NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 236/2012
ze dne 14. března 2012
o prodeji na krátko a některých aspektech swapů úvěrového selhání
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V září 2008, kdy vrcholila finanční krize, přijaly příslušné orgány v několika členských státech a orgány dohledu ve třetích zemích, jako například ve Spojených státech amerických a v Japonsku, mimořádná opatření omezující nebo zakazují prodej na krátko některých nebo všech cenných papírů. Přistoupily k tomu kvůli obavám, že v době značné finanční nestability by prodej na krátko mohl zhoršit sestupnou spirálu cen akcií, zejména akcií finančních institucí, a to způsobem, který by mohl v konečném důsledku ohrozit životaschopnost těchto institucí a vést ke vzniku systémových rizik. Opatření přijatá členskými státy měla různou podobu, protože Unie nemá pro řešení otázek souvisejících s prodejem na krátko zvláštní společný regulační rámec.
(2)
Aby bylo zajištěno řádné fungování vnitřního trhu a zlepšily se podmínky jeho fungování, zejména pokud jde o finanční trhy, a byla zajištěna vysoká úroveň ochrany spotřebitelů a investorů, je vhodné stanovit společný regulační rámec v oblasti požadavků a pravomocí týkajících se prodeje na krátko a swapů úvěrového selhání a zajistit větší koordinaci mezi členskými státy a jejich jednotnější postup, pokud je za výjimečných okolností nutné přijmout opatření. Je nezbytné harmonizovat pravidla pro prodej na krátko a některé aspekty swapů úvěrového selhání, aby se zabránilo vzniku překážek pro řádné fungování vnitřního trhu, jelikož by jinak bylo pravděpodobné, že by členské státy i nadále přijímaly rozdílná opatření.
(3)
Je vhodné a nezbytné, aby uvedená pravidla měla legislativní formu nařízení, aby se zajistilo, že ustanovení, která přímo ukládají soukromým subjektům povinnosti oznamovat a sdělovat čisté krátké pozice v některých nástrojích a povinnosti ohledně nekrytého prodeje na krátko, jsou uplatňována v celé Unii jednotným způsobem. Nařízení je rovněž nezbytné ke svěření pravomocí Evropskému orgánu dozoru (Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy) (dále jen „orgán pro cenné papíry a trhy“), zřízenému nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (4), aby mohl koordinovat opatření přijímaná příslušnými orgány nebo sám přijímat opatření.
(4)
Oblast působnosti tohoto nařízení by měla být co nejširší, aby byl stanoven preventivní regulační rámec, který se bude používat za výjimečných okolností. Tento rámec by měl zahrnovat všechny finanční nástroje, ale měl by rovněž umožňovat přiměřenou reakci na rizika, která by mohla být spojena s prodejem na krátko různých nástrojů. Proto by příslušné orgány a orgán pro cenné papíry a trhy měly mít možnost přijímat opatření týkající se všech druhů finančních nástrojů, která překračují rámec trvalých opatření týkajících se pouze určitých druhů nástrojů, pouze za výjimečných okolností, kdy existují jednoznačně zjištěná rizika, na která je třeba reagovat.
(5)
Za účelem ukončení současného stavu roztříštěnosti, kdy některé členské státy přijaly rozdílná opatření, a s cílem omezit možnost příslušných orgánů přijímat rozdílná opatření je důležité, aby byla potenciální rizika vyplývající z prodeje na krátko a swapů úvěrového selhání řešena harmonizovaným způsobem. Zaváděné požadavky by měly reagovat na zjištěná rizika, aniž by nepatřičně zmenšovaly výhody, které prodej na krátko přináší pro kvalitu a efektivnost trhů. Přestože v některých situacích by mohl mít prodej na krátko nepříznivé dopady, v běžných tržních podmínkách hraje důležitou úlohu při zajišťování řádného fungování finančních trhů, zejména v souvislosti s likviditou trhu a účinnou tvorbou cen.
(6)
Odkazy uvedené v tomto nařízení na fyzické a právnické osoby by měly zahrnovat také registrovaná podnikatelská sdružení bez právní subjektivity.
(7)
Zvýšená transparentnost významných čistých krátkých pozic v určitých finančních nástrojích bude pravděpodobně prospěšná jak pro regulační orgán, tak pro účastníky trhu. U akcií, jež jsou přijaty k obchodování v obchodním systému v Unii, je třeba zavést dvoustupňový model, který na vhodné úrovni zajistí větší transparentnost významných čistých krátkých pozic v akciích. Při dosažení nižší prahové hodnoty by měly být pozice důvěrně oznamovány dotčeným regulačním orgánům, aby tyto orgány mohly monitorovat a v případě potřeby vést šetření ohledně prodeje na krátko, který by mohl vytvářet systémová rizika, představovat zneužívání trhu nebo vytvářet chaos na trzích; při dosažení vyšší prahové hodnoty by měly být pozice zveřejňovány na trhu, aby jiní účastníci trhu získali užitečné informace o významných jednotlivých krátkých pozicích v akciích.
(8)
Měl by být zaveden požadavek na oznamování regulačním orgánům významných čistých krátkých pozic týkajících se státních dluhopisů v Unii, neboť by jim toto oznamování poskytovalo důležité informace napomáhající regulačním orgánům při sledování, zda tyto pozice ve skutečnosti nevytvářejí systémová rizika nebo nejsou používány pro účely zneužívání trhu. Takový požadavek by měl zahrnovat pouze důvěrné sdělování informací regulačním orgánům, protože jejich zveřejňování na trhu s těmito nástroji by mohlo mít škodlivý účinek na trhy se státními dluhopisy, které jsou již postiženy zhoršenou likviditou.
(9)
Požadavky na oznamování týkající se státních dluhopisů by se měly vztahovat na dluhové nástroje vydané členskými státy a Unií, včetně Evropské investiční banky, ministerstva členského státu, agentury, zvláštní účelové jednotky nebo mezinárodní finanční instituce zřízené dvěma či více členskými státy, které vydávají dluhopisy jménem členského státu nebo jménem několika členských států, jako je například evropský nástroj finanční stability nebo budoucí evropský mechanismus stability. V případě federativního členského státu by se měly požadavky na oznamování rovněž vztahovat na dluhové nástroje vydané některým z členů federace. Neměly by se však vztahovat na jakékoli jiné regionální nebo místní orgány a polostátní organizace v členském státě, které vydávají dluhové nástroje. Cílem dluhových nástrojů vydávaných Unií je podpořit platební bilanci či finanční stabilitu členských států nebo poskytnout makrofinanční pomoc třetím zemím.
(10)
Aby byla zajištěna komplexní a účelná transparentnost, je důležité, aby se požadavky na oznamování vztahovaly nejen na krátké pozice vzniklé obchodováním s akciemi nebo státními dluhopisy v obchodních systémech, ale také na krátké pozice vzniklé obchodováním mimo obchodní systémy a čisté krátké pozice vytvořené použitím derivátů, jako jsou opce, futures, indexové nástroje, finanční rozdílové smlouvy a sázky na spready týkající se akcií nebo státních dluhopisů.
(11)
Má-li být režim transparentnosti pro regulační orgány a pro trhy užitečný, měl by poskytovat úplné a přesné informace o pozicích určité fyzické nebo právnické osoby. Zejména by informace poskytované regulačnímu orgánu nebo trhu měly zohledňovat jak krátké, tak dlouhé pozice, aby byly podávány cenné informace o čisté krátké pozici dané fyzické nebo právnické osoby v akciích, státních dluhopisech a swapech úvěrového selhání.
(12)
Při výpočtu krátkých nebo dlouhých pozic by se měly brát v úvahu všechny formy hospodářského zájmu, který daná fyzická nebo právnická osoba má ve vztahu k upsanému akciovému kapitálu společnosti nebo vydaným státním dluhopisům členského státu nebo Unie. Zejména by se měl vzít v úvahu hospodářský zájem, který byl získán přímo nebo nepřímo použitím derivátů, jako jsou opce, futures, finanční rozdílové smlouvy a sázky na spready týkající se akcií nebo státních dluhopisů a indexů, souborů cenných papírů a fondů obchodovaných na burze. V případě pozic týkajících se státních dluhopisů je třeba brát v úvahu také swapy úvěrového selhání týkající se emitentů státních dluhopisů.
(13)
Vedle režimu transparentnosti stanoveného tímto nařízením by Komise měla v rámci jejího přezkumu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů (5) posoudit, zda by začlenění informací o prodeji na krátko ze strany investičních podniků do hlášení o transakcích určených příslušným orgánům poskytovalo užitečné dodatečné informace, které by příslušným orgánům umožnily sledovat úroveň prodeje na krátko.
(14)
Koupě swapů úvěrového selhání, aniž by měl kupující dlouhou pozici v podkladových státních dluhopisech nebo v aktivech či v portfoliu aktiv, finančních závazcích nebo smlouvách o financování, jejichž hodnota je v korelaci s hodnotou státních dluhopisů, může být z hospodářského hlediska rovnocenná vstupu do krátké pozice vzhledem k podkladovému dluhovému nástroji. Výpočet čisté krátké pozice vzhledem ke státním dluhopisům by proto měl zahrnovat swapy úvěrového selhání týkající se závazku emitenta státních dluhopisů. Pozice ve swapech úvěrového selhání by měla být brána v úvahu pro účely stanovení, zda má fyzická nebo právnická osoba významnou čistou krátkou pozici týkající se státních dluhopisů, kterou je nutno oznámit příslušnému orgánu, a v případech, kdy příslušný orgán pozastavil omezení týkající se nekrytých transakcí se swapy úvěrového selhání, pro účely stanovení, zda má významnou nekrytou pozici ve swapech úvěrového selhání týkajících se emitenta státních dluhopisů, která musí být příslušnému orgánu rovněž oznámena.
(15)
Aby bylo možné pozice monitorovat průběžně, měl by režim transparentnosti zahrnovat také oznamování nebo zveřejňování v případech, kdy změna čisté krátké pozice vede k jejímu zvýšení nad určité prahové hodnoty nebo snížení pod tyto hodnoty.
(16)
Má-li být režim transparentnosti účelný, je důležité, aby se uplatňoval bez ohledu na to, kde se daná fyzická nebo právnická osoba nachází, tedy i ve třetí zemi, kde však má tato osoba významnou čistou krátkou pozici týkající se společnosti, jejíž akcie jsou přijaty k obchodování v obchodním systému v Unii, nebo čistou krátkou pozici ve státních dluhopisech vydaných členským státem nebo Unií.
(17)
Definice prodeje na krátko by neměla zahrnovat dohodu o zpětném odkupu mezi dvěma stranami, kdy jedna strana prodává druhé cenný papír za stanovenou cenu se závazkem odkoupit dotyčný cenný papír k pozdějšímu dni za jinou stanovenou cenu, nebo smlouvu o derivátu, v níž je sjednán prodej cenných papírů za stanovenou cenu k budoucímu datu. Definice by neměla zahrnovat převod cenných papírů na základě smlouvy o půjčce cenných papírů.
(18)
V některých případech se má za to, že nekrytý prodej akcií a státních dluhopisů na krátko zvyšuje potenciální riziko selhání vypořádání a volatility. Za účelem snížení těchto rizik je vhodné zavést přiměřená omezení nekrytého prodeje takových nástrojů na krátko. Podrobná omezení by měla zohledňovat různá ujednání, která se v současnosti používají při krytém prodeji na krátko. K nim patří například samostatná dohoda o zpětném odkupu, na základě které osoba provádějící prodej cenného papíru na krátko kupuje zpět rovnocenný cenný papír včas, aby bylo možné provést vypořádání prodeje cenného papíru na krátko, a její součástí je dohoda o zajištění, pokud může příjemce zajištění použít dotyčný cenný papír k vypořádání prodeje na krátko. K dalším příkladům patří: přednostní práva na upisování akcií společnosti stávajícím akcionářům, vypůjčení akcií (lending pools) a nástroje dohody o zpětném odkupu poskytované například obchodními systémy, clearingovými systémy nebo centrálními bankami.
