra laikino pobūdžio ir negali būti pakartotinai svarstomos, nustatant galutinius muitus,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Tailando kilmės žiedinių segtuvų mechanizmams, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8305 10 00 (TARIC kodai 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 ir 8305100036) nustatomas laikinasis antidempingo muitas. Šiame reglamente žiediniai segtuvų mechanizmai susideda iš ne mažiau kaip dviejų plieninių plokštelių ar vielų su ne mažiau kaip keturiais pritvirtintais plieninės vielos pusžiedžiais, prilaikomais plieniniu dangteliu. Juos galima atsegti patraukiant pusžiedžius arba mažu plieniniu spragtuko įtaisu, pritvirtintu prie žiedinio segtuvo mechanizmo.
2. Laikinojo antidempingo muito, taikomo 1 dalyje apibrėžtų produktų neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma yra 17,2 %.
3. 1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
Nepažeisdamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 20 straipsnio, suinteresuotosios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo gali prašyti atskleisti esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, Komisijai raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.
Pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 21 straipsnio 4 dalį susijusios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali teikti pastabas dėl jo taikymo.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2011 m. vasario 10 d.