(19)
Pokud jde o nekrytý prodej akcií na krátko, je nezbytné, aby fyzická nebo právnická osoba měla ujednání se třetí stranou, v jehož rámci tato třetí strana potvrdí, že akcie je lokalizována, což znamená, že třetí strana potvrdí, že se domnívá, že může akcii ve stanovené lhůtě dát k dispozici pro vypořádání. K takovému potvrzení je nezbytné, aby vycházelo z opatření, která byla přijata vůči těmto třetím stranám tak, aby fyzická nebo právnická osoba mohla odůvodněně očekávat, že ve stanovené lhůtě bude možné provést vypořádání. To zahrnuje opatření jako například přidělení akcií třetí stranou k vypůjčení nebo nákupu, aby mohlo být provedeno vypořádání ve stanovené lhůtě. Pokud jde o prodej na krátko, který má být pokryt nákupem akcií během téhož dne, měla by taková opatření zahrnovat potvrzení třetí stranou, že se domnívá, že akcie se dá snadno vypůjčit nebo koupit. Orgán pro cenné papíry a trhy by měl při stanovování toho, která opatření jsou nezbytná k odůvodněnému očekávání, že bude možné ve stanovené lhůtě provést vypořádání, přihlédnout k likviditě akcií, zejména k úrovni obratu a snadnosti nákupu, prodeje a vypůjčení s minimálním tržením dopadem.
(20)
Pokud jde o nekrytý prodej státních dluhopisů na krátko, lze skutečnost, že prodej na krátko bude pokryt nákupem státních dluhopisů během téhož dne, považovat za příklad odůvodněného očekávání, že vypořádání bude možné provést ve stanovené lhůtě.
(21)
Swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy by se měly zakládat na zásadě pojistného zájmu, přičemž by se mělo vzít v úvahu, že státní emitent může mít jiné zájmy, než je vlastnictví dluhopisů. K takovým zájmům patří zajištění proti riziku selhání státního emitenta, má-li fyzická nebo právnická osoba dlouhou pozici ve státních dluhopisech tohoto emitenta, nebo zajištění proti riziku poklesu hodnoty státních dluhopisů, pokud fyzická nebo právnická osoba drží aktiva nebo má pohledávky, které se vztahují na subjekty veřejného nebo soukromého sektoru v dotčeném členském státě a jejichž hodnota je v korelaci s hodnotou státních dluhopisů. Taková aktiva by měla zahrnovat smlouvy o financování, portfolio aktiv nebo finančních závazků i transakce s úrokovými swapy a měnovými swapy, k nimž se swap úvěrového selhání na státní dluhopisy používá jako nástroj řízení rizik protistrany pro zajištění expozice smluv o financování a smluv o zahraničním obchodu. Žádná pozice nebo portfolio pozic používaných v rámci zajišťování expozic vůči státnímu emitentovi by neměla být považována za nekrytou pozici ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy. To zahrnuje případné expozice vůči ústředním, regionálním a místním orgánům, subjektům veřejného sektoru i případné expozice garantované kterýmkoli uvedeným subjektem. Expozice vůči subjektům soukromého sektoru usazeným v dotčeném členském státě by měly být také zahrnuty. V této souvislosti by měly být brány v úvahu všechny expozice, včetně výpůjček, úvěrového rizika protistrany (včetně potenciálních expozic, pokud je pro ně požadován regulativní kapitál), pohledávky a záruky. To také zahrnuje nepřímé expozice vůči kterémukoli uvedenému subjektu získané mimo jiné prostřednictvím expozic vůči indexům, fondům nebo zvláštním účelovým jednotkám.
(22)
Vzhledem k tomu, že provádění transakcí se swapem úvěrového selhání na státní dluhopisy bez související expozice riziku poklesu hodnoty státního dluhu by mohlo mít nepříznivý dopad na stabilitu trhů se státními dluhopisy, mělo by se fyzickým nebo právnickým osobám zakázat provádění transakcí s nekrytými pozicemi ve swapech úvěrového selhání. Avšak při prvních známkách toho, že trh se státními dluhopisy řádně nefunguje, by měl mít příslušný orgán možnost toto omezení dočasně pozastavit. Příslušný orgán by měl založit takové pozastavení na objektivních důvodech vycházejících z analýzy ukazatelů stanovených v tomto nařízení. Příslušné orgány by rovněž měly mít možnost používat dodatečné ukazatele.
(23)
Je také vhodné stanovit požadavky pro ústřední protistrany týkající se postupů náhradní koupě a pokut za selhání při vypořádání transakcí s akciemi. Postupy náhradní koupě a požadavky související s prodlením při vypořádání by měly nastavit základní standardy vypořádací kázně. Požadavky týkající se náhradní koupě a ukládání pokut by měly být dostatečně pružné, aby se ústřední protistrana, která odpovídá za zajištění fungování těchto postupů, mohla spolehnout na jiného účastníka trhu, že operativně provede náhradní koupi nebo uloží pokutu. Pro řádné fungování finančních trhů je nicméně zásadní v rámci horizontálního legislativního návrhu řešit obecnější aspekty vypořádací kázně.
(24)
Opatřeními, která se týkají státních dluhopisů a swapů úvěrového selhání na státní dluhopisy, včetně zvýšené transparentnosti a omezení nekrytého prodeje na krátko, by měly být uloženy požadavky, jež jsou přiměřené a současně zamezí nepříznivému dopadu na likviditu trhů se státními dluhopisy a trhů zpětného odkupu státních dluhopisů.
(25)
Akcie jsou v rostoucí míře přijímány k obchodování v různých obchodních systémech v Unii i ve třetích zemích. Akcie mnoha velkých společností se sídlem ve třetí zemi jsou rovněž přijaty k obchodování v obchodním systému v Unii. Z důvodu efektivnosti je vhodné, aby se na cenné papíry v případech, kdy se hlavní obchodní systém, v němž se s daným nástrojem obchoduje, nachází ve třetí zemi, určité požadavky na oznamování a zveřejňování nevztahovaly.
(26)
Činnosti v rámci tvorby trhu hrají zásadní úlohu z hlediska zajišťování likvidity na trzích v Unii a tvůrci trhu potřebují vstupovat do krátkých pozic, aby mohli tuto úlohu plnit. Uložení požadavků na tyto činnosti by mohlo vážně omezit jejich schopnost zajišťovat likviditu a mohlo by mít významný nepříznivý dopad na efektivnost trhů Unie. U tvůrců trhu se navíc neočekává, že budou vstupovat do významných krátkých pozic s výjimkou velmi krátkých období. Proto je vhodné, aby se na fyzické nebo právnické osoby podílející se na těchto činnostech nevztahovaly požadavky, které by mohly zhoršit jejich schopnost plnit uvedenou úlohu, a tudíž nepříznivě ovlivnit trhy Unie. Aby bylo možné klást takové požadavky na rovnocenné subjekty ze třetích zemí, je nezbytný postup pro posuzování rovnocennosti trhů třetích zemí. Tato výjimka by se měla vztahovat na různé druhy činností v rámci tvorby trhu, ale nikoli na vlastní obchodování společnosti. Je rovněž vhodné udělit výjimku pro určité operace na primárním trhu, například pro ty, jež se týkají státních dluhopisů a stabilizačních programů, jelikož se jedná o důležité činnosti, které přispívají k efektivnímu fungování trhů. Využívání výjimek by mělo být oznamováno příslušným orgánům a tyto orgány by měly mít pravomoc zakázat využívání výjimky fyzické nebo právnické osobě, jež nesplňuje příslušná kritéria dané výjimky. Příslušné orgány by také měly mít možnost vyžádat si informace od fyzické nebo právnické osoby za účelem monitorování využívání výjimky touto osobou.
(27)
V případě nepříznivého vývoje, který představuje vážné ohrožení finanční stability či důvěry na trhu v členském státě nebo v Unii, by příslušné orgány měly mít intervenční pravomoci, které jim umožní vyžadovat zvýšenou transparentnost nebo uložit dočasná omezení prodeje na krátko, transakcí se swapy úvěrového selhání nebo jiných transakcí, aby se předešlo chaotickému poklesu ceny finančního nástroje. Takováto opatření mohou být nezbytná v důsledku mnoha různých nepříznivých událostí a nepříznivého vývoje, a to nejen událostí finanční či hospodářské povahy, ale například také přírodních katastrof nebo teroristických útoků. Kromě toho by mohly nepříznivé události nebo nepříznivý vývoj vyžadující přijetí opatření nastat jen v jediném členském státě, aniž by měly jakékoli přeshraniční důsledky. Takové pravomoci by měly být dostatečně pružné, aby příslušné orgány mohly řešit řadu různých výjimečných okolností. Při přijímání takových opatření by měly příslušné orgány řádně zohlednit zásadu proporcionality.
(28)
Vzhledem k tomu, že se toto nařízení vztahuje pouze na omezení prodeje na krátko a swapů úvěrového selhání, aby zabránilo chaotickému poklesu ceny tohoto finančního nástroje, jsou jiné potřebné typy omezení, jako limity na pozice nebo omezení produktů, jež by mohly vyvolat vážné obavy o ochranu investorů, více zohledňovány v rámci revize směrnice 2004/39/ES prováděné Komisí.
(29)
Přestože příslušné orgány jsou obvykle nejlépe připraveny monitorovat podmínky na trhu a zahájit reakci na nepříznivou událost nebo nepříznivý vývoj tím, že rozhodnou, zda nastalo vážné ohrožení finanční stability nebo důvěry na trhu a zda je nutné přijmout opatření pro řešení takové situace, pravomoci v tomto směru a podmínky a postupy pro jejich použití by měly být v nejvyšší možné míře harmonizovány.
(30)
V případě významného poklesu ceny finančního nástroje v obchodním systému by měl mít příslušný orgán také možnost dočasně omezit prodej na krátko tohoto finančního nástroje v tomto systému v rámci své jurisdikce či požádat orgán pro cenné papíry a trhy o jeho omezení v rámci jiných jurisdikcí, a mohl tak ve vhodných případech rychle zasáhnout a krátkodobě předejít chaotickému poklesu ceny dotčeného finančního nástroje. Příslušný orgán by měl mít také povinnost informovat orgán pro cenné papíry a trhy o tomto rozhodnutí, aby orgán pro cenné papíry a trhy mohl neprodleně informovat příslušné orgány jiných členských států s obchodními systémy obchodujícími se stejnými nástroji, koordinovat opatření přijatá těmito členskými státy a případně jim napomoci při dosahování dohody nebo přijmout vlastní rozhodnutí v souladu s článkem 19 nařízení (EU) č. 1095/2010.
(31)
Pokud se nepříznivá událost nebo nepříznivý vývoj týkají více než jednoho členského státu nebo mají jiné přeshraniční důsledky, například pokud je finanční nástroj přijat k obchodování v různých obchodních systémech ve větším počtu různých členských států, mají zásadní význam intenzivní konzultace a těsná spolupráce mezi příslušnými orgány. V těchto situacích by měl vykonávat ústřední koordinační úlohu orgán pro cenné papíry a trhy a měl by se snažit zajistit soudržnost mezi příslušnými orgány. Složení orgánu pro cenné papíry a trhy, které zahrnuje zástupce příslušných orgánů, přispěje ke splnění této úlohy. Příslušné orgány by kromě toho měly mít pravomoc přijímat opatření, mají-li zájem zasáhnout.
(32)
Kromě koordinace opatření příslušných orgánů by měl orgán pro cenné papíry a trhy zajišťovat, aby příslušné orgány opatření přijímaly pouze v situacích, kdy to je nezbytné a přiměřené. Orgán pro cenné papíry a trhy by měl mít možnost vydávat stanoviska pro příslušné orgány ohledně použití intervenčních pravomocí.
(33)
Přestože příslušné orgány budou často nejlépe připraveny monitorovat nepříznivou událost nebo nepříznivý vývoj a rychle na ně reagovat, orgán pro cenné papíry a trhy by měl mít také pravomoc přijímat opatření, jestliže prodej na krátko a další související činnosti ohrožují řádné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu celého finančního systému v Unii nebo jeho části, pokud má situace přeshraniční důsledky a příslušné orgány nepřijaly dostatečná opatření pro řešení dané hrozby. Orgán pro cenné papíry a trhy by měl konzultovat Evropskou radu pro systémová rizika (ESRB) zřízenou nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (6), je-li to možné, a jiné dotčené orgány v případech, kdy by opatření mohlo mít účinky jdoucí nad rámec finančních trhů, což by mohl být případ komoditních derivátů používaných pro zajištění pozic, jež se týkají fyzických zásob.
(34)
Pravomoci orgánu pro cenné papíry a trhy podle tohoto nařízení, které mu umožňují omezit prodej na krátko a jiné související činnosti za výjimečných okolností, jsou v souladu s čl. 9 odst. 5 nařízení (EU) č. 1095/2010. Uvedenými pravomocemi by neměly být dotčeny pravomoci orgánu pro cenné papíry a trhy v mimořádné situaci podle článku 18 nařízení (EU) č. 1095/2010. Zejména by měl mít orgán pro cenné papíry a trhy možnost přijímat individuální rozhodnutí, která budou po příslušných orgánech vyžadovat přijetí opatření, nebo individuální rozhodnutí určená účastníkům finančního trhu podle článku 18 nařízení (EU) č. 1095/2010.
(35)
Odkazy v tomto nařízení na články 18 a 38 nařízení (EU) č. 1095/2010 mají deklaratorní povahu. Uvedené články se použijí i bez takových odkazů.
(36)
Intervenční pravomoci, které příslušným orgánům a orgánu pro cenné papíry a trhy umožňují omezit prodej na krátko, swapy úvěrového selhání a jiné transakce, by měly mít pouze dočasnou povahu a měly by být používány jen na dobu a v rozsahu, které jsou nezbytné pro zvládnutí konkrétní hrozby.
(37)
Vzhledem ke zvláštním rizikům, která mohou vyplývat z používání swapů úvěrového selhání, je nutné, aby příslušné orgány tyto transakce pečlivě monitorovaly. Zejména by příslušné orgány měly ve výjimečných případech mít pravomoc vyžadovat od fyzických nebo právnických osob provádějících takové transakce informace o účelu, za kterým se daná transakce provádí.
(38)
Orgánu pro cenné papíry a trhy by měla být svěřena pravomoc vést šetření týkající se otázky nebo jednání souvisejících s prodejem na krátko nebo používáním swapů úvěrového selhání, a to s cílem posoudit, zda tato otázka nebo jednání nepředstavují potenciální hrozbu pro finanční stabilitu nebo důvěru na trhu. Provede-li taková šetření, měl by orgán pro cenné papíry a trhy zveřejnit zprávu obsahující jeho zjištění.
(39)
Jelikož se některá ustanovení tohoto nařízení vztahují na fyzické nebo právnické osoby a činnosti ve třetích zemích, je nezbytné, aby v určitých situacích příslušné orgány spolupracovaly s orgány dohledu ve třetích zemích. Příslušné orgány by proto měly uzavřít ujednání s orgány dohledu ve třetích zemích. Orgán pro cenné papíry a trhy by měl koordinovat přípravu těchto ujednání o spolupráci a výměnu informací obdržených z třetích zemí mezi příslušnými orgány.
(40)
Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady uznané zejména ve Smlouvě o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) a v Listině základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“), zejména právo na ochranu osobních údajů stanovené v článku 16 Smlouvy o fungování EU a v článku 8 Listiny. Transparentnost významných čistých krátkých pozic, včetně jejich zveřejňování při překročení určité prahové hodnoty v případech, které stanoví toto nařízení, je nezbytná z důvodu zajištění stability finančních trhů a ochrany investorů. Díky této transparentnosti budou moci regulační orgány monitorovat používání prodeje na krátko ve spojení se strategiemi zneužívání trhu a důsledky prodeje na krátko pro řádné fungování trhu. Kromě toho by transparentnost mohla napomáhat k omezení informačních asymetrií, neboť zajistí, že všichni účastníci trhu budou přiměřeně informováni, do jaké míry prodej na krátko ovlivňuje ceny. Veškerá výměna nebo přenos informací příslušnými orgány by měly probíhat v souladu s pravidly pro předávání osobních údajů stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (7). Veškerá výměna nebo přenos informací orgánem pro cenné papíry a trhy by měly být v souladu s pravidly pro předávání osobních údajů stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (8), které by mělo být v plném rozsahu použitelné pro zpracování osobních údajů pro účely tohoto nařízení.
(41)
S ohledem na zásady stanovené ve sdělení Komise o posílení sankčních režimů v odvětví finančních služeb a právní akty Unie přijaté v návaznosti na toto sdělení by členské státy měly stanovit pravidla pro sankce a správní opatření, použitelné při porušení ustanovení tohoto nařízení, a měly by zajistit jejich uplatňování. Tyto sankce a správní opatření by měly být účinné, přiměřené a odrazující. Měly by být založeny na pokynech vydaných orgánem pro cenné papíry a trhy na podporu sbližování a meziodvětvové jednotnosti, pokud jde o sankční režimy v odvětví finančních služeb.
(42)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (9). Komise by měla Evropský parlament průběžně informovat o pokroku, pokud jde o rozhodnutí stanovující rovnocennost právních a dohledových rámců třetích zemí s požadavky tohoto nařízení.
(43)
Komisi by měla být svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o podrobnosti výpočtu krátkých pozic, otázky, kdy má fyzická nebo právnická osoba nekrytou pozici ve swapech úvěrového selhání, prahové hodnoty pro oznámení či zveřejnění a další upřesnění kritérií a faktorů pro rozhodování o tom, zda nepříznivá událost nebo nepříznivý vývoj vede k vážnému ohrožení finanční stability nebo důvěry na trhu v členském státě nebo v Unii. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na úrovni odborníků příslušných institucí, orgánů a agentur. Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(44)
Komise by měla Evropskému parlamentu a Radě podat zprávu posuzující vhodnost stanovených prahových hodnot pro oznamování a zveřejňování, fungování omezení a požadavků souvisejících s transparentností čistých krátkých pozic a otázky, zda by nebyla vhodná další omezení či podmínky týkající se prodeje na krátko nebo swapů úvěrového selhání.
(45)
Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, přestože příslušné orgány jsou lépe uzpůsobeny k monitorování a mají lepší znalosti o vývoji na trzích, celkový dopad problémů souvisejících s prodejem na krátko a swapy úvěrového selhání je však možné plně chápat pouze v měřítku Unie, a proto jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(46)
Jelikož některé členské státy již zavedly omezení prodeje na krátko a jelikož toto nařízení stanoví přijetí aktů v přenesené pravomoci a závazných technických norem, které by měly být přijaty předtím, než se toto nařízení může účinně uplatňovat, je nezbytné, aby byla poskytnuta dostatečná lhůta pro přechodné období. Jelikož je zásadní upřesnit přede dnem 1. listopadu 2012 klíčové nepodstatné prvky, které usnadní soulad účastníků trhu s tímto nařízením a jeho vymáhání příslušnými orgány, je rovněž nezbytné poskytnout Komisi prostředky, aby přijala technické normy a akty v přenesené působnosti před uvedeným dnem,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Oblast působnost
1. Toto nařízení se vztahuje na:
a)
finanční nástroje ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a), které jsou přijaty k obchodování v obchodním systému v Unii, a to i v případech, kdy se s těmito nástroji obchoduje mimo obchodní systém;
b)
deriváty uvedené v příloze I oddílu C bodech 4 až 10 směrnice 2004/39/ES, které se vztahují k finančnímu nástroji uvedenému v písmenu a) nebo k emitentovi takového finančního nástroje, a to i v případech, kdy se s těmito deriváty obchoduje mimo obchodní systém;
c)
dluhové nástroje vydané členským státem nebo Unií a deriváty uvedené v příloze I oddílu C bodech 4 až 10 směrnice 2004/39/ES, které se k dluhovým nástrojům vydaným členským státem nebo Unií vztahují nebo na ně odkazují.
2. Články 18, 20 a 23 až 30 se vztahují na všechny finanční nástroje ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a).
Článek 2
Definice
1. Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„finančním nástrojem“ nástroj uvedený v příloze I oddílu C směrnice 2004/39/ES;
b)
„prodejem na krátko“ ve vztahu k akciím nebo dluhovým nástrojům jakýkoli prodej akcií nebo dluhových nástrojů, které prodávající v době uzavření dohody o prodeji nevlastní, včetně takového prodeje, při němž má prodávající v době uzavření dohody o prodeji příslušné akcie nebo dluhové nástroje vypůjčeny nebo má uzavřenu dohodu o jejich vypůjčení pro účely jejich dodání při vypořádání vyjma:
i)
prodeje kteroukoli stranou v rámci dohody o zpětném odkupu, kdy jedna strana souhlasila s prodejem cenného papíru druhé straně za stanovenou cenu, se závazkem druhé strany odprodat tento cenný papír zpět k pozdějšímu datu za jinou stanovenou cenu,
ii)
převodu cenných papírů na základě smlouvy o půjčce cenných papírů (securities lending agreement) nebo
iii)
uzavření smlouvy o futures nebo jiné derivátové smlouvy, v níž je dohodnut prodej cenných papírů za stanovenou cenu k budoucímu datu;
c)
„swapem úvěrového selhání“ (credit default swap - CDS) derivátová smlouva, podle níž jedna strana platí druhé straně poplatek výměnou za platbu nebo jiný prospěch v případě, že nastane úvěrová událost referenčního subjektu nebo v případě, že dojde k jakémukoliv jinému selhání vztahujícímu se k uvedené derivátové smlouvě, která má obdobný ekonomický účinek;
d)
„státním emitentem“ kterýkoli z uvedených subjektů, který vydává dluhové nástroje:
i)
Unie,
ii)
členský stát, včetně jakéhokoli ministerstva, vládní organizace nebo zvláštní účelové jednotky (special purpose vehicle) dotyčného členského státu,
iii)
v případě federativního členského státu člen federace,
iv)
zvláštní účelová jednotka pro několik členských států,
v)
mezinárodní finanční instituce zřízená dvěma nebo více členskými státy, jejímž účelem je získávat finanční prostředky a poskytovat finanční pomoc ve prospěch svých členů, kteří jsou postiženi nebo ohroženi vážnými finančními problémy, nebo
vi)
Evropská investiční banka;
e)
„swapem úvěrového selhání na státní dluhopisy“ swap úvěrového selhání, u něhož k výplatě platby nebo jiného prospěchu dojde v případě úvěrové události nebo selhání státního emitenta;
f)
„státními dluhopisy“ dluhový nástroj vydaný státním emitentem;
g)
„vydanými státními dluhopisy“ celková hodnota nesplacených státních dluhopisů vydaných státním emitentem;
h)
„upsaným akciovým kapitálem“ ve vztahu ke společnosti úhrn všech kmenových a případných prioritních akcií vydaných touto společností, avšak bez konvertibilních dluhových cenných papírů;
i)
„domovským členským státem“:
i)
pokud jde o investiční podnik ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 směrnice 2004/39/ES nebo regulovaný trh ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 14 směrnice 2004/39/ES, domovský členský stát ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 20 směrnice 2004/39/ES,
ii)
pokud jde o úvěrovou instituci, domovský členský stát ve smyslu čl. 4 bodu 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (10),
iii)
pokud jde o právnickou osobu neuvedenou v bodech i) nebo ii), členský stát, v němž má své sídlo, nebo pokud nemá žádné sídlo, členský stát, v němž má své ústředí,
iv)
pokud jde o fyzickou osobu, členský stát, v němž má tato osoba své ústředí, nebo pokud nemá žádné ústředí, členský stát, v němž má tato osoba své bydliště;
j)
„dotčeným příslušným orgánem“:
i)
ve vztahu ke státním dluhopisům členského státu nebo v případě federativního členského státu, ve vztahu ke státním dluhopisům člena federace nebo swapům úvěrového selhání týkajícím se členského státu nebo člena federace, příslušný orgán tohoto členského státu,
ii)
ve vztahu ke státním dluhopisům Unie nebo swapům úvěrového selhání týkajícím se Unie příslušný orgán jurisdikce, v níž se nachází odbor vydávající dluhopis,
iii)
ve vztahu ke státním dluhopisům několika členských států jednajících prostřednictvím zvláštní účelové jednotky nebo swapu úvěrového selhání týkajícího se takové zvláštní účelové jednotky, příslušný orgán jurisdikce, v níž je zvláštní účelová jednotka usazena,
iv)
ve vztahu ke státním dluhopisům mezinárodní finanční instituce zřízené dvěma nebo více členskými státy, jejímž účelem je uvolňovat finanční prostředky a poskytovat finanční pomoc ve prospěch svých členů, kteří jsou postiženi nebo ohroženi vážnými finančními problémy, příslušný orgán jurisdikce, v níž je tato mezinárodní finanční instituce usazena,
v)
ve vztahu k finančnímu nástroji jinému než uvedenému v bodech i) až iv) orgán příslušný pro tento finanční nástroj podle definice v čl. 2 bodě 7 nařízení Komise (ES) č. 1287/2006 (11), který se určuje v souladu s kapitolou III uvedeného nařízení,
vi)
ve vztahu k finančnímu nástroji, na který se nevztahují body i) až v), příslušný orgán členského státu, ve kterém byl tento finanční nástroj poprvé přijat k obchodování v obchodním systému,
vii)
ve vztahu k dluhovému nástroji, který vydala Evropská investiční banka, příslušný orgán členského státu, v němž má Evropská investiční banka sídlo;
k)
„činnostmi v rámci tvorby trhu“ činnosti investičního podniku, úvěrové instituce, subjektu ze třetí země nebo podniku ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. l) směrnice 2004/39/ES, který je členem obchodního systému nebo trhu ve třetí zemi, jejíž právní a dohledový rámec byl prohlášen Komisí v souladu s čl. 17 odst. 2 za rovnocenný, pokud obchodují na vlastní účet s finančním nástrojem, bez ohledu na to, zda je obchodován v obchodním systému nebo mimo obchodní systém, při plnění kteréhokoli z těchto úkolů:
i)
souběžné uveřejňování závazných obousměrných kotací, které mají srovnatelnou velikost a konkurenční ceny, přičemž výsledkem je pravidelné a průběžné zajišťování likvidity na trhu,
ii)
plnění pokynů vydaných klienty nebo reagování na žádosti klientů o obchodování, jde-li o součást jeho obvyklé podnikatelské činnosti,
iii)
zajišťování pozic vyplývajících z plnění úkolů uvedených v bodech i) a ii);
l)
„obchodním systémem“ regulovaný trh ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 14 směrnice 2004/39/ES nebo mnohostranný systém obchodování ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 15 směrnice 2004/39/ES;
m)
„hlavním obchodním systémem“ ve vztahu k akciím obchodní systém, na kterém se při obchodování s těmito akciemi dosahuje nejvyššího obratu;
n)
„autorizovaným primárním dealerem“ fyzická nebo právnická osoba, která podepsala dohodu se státním emitentem nebo která byla formálně uznána jako primární dealer ze strany státního emitenta nebo jeho jménem a která se v souladu s touto dohodou nebo uznáním zavázala, že bude obchodovat na vlastní účet v souvislosti s operacemi na primárním a sekundárním trhu, které se týkají dluhopisů vydaných tímto emitentem;
o)
„ústřední protistranou“ právní subjekt, který se v souladu s právními předpisy vloží mezi protistrany smluv obchodovaných na jednom či na několika finančních trzích, a stane se tak kupujícím pro každého prodávajícího a prodávajícím pro každého kupujícího, a který je odpovědný za provoz zúčtovacího systému;
p)
„dnem obchodování“ den obchodování uvedený v článku 4 nařízení (ES) č. 1287/2006;
q)
„obratem“ obchodů s akciemi obrat ve smyslu čl. 2 bodu 9 nařízení (ES) č. 1287/2006.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 42, pokud jde o upřesnění definic uvedených v odstavci 1 tohoto článku, zejména stanovujících, kdy se pro účely definice prodeje na krátko v odst. 1 písm. b) má za to, že fyzická nebo právnická osoba vlastní finanční nástroj.
Článek 3
Krátké a dlouhé pozice
1. Pro účely tohoto nařízení se za krátkou pozici týkající se upsaného akciového kapitálu nebo vydaných státních dluhopisů považuje pozice, která je výsledkem:
a)
prodeje akcií vydaných společností nebo dluhového nástroje vydaného státním emitentem na krátko;
b)
uzavření transakce, která vytváří jiný finanční nástroj nebo se vztahuje k jinému finančnímu nástroji než k nástroji uvedenému v písmenu a), pokud důsledkem nebo jedním z důsledků této transakce je, že tato fyzická nebo právnická osoba uzavírající uvedenou transakci získá finanční výhodu, dojde-li k poklesu ceny nebo hodnoty akcií nebo dluhového nástroje.
2. Pro účely tohoto nařízení se za dlouhou pozici týkající se upsaného akciového kapitálu nebo vydaných státních dluhopisů považuje pozice, která je výsledkem:
a)
držení akcií vydaných společností nebo dluhového nástroje vydaného státním emitentem;
b)
uzavření transakce, která vytváří jiný finanční nástroj nebo se vztahuje k jinému finančnímu nástroji než k nástroji uvedenému v písmenu a), pokud důsledkem nebo jedním z důsledků této transakce je, že tato fyzická nebo právnická osoba uzavírající uvedenou transakci získá finanční výhodu, dojde-li ke zvýšení ceny nebo hodnoty akcií nebo dluhového nástroje.
3. Pro účely odstavců 1 a 2 určí dotčená fyzická nebo právnická osoba uvážlivě výpočet krátké nebo dlouhé pozice, pokud jde o jakoukoli pozici drženou příslušnou osobou nepřímo, například prostřednictvím nebo pomocí indexu, souboru cenných papírů nebo podílu ve fondu obchodovaném na burze (ETF) nebo v obdobném subjektu, a zohlední přitom veřejně dostupné informace o složení příslušného indexu, souboru cenných papírů nebo podílů držených v příslušném fondu obchodovaném na burze nebo v obdobném subjektu. Při výpočtu takové krátké nebo dlouhé pozice se od nikoho nepožaduje, aby od kohokoli získával informace o tomto složení v reálném čase.
Pro účely odstavců 1 a 2 se do výpočtu krátké nebo dlouhé pozice týkajících se státních dluhopisů zahrnou veškeré swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy, které se vztahují ke státnímu emitentovi.
4. Pro účely tohoto nařízení se za čistou krátkou pozici ve vztahu k upsanému akciovému kapitálu dotyčné společnosti považuje pozice zbývající po odečtení veškerých dlouhých pozic, které fyzická nebo právnická osoba drží ve vztahu k upsanému akciovému kapitálu, od veškerých krátkých pozic, které tato fyzická nebo právnická osoba drží ve vztahu k tomuto kapitálu.
5. Pro účely tohoto nařízení se za čistou krátkou pozici ve vztahu k vydaným státním dluhopisům dotyčného státního emitenta považuje pozice zbývající po odečtení veškerých dlouhých pozic, které fyzická nebo právnická osoba drží ve vztahu k vydaným státním dluhopisům, a veškerých dlouhých pozic v dluhových nástrojích státního emitenta, jejichž cena je v silné korelaci s cenou daných státních dluhopisů, od veškerých krátkých pozic, které tato fyzická nebo právnická osoba drží ve vztahu k těmto státním dluhopisům.
6. Výpočet týkající se státních dluhopisů podle odstavců 1 až 5 se provede pro každého jednotlivého státního emitenta i v případě, že státní dluhopisy jménem státního emitenta vydávají různé subjekty.
7. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 42, které stanoví:
a)
v jakých případech se má za to, že fyzická nebo právnická osoba drží akcie nebo dluhové nástroje pro účely odstavce 2;
b)
případy, kdy má fyzická nebo právnická osoba čistou krátkou pozici pro účely odstavců 4 a 5, a způsob výpočtu takové pozice;
c)
způsob výpočtu pozic pro účely odstavců 3, 4 a 5 v případě, kdy mají různé subjekty ve skupině dlouhé nebo krátké pozice, nebo ve vztahu k činnostem v rámci správy fondů, které se týkají různých fondů.
Pro účely prvního pododstavce písm. c) zohlední metoda výpočtu zejména, zda jsou různé investiční strategie používány ve vztahu ke konkrétnímu emitentovi prostřednictvím více samostatných fondů spravovaných týmž správcem fondů, zda je tatáž investiční strategie používána ve vztahu ke konkrétnímu emitentovi prostřednictvím více než jednoho fondu a zda je v rámci jednoho subjektu spravováno více než jedno portfolio na základě vlastního uvážení s použitím téže investiční strategie ve vztahu ke konkrétnímu emitentovi.
Článek 4
Nekrytá pozice ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy
1. Pro účely tohoto nařízení se má za to, že fyzická nebo právnická osoba má nekrytou pozici ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy, pokud tyto swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy neslouží k zajištění proti:
a)
riziku selhání emitenta, má-li daná fyzická nebo právnická osoba dlouhou pozici ve státních dluhopisech tohoto emitenta, jehož se swap úvěrového selhání na státní dluh týká, nebo
b)
riziku poklesu hodnoty státních dluhopisů, pokud fyzická nebo právnická osoba drží aktiva nebo má pohledávky, včetně mimo jiné smluv o financování, portfolií aktiv nebo finančních závazků, jejichž cena je v korelaci s hodnotou státních dluhopisů.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 42, které stanoví pro účely odstavce 1 tohoto článku:
a)
případy, ve kterých se má za to, že transakce se swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy představuje zajištění proti riziku selhání nebo proti riziku poklesu hodnoty státního dluhopisu, a způsob výpočtu nekryté pozice ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy;
b)
způsob výpočtu pozic v případě, kdy mají různé subjekty ve skupině dlouhé nebo krátké pozice, nebo ve vztahu k činnostem v rámci správy fondů, které se týkají samostatných fondů.
KAPITOLA II
TRANSPARENTNOST ČISTÝCH KRÁTKÝCH POZIC
Článek 5
Oznamování významných čistých krátkých pozic v akciích příslušným orgánům
1. Fyzická nebo právnická osoba, která má čistou krátkou pozici ve vztahu k upsanému akciovému kapitálu společnosti, jejíž akcie jsou přijaty k obchodování v obchodním systému, podá dotčenému příslušnému orgánu oznámení v souladu s článkem 9, jestliže tato pozice dosáhne příslušné prahové hodnoty pro oznamovací povinnost uvedené v odstavci 2 tohoto článku, nebo pod tuto hodnotu poklesne.
2. Příslušnou prahovou hodnotou pro oznamovací povinnost je procentní podíl rovný 0,2 % upsaného akciového kapitálu dotčené společnosti a dále každých 0,1 %.
3. Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro cenné papíry a trhy) (dále jen „orgán pro cenné papíry a trhy“) může vydat stanovisko Komisi k úpravě prahových hodnot uvedených v odstavci 2 s přihlédnutím k vývoji na finančních trzích.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 42, které upravují prahové hodnoty uvedené v odstavci 2 tohoto článku, s přihlédnutím k vývoji na finančních trzích.
Článek 6
Zveřejňování významných čistých krátkých pozic v akciích
1. Fyzická nebo právnická osoba, která má čistou krátkou pozici ve vztahu k upsanému akciovému kapitálu společnosti, jejíž akcie jsou přijaty k obchodování v obchodním systému, zveřejní v souladu s článkem 9 podrobné informace o této pozici, jestliže tato pozice dosáhne příslušné prahové hodnoty pro zveřejnění uvedené v odstavci 2 tohoto článku nebo pod tuto hodnotu poklesne.
2. Příslušnou prahovou hodnotou pro zveřejnění je procentní podíl rovný 0,5 % upsaného akciového kapitálu dotčené společnosti a dále každých 0,1 %.
3. Orgán pro cenné papíry a trhy může vydat stanovisko Komisi k úpravě prahových hodnot uvedených v odstavci 2 s přihlédnutím k vývoji na finančních trzích.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 42, které upravují prahové hodnoty uvedené v odstavci 2 tohoto článku, s přihlédnutím k vývoji na finančních trzích.
5. Tímto článkem nejsou dotčena ustanovení právních a správních předpisů přijatých v souvislosti s nabídkami převzetí, transakcemi za účelem fúze a jinými transakcemi majícími vliv na vlastnictví společností nebo kontrolu nad společnostmi, které jsou regulovány orgány dohledu jmenovanými členskými státy podle článku 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/25/ES ze dne 21. dubna 2004 o nabídkách převzetí (12), jež vyžadují zveřejnění krátkých pozic nad rámec požadavků vyplývajících z tohoto článku.
Článek 7
Oznamování významných čistých krátkých pozic ve státních dluhopisech
1. Fyzická nebo právnická osoba, která má čistou krátkou pozici týkající se vydaného státního dluhopisu, podá oznámení dotčenému příslušnému orgánu v souladu s článkem 9, jestliže její pozice dosáhne příslušných prahových hodnot pro oznamovací povinnost pro dotčeného státního emitenta, nebo pod tyto hodnoty poklesne.
2. Příslušné prahové hodnoty pro oznamovací povinnost se skládají z počáteční hodnoty a následně přírůstkových hodnot pro každého státního emitenta, které jsou stanoveny v opatřeních přijatých Komisí podle odstavce 3. Prahové hodnoty pro oznamovací povinnost pro každý členský stát zveřejní orgán pro cenné papíry a trhy na svých internetových stránkách.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 42, které stanoví počáteční a přírůstkové hodnoty uvedené v odstavci 2 tohoto článku.
Komise:
a)
zajistí, že prahové hodnoty nejsou stanoveny na takové úrovni, aby bylo nutné oznamovat pozice, které mají minimální hodnotu;
b)
zohlední celkovou výši nesplacených vydaných státních dluhopisů každého státního emitenta a průměrnou velikost pozic, které účastníci trhu drží ve vztahu ke státním dluhopisům tohoto státního emitenta, a
c)
zohlední likviditu jednotlivých trhů se státními dluhopisy.
Článek 8
Oznamování příslušným orgánům nekrytých pozic ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy
V případě, že příslušný orgán pozastaví omezení v souladu s čl. 14 odst. 2, fyzická nebo právnická osoba, která má nekrytou pozici ve swapu úvěrového selhání na státní dluhopisy, podá oznámení dotčenému příslušnému orgánu, jestliže její pozice dosáhne příslušných prahových hodnot pro oznamovací povinnost pro státního emitenta, upřesněných podle článku 7, nebo pod tyto hodnoty poklesne.
Článek 9
Způsob oznamování a zveřejňování
1. Každé oznámení nebo zveřejnění podle článků 5, 6, 7 nebo 8 obsahuje údaje o totožnosti fyzické nebo právnické osoby, která drží příslušnou pozici, o velikosti příslušné pozice a emitentovi, kterého se držená pozice týká, jakož i datum, kdy byla příslušná pozice vytvořena nebo změněna nebo kdy její držení skončilo.
Pro účely článků 5, 6, 7 a 8 uchovávají fyzické a právnické osoby, které drží významné čisté krátké pozice, po dobu pěti let záznamy o hrubých pozicích, které významnou čistou krátkou pozici tvoří.
2. Rozhodná doba pro výpočet čisté krátké pozice nastává o půlnoci po skončení dne obchodování, ve kterém daná fyzická nebo právnická osoba drží příslušnou pozici. Uvedená doba se uplatní na všechny transakce bez ohledu na použité prostředky obchodování, včetně transakcí provedených prostřednictvím manuálního nebo automatizovaného obchodování a bez ohledu na to, zda transakce proběhly během obvyklé doby obchodování. Oznámení nebo zveřejnění se provede nejpozději v 15:30 následujícího dne obchodování. Doby uvedené v tomto odstavci se počítají podle času členského státu dotčeného příslušného orgánu, kterému se příslušná pozice musí oznamovat.
3. Oznamování informací dotčenému příslušnému orgánu zajistí důvěrnost informací a zahrnuje mechanismus pro ověření zdroje oznámení.
4. Zveřejňování informací stanovené v článku 6 se provádí způsobem zajišťujícím rychlý a nediskriminační přístup k informacím. Uvedené informace se umístí na hlavní internetové stránce, kterou provozuje nebo nad níž má dohled dotčený příslušný orgán. Příslušné orgány sdělí adresu této internetové stránky orgánu pro cenné papíry a trhy, který uvede odkaz na všechny tyto hlavní internetové stránky na svých vlastních internetových stránkách.
5. Za účelem zajištění důsledného uplatňování tohoto článku vypracuje orgán pro cenné papíry a trhy návrhy regulačních technických norem, které stanoví podrobnosti o poskytovaných informacích pro účely odstavce 1.
Orgán pro cenné papíry a trhy předloží Komisi uvedené návrhy regulačních technických norem do 31. března 2012.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
6. Za účelem zajištění jednotných podmínek uplatňování odstavce 4 vypracuje orgán pro cenné papíry a trhy návrhy prováděcích technických norem, které stanoví prostředky, jimiž mohou být informace zveřejňovány.
Orgán pro cenné papíry a trhy předloží Komisi uvedené návrhy prováděcích technických norem do 31. března 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článku 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 10
Uplatňování požadavků na oznamování a zveřejňování
Požadavky na oznamování a zveřejňování podle článků 5, 6, 7 a 8 se použijí pro fyzické nebo právnické osoby bez ohledu na to, zda mají bydliště nebo jsou usazeny v Unii, nebo ve třetí zemi.
Článek 11
Informace poskytované orgánu pro cenné papíry a trhy
1. Příslušné orgány poskytují orgánu pro cenné papíry a trhy čtvrtletně souhrnné informace o čistých krátkých pozicích týkajících se upsaného akciového kapitálu a vydaných státních dluhopisů a o nekrytých pozicích týkajících se swapů úvěrového selhání na státní dluhopisy, pro které je tento orgán dotčeným příslušným orgánem a příjemcem oznámení podle článků 5, 7 a 8.
2. Za účelem plnění svých povinností podle tohoto nařízení si může orgán pro cenné papíry a trhy od dotčeného příslušného orgánu kdykoli vyžádat dodatečné informace o čistých krátkých pozicích týkajících se upsaného akciového kapitálu a vydaných státních dluhopisů nebo o nekrytých pozicích týkajících se swapů úvěrového selhání na státní dluhopisy.
Příslušný orgán poskytne orgánu pro cenné papíry a trhy požadované informace nejpozději do sedmi kalendářních dnů. V případě nepříznivých událostí nebo nepříznivého vývoje, které představují vážné ohrožení finanční stability či důvěry na trhu v příslušném či jiném členském státě, poskytne příslušný orgán orgánu pro cenné papíry a trhy do 24 hodin všechny dostupné informace na základě požadavků na oznamování podle článků 5, 7 a 8.
3. Za účelem zajištění důsledného uplatňování tohoto článku vypracuje orgán pro cenné papíry a trhy návrhy regulačních technických norem, které stanoví podrobnosti ohledně informací poskytovaných v souladu s odstavci 1 a 2.
Orgán pro cenné papíry a trhy předloží Komisi uvedené návrhy regulačních technických norem do 31. března 2012.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
4. Za účelem zajištění jednotných podmínek uplatňování odstavce 1 vypracuje orgán pro cenné papíry a trhy návrhy prováděcích technických norem, které stanoví formát informací poskytovaných v souladu s odstavci 1 a 2.
Orgán pro cenné papíry a trhy předloží Komisi uvedené návrhy prováděcích technických norem do 31. března 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článku 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
KAPITOLA III
NEKRYTÝ PRODEJ NA KRÁTKO
Článek 12
Omezení nekrytého prodeje akcií na krátko
1. Fyzická nebo právnická osoba může sjednat prodej akcií přijatých k obchodování v obchodním systému na krátko pouze, pokud je splněna jedna z těchto podmínek:
a)
tato fyzická nebo právnická osoba si vypůjčila dané akcie nebo učinila jiné právní úkony, jejichž výsledkem je obdobný právní účinek;
b)
tato fyzická nebo právnická osoba uzavřela smlouvu o půjčce daných akcií nebo má jiný nárok vymahatelný vůči všem, vzniklý na základě smlouvy nebo z titulu vlastnického práva, na převod vlastnického práva k odpovídajícímu počtu cenných papírů stejného druhu, za účelem provedení vypořádání ve stanovené lhůtě;
c)
tato fyzická nebo právnická osoba má ujednání s třetí stranou, v rámci kterého tato třetí strana potvrdila, že dané akcie byly lokalizovány a že byla přijata opatření s ohledem na třetí strany tak, aby fyzická nebo právnická osoba mohla odůvodněně očekávat, že bude možno provést vypořádání ve stanovené lhůtě.
2. Za účelem zajištění jednotných podmínek uplatňování odstavce 1 vypracuje orgán pro cenné papíry a trhy návrhy prováděcích technických norem pro stanovení druhů dohod, ujednání a opatření, které v dostatečné míře zajišťují, že akcie budou k dispozici pro vypořádání. Při stanovování opatření, která jsou nezbytná k tomu, aby bylo možné odůvodněně očekávat, že vypořádání lze provést ve stanovené lhůtě, orgán pro cenné papíry a trhy zohlední mimo jiné obchodování v průběhu jednoho obchodního dne a likviditu akcií.
Orgán pro cenné papíry a trhy předloží Komisi uvedené návrhy prováděcích technických norem nejpozději do 31. března 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článku 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 13
Omezení nekrytého prodeje státních dluhopisů na krátko
1. Fyzická nebo právnická osoba může sjednat prodej státních dluhopisů na krátko pouze při splnění jedné z těchto podmínek:
a)
tato fyzická nebo právnická osoba si dané státní dluhopisy vypůjčila, nebo učinila jiné právní úkony, jejichž výsledkem je obdobný právní účinek;
b)
tato fyzická nebo právnická osoba uzavřela smlouvu o půjčce daných státních dluhopisů nebo má jiný nárok vymahatelný vůči všem, vzniklý na základě smlouvy nebo z titulu vlastnického práva, na převod vlastnického práva k odpovídajícímu počtu cenných papírů stejného druhu, za účelem provedení vypořádání ve stanovené lhůtě;
c)
tato fyzická nebo právnická osoba má uzavřeno ujednání s třetí stranou, v rámci kterého tato třetí strana potvrdila, že příslušné státní dluhopisy byly lokalizovány, nebo může jinak odůvodněně očekávat, že bude možno provést vypořádání ve stanovené lhůtě.
2. Omezení uvedená v odstavci 1 se nepoužijí, pokud operace slouží k zajištění dlouhé pozice v dluhových nástrojích emitenta, jejichž cena je v silné korelaci s hodnotou daných státních dluhopisů.
3. Pokud likvidita státních dluhopisů klesne pod prahovou hodnotu určenou podle metodiky uvedené v odstavci 4, dotčený příslušný orgán může omezení uvedená v odstavci 1 dočasně pozastavit. Před pozastavením uvedených omezení dotčený příslušný orgán vyrozumí orgán pro cenné papíry a trhy a ostatní příslušné orgány o navrhovaném pozastavení.
Pozastavení platí po počáteční dobu nepřekračující šest měsíců ode dne, kdy bylo zveřejněno na internetových stránkách dotčeného příslušného orgánu. Může být obnoveno na období nepřekračující šest měsíců, pokud důvody pro pozastavení nadále trvají. Není-li pozastavení obnoveno do konce počáteční doby nebo doby následného obnovení, jeho platnost automaticky skončí.
Do 24 hodin od oznámení dotčeného příslušného orgánu vydá orgán pro cenné papíry a trhy na základě odstavce 4 stanovisko k oznámenému pozastavení nebo obnovení pozastavení. Stanovisko se zveřejní na internetových stránkách orgánu pro cenné papíry a trhy.
4. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 42, které stanoví parametry a metody pro výpočet prahové hodnoty likvidity podle odstavce 3 tohoto článku v souvislosti s vydanými státními dluhopisy.
Uvedené parametry a metody, podle kterých členské státy vypočítají prahovou hodnotu, se stanoví takovým způsobem, že pokud je jí dosaženo, představuje významný pokles ve vztahu k průměrné úrovni likvidity dotyčných státních dluhopisů.
Prahová hodnota je vymezena na základě objektivních kritérií specifických pro příslušný trh se státními dluhopisy, včetně celkové výše nesplacených vydaných státních dluhopisů každého státního emitenta.
5. Za účelem zajištění jednotných podmínek uplatňování odstavce 1 orgán pro cenné papíry a trhy může vypracovat návrhy prováděcích technických norem, v nichž se stanoví druhy dohod nebo ujednání dostatečně zajišťujících, aby byly státní dluhopisy k dispozici pro vypořádání. Orgán pro cenné papíry a trhy vezme v úvahu zejména potřebu zachovat likviditu trhů, zvláště trhů se státními dluhopisy a trhů zpětného odkupu státních dluhopisů.
Orgán pro cenné papíry a trhy předloží Komisi uvedené návrhy prováděcích technických norem do 31. března 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článku 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 14
Omezení nekrytých swapů úvěrového selhání na státní dluhopisy
1. Fyzická nebo právnická osoba může provádět transakce se swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy pouze v případech, kdy tyto transakce nevedou k vytvoření nekryté pozice ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy, jak je uvedeno v článku 4.
2. Příslušný orgán může omezení uvedená v odstavci 1 dočasně pozastavit, má-li objektivní důvody domnívat se, že trh se státními dluhopisy nefunguje řádně a že by tato omezení mohla mít nepříznivý dopad na trh se swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy, zejména v důsledku zvýšení výpůjčních nákladů pro státní emitenty nebo omezení schopnosti těchto emitentů vydávat nové dluhopisy. Uvedené důvody vychází z následujících ukazatelů:
a)
vysoké nebo zvyšující se úrokové sazby státních dluhopisů;
b)
rozšiřování rozpětí úrokových sazeb u státních dluhopisů ve srovnání se státními dluhopisy dalších státních emitentů;
c)
rozšiřování rozpětí swapů úvěrového selhání na státní dluhopisy ve srovnání s vlastní křivkou a ve srovnání s jiným státními emitenty;
d)
včasnost návratu ceny státních dluhopisů na úroveň původní rovnováhy po rozsáhlém obchodu;
e)
objem státních dluhopisů, se kterými je možné obchodovat.
Příslušný orgán může rovněž použít jiné ukazatele než ty, které jsou uvedené v prvním pododstavci písm. a) až e).
Před pozastavením omezení podle tohoto článku dotčený příslušný orgán vyrozumí orgán pro cenné papíry a trhy a ostatní příslušné orgány o navrhovaném pozastavení a důvodech, na nichž se zakládá.
Pozastavení platí po počáteční dobu nepřekračující dvanáct měsíců ode dne, kdy bylo zveřejněno na internetových stránkách dotčeného příslušného orgánu. Může být obnoveno na období nepřekračující šest měsíců, pokud důvody pro pozastavení nadále trvají. Není-li pozastavení obnoveno do konce počáteční doby nebo doby následného obnovení, jeho platnost automaticky skončí.
Do 24 hodin od oznámení dotčeného příslušného orgánu vydá orgán pro cenné papíry a trhy stanovisko k jakémukoliv plánovanému pozastavení nebo obnovení pozastavení, a to bez ohledu na to, zda příslušný orgán vycházel při pozastavení z ukazatelů stanovených v prvním pododstavci písm. a) až e) nebo z jiných ukazatelů. Vychází-li plánované pozastavení nebo obnovení pozastavení z druhého pododstavce, obsahuje stanovisko také hodnocení ukazatelů, které příslušný orgán použil. Stanovisko se zveřejní na internetových stránkách orgánu pro cenné papíry a trhy.
Článek 15
Postupy náhradní koupě
1. Ústřední protistrana v členském státě, která poskytuje zúčtovací služby pro akcie, zajistí, aby byly zavedeny postupy, které splňují všechny tyto požadavky:
a)
jestliže fyzická nebo právnická osoba, která prodá akcie, nemůže tyto akcie dodat pro vypořádání do čtyř obchodních dnů po dni, kdy se vypořádání má uskutečnit, jsou automaticky aktivovány postupy pro náhradní koupi akcií, aby bylo zajištěno jejich dodání pro vypořádání;
b)
jestliže není možné provést náhradní koupi akcií pro vypořádání, je kupujícímu zaplacena určitá částka vycházející z hodnoty akcií, které se mají dodat ke dni dodání, a částka pokrývající ztráty, jež kupujícímu vznikly v důsledku selhání při vypořádání, a
c)
fyzická nebo právnická osoba, která selže při vypořádání, uhradí všechny částky zaplacené podle písmen a) a b).
2. Ústřední protistrana v členském státě, která poskytuje zúčtovací služby pro akcie, zajistí, aby byly zavedeny postupy zajišťující, že pokud fyzická nebo právnická osoba, která prodá akcie, tyto akcie nedodá pro vypořádání ve stanovené lhůtě, musí tato osoba provádět denní platby za každý den, kdy trvá prodlení.
Tyto denní platby jsou dostatečně vysoké, aby sloužily pro odrazení fyzických nebo právnických osob, pokud jde o selhání při vypořádání.
KAPITOLA IV
VÝJIMKY
Článek 16
Výjimka pro případ, kdy se hlavní obchodní systém nachází ve třetí zemi
1. Články 5, 6, 12 a 15 se nepoužijí pro akcie společnosti, které jsou přijaty k obchodování v obchodním systému v Unii, jestliže se hlavní obchodní systém pro obchodování s těmito akciemi nachází ve třetí zemi.
2. Dotčený orgán příslušný pro akcie společnosti, s nimiž se obchoduje v obchodním systému v Unii a v obchodním systému ve třetí zemi, alespoň jednou za dva roky určí, zda se hlavní obchodní systém těchto akcií nachází ve třetí zemi.
Dotčený příslušný orgán oznámí orgánu pro cenné papíry a trhy veškeré akcie, u nichž určil, že mají hlavní obchodní systém ve třetí zemi.
Každé dva roky orgán pro cenné papíry a trhy zveřejní seznam akcií, které mají hlavní obchodní systém ve třetí zemi. Tento seznam je účinný pro období dvou let.
3. Za účelem zajištění důsledného uplatňování tohoto článku vypracuje orgán pro cenné papíry a trhy návrhy regulačních technických norem stanovující způsob výpočtu obratu pro určení hlavního obchodního systému akcií.
Orgán pro cenné papíry a trhy předloží Komisi uvedené návrhy regulačních technických norem do 31. března 2012.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
4. Za účelem zajištění jednotných podmínek uplatňování odstavců 1 a 2 orgán pro cenné papíry a trhy vypracuje návrhy prováděcích technických norem, které určí:
a)
den, ke kterému, a období, za které se provádí výpočet určení hlavního obchodního systému akcií;
b)
den, do kterého dotčený příslušný orgán oznámí orgánu pro cenné papíry a trhy akcie, jejichž hlavní obchodní místo se nachází ve třetí zemi;
c)
den po zveřejnění orgánem pro cenné papíry a trhy, od něhož je uvedený seznam účinný.
Orgán pro cenné papíry a trhy předloží Komisi uvedené návrhy prováděcích technických norem do 31. března 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článku 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 17
Výjimka pro činnosti v rámci tvorby trhu a operace na primárním trhu
1. Články 5, 6, 7, 12, 13 a 14 se nepoužijí pro transakce prováděné u činností v rámci tvorby trhu.
2. Komise může postupem uvedeným v čl. 44 odst. 2 přijímat rozhodnutí, která stanoví, že právní a dohledový rámec třetí země zajišťuje, že trh, který získal povolení v této třetí zemi, splňuje právně závazné požadavky, které jsou pro účely použití výjimky stanovené v odstavci 1 rovnocenné požadavkům podle hlavy III směrnice 2004/39/ES, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES ze dne 28. ledna 2003 o obchodování zasvěcených osob a manipulaci s trhem (zneužívání trhu) (13) a podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/109/ES ze dne 15. prosince 2004 o harmonizaci požadavků na průhlednost týkajících se informací o emitentech, jejichž cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu (14), přičemž plnění těchto požadavků v dané třetí zemi podléhá účinnému dohledu a jejich dodržování je v ní účinně vymáháno.
Právní a dohledový rámec třetí země je možné považovat za rovnocenný, jestliže v uvedené třetí zemi:
a)
trhy podléhají povolení a průběžnému a účinnému dohledu a vymáhání;
b)
trhy mají jasná a transparentní pravidla pro přijímání cenných papírů k obchodování, takže s cennými papíry lze spravedlivě, řádně a efektivně obchodovat a cenné papíry jsou volně obchodovatelné;
c)
pro emitenty cenných papírů platí požadavky na pravidelné a průběžné informování zajišťující vysokou úroveň ochrany investorů a
d)
transparentnost a integrita trhu jsou zajištěny tím, že se předchází zneužívání trhu ve formě obchodování zasvěcených osob a manipulace s trhem.
3. Články 7, 13 a 14 se nepoužijí pro činnosti fyzické nebo právnické osoby, pokud tato osoba na základě dohody se státním emitentem plní úlohu autorizovaného primárního dealera a obchoduje na vlastní účet s finančním nástrojem v souvislosti s operacemi na primárním nebo sekundárním trhu, které se týkají těchto státních dluhopisů.
4. Články 5, 6, 12, 13 a 14 tohoto nařízení se nepoužijí pro fyzickou nebo právnickou osobu, pokud provádí prodej cenného papíru na krátko nebo má čistou krátkou pozici v souvislosti s prováděním stabilizace podle kapitoly III nařízení Komise (ES) č. 2273/2003 ze dne 22. prosince 2003, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES, pokud jde o výjimky pro programy zpětného odkupu a stabilizace finančních nástrojů (15).
5. Výjimka uvedená v odstavci 1 se použije pouze v případě, že dotčená fyzická nebo právnická osoba písemně oznámila příslušnému orgánu svého domovského členského státu, že má v úmyslu výjimku využívat. Toto oznámení se podá nejpozději 30 kalendářních dní před tím, než fyzická nebo právnická osoba poprvé zamýšlí výjimku využít.
6. Výjimka uvedená v odstavci 3 se použije pouze v případě, že autorizovaný primární dealer písemně oznámil dotčenému příslušnému orgánu ohledně dotyčných státních dluhopisů, že má v úmyslu výjimku využívat. Toto oznámení se podá nejpozději 30 kalendářních dní před tím, než fyzická nebo právnická osoba schválená jako autorizovaný primární dealer poprvé zamýšlí výjimku využít.
7. Příslušný orgán uvedený v odstavcích 5 a 6 může využití výjimky zakázat, pokud usoudí, že daná fyzická nebo právnická osoba nesplňuje podmínky pro udělení výjimky. Případný zákaz se uloží během lhůty 30 kalendářních dnů uvedené v odstavcích 5 nebo 6 anebo později v případě, že se příslušný orgán dozví, že u dané fyzické nebo právnické osoby došlo ke změnám okolností, kvůli nimž přestala splňovat podmínky pro udělení výjimky.
8. Subjekt ze třetí země, který nezískal povolení v Unii, zašle oznámení uvedené v odstavcích 5 a 6 orgánu příslušnému pro hlavní obchodní systém v Unii, ve kterém tento subjekt obchoduje.
9. Fyzická nebo právnická osoba, která podala oznámení podle odstavce 5, co nejdříve písemně oznámí příslušnému orgánu svého domovského členského státu, nastanou-li jakékoli změny, jež mají vliv na způsobilost této osoby k využívání výjimky nebo pokud si tato osoba již nepřeje výjimku využívat.
10. Fyzická nebo právnická osoba, která podala oznámení podle odstavce 6, co nejdříve písemně oznámí dotčenému příslušnému orgánu pro dotyčné státní dluhopisy, pokud nastanou jakékoli změny mající vliv na způsobilost této osoby k využívání výjimky nebo pokud si již nepřeje výjimku využívat.
11. Příslušný orgán domovského členského státu si může od fyzické nebo právnické osoby, která využívá výjimky stanovené v odstavcích 1, 3 nebo 4, vyžádat informace v písemné podobě o krátkých pozicích, které drží, nebo o činnostech, které na základě výjimky provádí. Fyzická nebo právnická osoba tyto informace poskytne nejpozději do čtyř kalendářních dnů od podání žádosti.
12. Příslušný orgán oznámí orgánu pro cenné papíry a trhy do dvou týdnů od podání oznámení podle odstavce 5 nebo 9 všechny tvůrce trhu a podle odstavce 6 nebo 10 všechny autorizované primární dealery, kteří využívají výjimku, a všechny tvůrce trhu a oprávněné autorizované dealery, kteří výjimku přestali využívat.
13. Orgán pro cenné papíry a trhy na svých internetových stránkách zveřejní a průběžně aktualizuje seznam tvůrců trhu a autorizovaných primárních dealerů, kteří využívají výjimku.
14. Oznámení podle tohoto článku může být provedeno osobou příslušnému orgánu a příslušným orgánem orgánu pro cenné papíry a trhy kdykoli během 60 kalendářních dnů přede dnem 1. listopadu 2012.
KAPITOLA V
INTERVENČNÍ PRAVOMOCI PŘÍSLUŠNÝCH ORGÁNŮ A ORGÁNU PRO CENNÉ PAPÍRY A TRHY
ODDÍL 1
Pravomoci příslušných orgánů
Článek 18
Oznamování a zveřejňování za výjimečných okolností
1. S výhradou článku 22 může příslušný orgán od fyzických nebo právnických osob, které mají čisté krátké pozice ve vztahu k určitému finančnímu nástroji nebo třídě finančních nástrojů, požadovat, aby mu oznámily nebo aby zveřejnily podrobné informace o takové pozici, jestliže tato pozice dosáhne prahové hodnoty pro oznamovací povinnost stanovené příslušným orgánem nebo pod tuto hodnotu poklesne, pokud:
a)
nastaly nepříznivé události nebo nepříznivý vývoj, které představují vážné ohrožení finanční stability nebo důvěry na trhu v dotčeném členském státě nebo v jednom či více dalších členských státech, a
b)
opatření je nezbytné pro řešení této situace a nebude mít škodlivý účinek na efektivnost finančních trhů, který by byl neúměrný vzhledem k přínosům opatření.
2. Odstavec 1 tohoto článku se nepoužije pro finanční nástroje, kterých se již týkají požadavky na transparentnost podle článků 5 až 8. Opatření podle odstavce 1 se může použít za okolností stanovených příslušným orgánem nebo se ho mohou týkat výjimky stanovené tímto orgánem. Zejména mohou být stanoveny výjimky, které se použijí pro činnosti v rámci tvorby trhu a činnosti na primárním trhu.
Článek 19
Oznamovací povinnost vypůjčovatelů za výjimečných okolností
1. S výhradou článku 22 může příslušný orgán přijmout opatření uvedené v odstavci 2 tohoto článku, pokud:
a)
nastaly nepříznivé události nebo nepříznivý vývoj, které představují vážné ohrožení finanční stability nebo důvěry na trhu v dotčeném členském státě nebo v jednom či více dalších členských státech, a
b)
opatření je nezbytné pro řešení této situace a nebude mít škodlivý účinek na efektivnost finančních trhů, který by byl neúměrný vzhledem k přínosům opatření.
2. Příslušný orgán může od fyzických nebo právnických osob podílejících se na vypůjčení určitého finančního nástroje nebo třídy finančních nástrojů požadovat, aby mu oznámily jakoukoli významnou změnu poplatků požadovaných v souvislosti s takovým vypůjčením.
Článek 20
Omezení prodeje na krátko a obdobných transakcí za výjimečných okolností
1. S výhradou článku 22 může příslušný orgán přijmout jedno nebo více opatření uvedených v odstavci 2 tohoto článku, pokud:
a)
nastaly nepříznivé události nebo nepříznivý vývoj, které představují vážné ohrožení finanční stability nebo důvěry na trhu v dotčeném členském státě nebo v jednom či více dalších členských státech, a
b)
opatření je nezbytné pro řešení této situace a nebude mít škodlivý účinek na efektivnost finančních trhů, který by byl neúměrný vzhledem k přínosům opatření.
2. Příslušný orgán může uložit zákaz nebo podmínky ve vztahu k fyzickým nebo právnickým osobám, které provádějí:
a)
prodej na krátko nebo
b)
transakci jinou než prodej na krátko, která vytváří finanční nástroj nebo se vztahuje k finančnímu nástroji, a důsledkem nebo jedním z důsledků této transakce je, že daná fyzická nebo právnická osoba získá finanční výhodu, dojde-li k poklesu ceny nebo hodnoty jiného finančního nástroje.
3. Opatření přijaté podle odstavce 2 se může použít pro transakce týkající se všech finančních nástrojů, určité třídy finančních nástrojů nebo konkrétního finančního nástroje. Opatření se může použít za okolností stanovených příslušným orgánem nebo se ho mohou týkat výjimky stanovené tímto orgánem. Zejména mohou být stanoveny výjimky, které se použijí pro činnosti v rámci tvorby trhu a činnosti na primárním trhu.
Článek 21
Omezení transakcí se swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy za výjimečných okolností
1. S výhradou článku 22 může příslušný orgán omezit možnost fyzických nebo právnických osob provádět transakce se swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy nebo může omezit hodnotu pozic ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy, které mohou tyto osoby uzavřít, pokud:
a)
nastaly nepříznivé události nebo nepříznivý vývoj, které představují vážné ohrožení finanční stability nebo důvěry na trhu v dotčeném členském státě nebo v jednom či více dalších členských státech, a
b)
opatření je nezbytné pro řešení této situace a nebude mít škodlivý účinek na efektivnost finančních trhů, který by byl neúměrný vzhledem k přínosům opatření.
2. Opatření přijaté podle odstavce 1 se může použít pro určitou třídu transakcí se swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy nebo pro konkrétní transakce se swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy. Opatření se může použít za okolností stanovených příslušným orgánem nebo se ho mohou týkat výjimky stanovené tímto orgánem. Zejména mohou být stanoveny výjimky, které se použijí pro činnosti v rámci tvorby trhu a činnosti na primárním trhu.
Článek 22
Opatření jiných příslušných orgánů
Aniž je dotčen článek 26, příslušný orgán může uložit nebo obnovit opatření podle článku 18, 19, 20 nebo 21 ve vztahu k finančnímu nástroji, pro který není dotčeným příslušným orgánem, pouze se souhlasem dotčeného příslušného orgánu.
Článek 23
Pravomoc dočasně omezit prodej finančních nástrojů na krátko v případě významného poklesu ceny
1. Jestliže cena finančního nástroje v obchodním systému během jednoho dne obchodování významně poklesne ve vztahu k závěrečné ceně v tomto systému z předchozího dne obchodování, příslušný orgán domovského členského státu tohoto obchodního systému posoudí, zda není vhodné uložit fyzickým nebo právnickým osobám zákaz nebo omezení ohledně provádění prodejů tohoto finančního nástroje na krátko v daném obchodním systému nebo jinak omezit transakce s tímto finančním nástrojem v tomto obchodním systému s cílem předejít chaotickému poklesu ceny tohoto finančního nástroje.
Jestliže příslušný orgán usoudí podle prvního pododstavce, že je uvedený postup vhodný, pak v případě akcií nebo dluhového nástroje uloží fyzickým a právnickým osobám zákaz nebo omezení ohledně provádění prodeje na krátko v daném obchodním systému nebo v případě jiného druhu finančního nástroje omezí transakce s daným finančním nástrojem v tomto obchodním systému s cílem předejít chaotickému poklesu ceny tohoto finančního nástroje.
2. Opatření podle odstavce 1 se použije na období končící nejpozději koncem dne obchodování následujícího po dni obchodování, v němž k poklesu ceny dojde. Jestliže na konci dne obchodování následujícího po dni obchodování, v němž dojde k poklesu ceny, pokračuje navzdory zavedenému opatření významný pokles hodnoty finančního nástroje nejméně o polovinu částky stanovené v odstavci 5 oproti závěrečné ceně prvního dne obchodování, může příslušný orgán prodloužit opatření na další období, jež nepřekročí dva dny obchodování následující po konci druhého dne obchodování.
3. Opatření podle odstavce 1 se použije za okolností stanovených příslušným orgánem nebo se ho týkají výjimky stanovené tímto orgánem. Zejména mohou být stanoveny výjimky, které se použijí pro činnosti v rámci tvorby trhu a činnosti na primárním trhu.
4. Příslušný orgán domovského členského státu obchodního systému, v němž hodnota finančního nástroje během jednoho dne obchodování poklesne o hodnotu uvedenou v odstavci 5, informuje orgán pro cenné papíry a trhy o rozhodnutí přijatém podle odstavce 1 nejpozději do dvou hodin po konci dne obchodování. Orgán pro cenné papíry a trhy neprodleně informuje příslušné orgány domovských členských států obchodních systémů, které obchodují se stejným finančním nástrojem.
Jestliže příslušný orgán nesouhlasí s opatřením, které přijal jiný příslušný orgán v souvislosti s finančním nástrojem obchodovaným v jiných obchodních systémech regulovaných jinými příslušnými orgány, může orgán pro cenné papíry a trhy napomoci při dosahování dohody v souladu s článkem 19 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Dohody je dosaženo před půlnocí na konci téhož dne obchodování. Jestliže dotyčné příslušné orgány nedosáhnou dohody v rámci dohodovací fáze, může orgán pro cenné papíry a trhy přijmout rozhodnutí v souladu s čl. 19 odst. 3 nařízení (EU) č. 1095/2010. Rozhodnutí se přijme před zahájením následujícího dne obchodování.
5. Pokles hodnoty činí 10 % nebo více v případě likvidních akcií, jak jsou stanoveny v článku 22 nařízení (ES) č. 1287/2006, a v případě nelikvidních akcií a jiných tříd finančních nástrojů představuje hodnotu, kterou stanoví Komise.
6. Orgán pro cenné papíry a trhy může vydat stanovisko k úpravě prahových hodnot uvedených v odstavci 5, s přihlédnutím k vývoji na finančních trzích, a zaslat je Komisi.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 42, které upravují prahové hodnoty uvedené v odstavci 5 tohoto článku, s přihlédnutím k vývoji na finančních trzích.
7. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 42, které stanoví, co je třeba rozumět významným poklesem hodnoty u finančních nástrojů jiných než likvidní akcie, a to s přihlédnutím ke zvláštním vlastnostem každé třídy finančních nástrojů a k rozdílům ve volatilitě.
8. Za účelem zajištění důsledného uplatňování tohoto článku vypracuje orgán pro cenné papíry a trhy návrhy regulačních technických norem, které stanoví způsob výpočtu 10 % poklesu u likvidních akcií a poklesu hodnoty upřesněného Komisí v souladu s odstavcem 7.
Orgán pro cenné papíry a trhy předloží Komisi uvedené návrhy regulačních technických norem do 31. března 2012.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 24
Trvání omezení
Opatření uložené podle článků 18, 19, 20 nebo 21 je platné po počáteční dobu nejvýše tří měsíců ode dne zveřejnění oznámení uvedeného v článku 25.
Opatření může být obnovováno na další období, z nichž žádné nepřekročí dobu tří měsíců, pokud důvody, které vedly k jeho přijetí, trvají i nadále. Není-li opatření do uplynutí uvedené doby tří měsíců obnoveno, jeho platnost automaticky skončí.
Článek 25
Oznámení o omezení
1. Příslušný orgán na svých internetových stránkách zveřejní oznámení o každém rozhodnutí uložit nebo obnovit opatření uvedené v článcích 18 až 23.
2. Toto oznámení obsahuje alespoň údaje o:
a)
uložených opatřeních, včetně nástrojů a tříd transakcí, pro které se opatření použijí, a dobu jejich trvání;
b)
důvodech, proč se příslušný orgán domnívá, že je opatření nezbytné uložit, včetně důkazů, o něž se tyto důvody opírají.
3. Opatření podle článků 18 až 23 nabude účinku v okamžiku zveřejnění oznámení nebo v době uvedené v oznámení, která je pozdější než doba zveřejnění oznámení, a použije se pouze pro transakce provedené poté, co opatření nabylo účinku.
Článek 26
Oznamování orgánu pro cenné papíry a trhy a dalším příslušným orgánům
1. Před uložením nebo obnovením opatření podle článků 18, 19, 20 nebo 21 a před uložením omezení podle článku 23 oznámí příslušný orgán navrhované opatření orgánu pro cenné papíry a trhy a ostatním příslušným orgánům.
2. Oznámení obsahuje údaje o navrhovaných opatřeních, třídách finančních nástrojů a transakcí, pro které se opatření použijí, důvodech pro tato opatření, a zamýšlené době, kdy mají opatření nabýt účinku.
3. Oznámení o návrhu uložit nebo obnovit opatření podle článků 18, 19, 20 nebo 21 se podá nejpozději 24 hodin před zamýšlenou dobou, kdy má opatření nabýt účinku nebo být obnoveno. Za výjimečných okolností může příslušný orgán podat oznámení později než 24 hodin před zamýšlenou dobou nabytí účinku opatření, pokud uvedenou 24hodinovou lhůtu není možné dodržet. Oznámení o omezení podle článku 23 se podá před zamýšlenou dobou nabytí účinku opatření.
4. Příslušný orgán, který obdrží oznámení podle tohoto článku, může přijmout opatření podle článků 18 až 23 ve svém členském státě, pokud je přesvědčen, že je takové opatření nezbytné pro pomoc příslušnému oznamujícímu orgánu. Příslušný orgán, který obdrží oznámení, podá rovněž oznámení v souladu s odstavci 1 až 3, v němž navrhne přijetí opatření.
ODDÍL 2
Pravomoci orgánu pro cenné papíry a trhy
Článek 27
Koordinace ze strany orgánu pro cenné papíry a trhy
1. Ve vztahu k opatřením přijatým příslušnými orgány podle oddílu 1 vykonává orgán pro cenné papíry a trhy podpůrnou a koordinační úlohu. Orgán pro cenné papíry a trhy zejména zajistí, aby příslušné orgány uplatňovaly jednotný přístup k přijatým opatřením, zvláště pokud jde o to, kdy je nezbytné použít intervenční pravomoci, o povahu veškerých uložených opatření a o začátek a dobu trvání takových opatření.
2. Poté, co obdrží oznámení podle článku 26 o opatření, které má být uloženo nebo obnoveno podle článků 18, 19, 20 nebo 21, vydá orgán pro cenné papíry a trhy do 24 hodin stanovisko, v němž uvede, zda se domnívá, že je dané opatření nebo navrhované opatření nezbytné pro řešení výjimečných okolností. Ve stanovisku se uvede, zda má orgán pro cenné papíry a trhy za to, že nastaly nepříznivé události nebo nepříznivý vývoj, jež představují vážné ohrožení finanční stability nebo důvěry na trhu v jednom nebo více členských státech, zda je opatření nebo navrhované opatření vhodné a přiměřené pro řešení dané hrozby a zda je opodstatněná navrhovaná doba trvání veškerých těchto opatření. Jestliže se orgán pro cenné papíry a trhy domnívá, že je pro řešení hrozby nutné, aby opatření přijaly i další příslušné orgány, rovněž to ve svém stanovisku uvede. Stanovisko se zveřejní na internetových stránkách orgánu pro cenné papíry a trhy.
3. Pokud příslušný orgán navrhne přijetí nebo přijme opatření v rozporu se stanoviskem orgánu pro cenné papíry a trhy podle odstavce 2 nebo odmítne přijmout opatření v rozporu se stanoviskem orgánu pro cenné papíry a trhy podle uvedeného odstavce, zveřejní do 24 hodin po obdržení stanoviska orgánu pro cenné papíry a trhy na svých internetových stránkách oznámení s úplným vysvětlením důvodů, které jej k tomu vedou. Nastane-li taková situace, posoudí orgán pro cenné papíry a trhy, zda jsou splněny všechny podmínky pro použití jeho intervenční pravomoci podle článku 28 a zda se jedná o vhodný případ pro toto použití.
4. Orgán pro cenné papíry a trhy opatření podle tohoto článku pravidelně přezkoumává, a to nejméně jednou za tři měsíce. Není-li dané opatření obnoveno do konce uvedené doby tří měsíců, jeho platnost automaticky skončí.
Článek 28
Intervenční pravomoci orgánu pro cenné papíry a trhy za výjimečných okolností
1. V souladu s čl. 9 odst. 5 nařízení (EU) č. 1095/2010 orgán pro cenné papíry a trhy, s výhradou odstavce 2 tohoto článku:
a)
uloží fyzickým nebo právnickým osobám, které mají čisté krátké pozice ve vztahu k určitému finančnímu nástroji nebo třídě finančních nástrojů, aby oznámily příslušnému orgánu nebo zveřejnily podrobné informace o veškerých takových pozicích, nebo
b)
uloží zákaz nebo stanoví podmínky týkající se provádění, fyzickými nebo právnickými osobami, prodeje na krátko nebo transakce, která vytváří finanční nástroj nebo se vztahuje k finančnímu nástroji, jež není finančním nástrojem uvedeným v čl. 1 odst. 1 písm. c), pokud důsledkem nebo jedním z důsledků této transakce je, že daná fyzická nebo právnická osoba získá finanční výhodu, dojde-li k poklesu ceny nebo hodnoty jiného finančního nástroje.
Opatření lze použít za zvláštních okolností stanovených orgánem pro cenné papíry a trhy nebo může podléhat výjimkám stanoveným tímto orgánem. Zejména mohou být stanoveny výjimky, které se použijí pro činnosti v rámci tvorby trhu a činnosti na primárním trhu.
2. Orgán pro cenné papíry a trhy přijme rozhodnutí podle odstavce 1, pouze pokud:
a)
opatření uvedená v odst. 1 písm. a) a b) reagují na ohrožení správného fungování a integrity finančních trhů nebo stability celého finančního systému v Unii nebo jeho části a situace má přeshraniční důsledky a
b)
žádný příslušný orgán nepřijal opatření k řešení dané hrozby nebo jeden nebo více příslušných orgánů přijaly opatření, která na tuto hrozbu nereagují odpovídajícím způsobem.
3. Při přijímání opatření uvedených v odstavci 1 vezme orgán pro cenné papíry a trhy v úvahu, v jakém rozsahu opatření:
a)
významně řeší danou hrozbu pro správné fungování a integritu finančních trhů nebo pro stabilitu celého finančního systému v Unii nebo jeho části nebo významně zlepší schopnost příslušných orgánů tuto hrozbu monitorovat;
b)
nevede ke vzniku rizika regulatorní arbitráže;
c)
nemá škodlivý účinek na efektivnost finančních trhů, mimo jiné tím, že sníží likviditu na těchto trzích nebo nezvýší nejistotu mezi účastníky trhu, který by byl neúměrný vzhledem k přínosům opatření.
Pokud jeden nebo více příslušných orgánů přijaly opatření podle článků 18, 19, 20 nebo 21, může orgán pro cenné papíry a trhy přijmout kterékoli z opatření uvedených v odstavci 1 tohoto článku, aniž by vydával stanovisko podle článku 27.
4. Před tím, než se rozhodne uložit nebo obnovit kterékoli z opatření uvedených v odstavci 1, konzultuje orgán pro cenné papíry a trhy ESRB a případně další dotčené orgány.
5. Před tím, než se rozhodne uložit nebo obnovit kterékoli z opatření uvedených v odstavci 1, oznámí orgán pro cenné papíry a trhy dotčeným příslušným orgánům opatření, jejichž přijetí navrhuje. Oznámení obsahuje údaje o navrhovaných opatřeních, třídě finančních nástrojů a transakcí, pro které se opatření použijí, důkazech, z nichž vychází odůvodnění uvedených opatření, a zamýšlené době, kdy mají opatření nabýt účinku.
6. Oznámení se podává nejpozději 24 hodin předtím, než má opatření nabýt účinku nebo být obnoveno. Za výjimečných okolností může orgán pro cenné papíry a trhy podat oznámení později než 24 hodin před zamýšlenou dobou nabytí účinku opatření, pokud uvedenou 24hodinovou lhůtu není možné dodržet.
7. Orgán pro cenné papíry a trhy na svých internetových stránkách zveřejní oznámení o každém rozhodnutí uložit nebo obnovit opatření uvedené v odstavci 1. Toto oznámení obsahuje alespoň:
a)
uložená opatření, včetně nástrojů a tříd transakcí, pro které se opatření použijí, a jejich dobu trvání, a
b)
důvody, proč orgán pro cenné papíry a trhy zastává stanovisko, že je opatření nezbytné uložit, včetně důkazů, o něž se tyto důvody opírají.
8. Poté, co se orgán pro cenné papíry a trhy rozhodne uložit nebo obnovit kterékoli z opatření uvedených v odstavci 1, neprodleně příslušným orgánům oznámí přijatá opatření.
9. Opatření nabývá účinku v okamžiku zveřejnění oznámení na internetových stránkách orgánu pro cenné papíry a trhy nebo v době uvedené v oznámení, která je pozdější než doba jeho zveřejnění, a použije se pouze pro transakce provedené poté, co opatření nabylo účinku.
10. Orgán pro cenné papíry a trhy opatření uvedené v odstavci 1 přezkoumává ve vhodných intervalech a alespoň jednou za tři měsíce. Není-li opatření obnoveno do konce uvedené doby tří měsíců, jeho platnost automaticky skončí. K obnovení opatření se použijí odstavce 2 až 9.
11. Opatření přijaté orgánem pro cenné papíry a trhy podle tohoto článku má přednost před veškerými předchozími opatřeními, která přijal příslušný orgán podle oddílu 1.
Článek 29
Pravomoci orgánu pro cenné papíry a trhy v mimořádných situacích v souvislosti se státními dluhopisy
V případě mimořádné situace v souvislosti se státními dluhopisy nebo swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy se použijí články 18 a 38 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 30
Upřesnění nepříznivých událostí a nepříznivého vývoje
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 42, které stanoví kritéria a faktory, které příslušné orgány a orgán pro cenné papíry a trhy zohlední při určování, zda nastaly nepříznivé události nebo nepříznivý vývoj uvedené v článcích 18 až 21 a v článku 27 a objevily se hrozby uvedené v čl. 28 odst. 2 písm. a).
Článek 31
Šetření orgánu pro cenné papíry a trhy
Orgán pro cenné papíry a trhy může na žádost jednoho nebo více příslušných orgánů, Evropského parlamentu, Rady nebo Komise nebo z vlastního podnětu provádět šetření týkající se určité otázky nebo určitého jednání souvisejících s prodejem na krátko nebo s používáním swapů úvěrového selhání, a to s cílem posoudit, zda tato otázka nebo jednání nepředstavují potenciální hrozbu pro finanční stabilitu nebo důvěru na trhu v Unii.
Orgán pro cenné papíry a trhy zveřejní zprávu obsahující jeho zjištění a případná doporučení týkající se této otázky nebo jednání do tří měsíců od ukončení takového šetření.
KAPITOLA VI
ÚLOHA PŘÍSLUŠNÝCH ORGÁNŮ
Článek 32
Příslušné orgány
Každý členský stát určí jeden či více orgánů příslušných pro účely tohoto nařízení.
Určí-li členský stát více než jeden příslušný orgán, jasně stanoví jejich vzájemné postavení a určí orgán, který je odpovědný za koordinaci spolupráce a výměnu informací s Komisí, orgánem pro cenné papíry a trhy a příslušnými orgány ostatních členských států.
Členské státy o takto určených orgánech uvědomí Komisi, orgán pro cenné papíry a trhy a příslušné orgány ostatních členských států.
Článek 33
Pravomoci příslušných orgánů
1. Aby mohly příslušné orgány plnit své povinnosti podle tohoto nařízení, mají veškeré dohledové a vyšetřovací pravomoci nezbytné pro plnění jejich úkolů. Své pravomoci vykonávají jakýmkoli z těchto způsobů:
a)
přímo;
b)
ve spolupráci s jinými orgány;
c)
prostřednictvím dožádání u příslušných soudních orgánů.
2. Aby mohly plnit své povinnosti podle tohoto nařízení, mají příslušné orgány v souladu s vnitrostátními právními předpisy pravomoc:
a)
získat přístup k jakémukoli dokumentu v jakékoli formě a obdržet nebo pořídit jeho kopii;
b)
požadovat informace od kterékoli fyzické nebo právnické osoby a v případě potřeby fyzickou nebo právnickou osobu předvolat a vyslechnout za účelem získání informací;
c)
provádět kontroly na místě s předchozím ohlášením nebo bez předchozího ohlášení;
d)
požadovat existující záznamy o telefonních hovorech a datovém provozu;
e)
požadovat ukončení jakéhokoli jednání, které je v rozporu s tímto nařízením;
f)
požadovat zmrazení nebo obstavení majetku.
3. Aniž jsou dotčena ustanovení odst. 2 písm. a) a b), mají příslušné orgány v jednotlivých případech pravomoc požadovat od fyzické nebo právnické osoby provádějící transakci se swapy úvěrového selhání:
a)
vysvětlení účelu transakce a uvedení, zda je prováděna za účelem zajištění proti riziku, nebo za jiným účelem, a
b)
informace pro ověření podkladového rizika, pokud je transakce prováděna za účelem zajištění.
Článek 34
Služební tajemství
1. Povinnost zachovávat služební tajemství platí pro všechny fyzické nebo právnické osoby, které pracují nebo pracovaly pro příslušný orgán nebo pro jakýkoli orgán či fyzickou nebo právnickou osobu, na něž příslušný orgán přenesl úkoly, včetně auditorů a odborníků, s nimiž příslušný orgán uzavřel smlouvu. Důvěrné informace, které jsou předmětem služebního tajemství, nesmějí být vyzrazeny žádným jiným fyzickým nebo právnickým osobám ani orgánům s výjimkou případů, kdy je to nezbytné pro účely soudního řízení.
2. Veškeré informace, které se týkají obchodních nebo provozních podmínek a jiných ekonomických či osobních záležitostí, vyměňované mezi příslušnými orgány podle tohoto nařízení se považují za důvěrné a podléhají požadavkům služebního tajemství s výjimkou případů, kdy příslušný orgán v okamžiku jejich předání uvede, že dané informace mohou být sdělovány nebo pokud je jejich sdělení nezbytné pro účely soudního řízení.
Článek 35
Povinnost spolupracovat
Příslušné orgány spolupracují, pokud je to nezbytné nebo výhodné pro účely tohoto nařízení. Zejména si příslušné orgány bez zbytečného odkladu vzájemně poskytují informace, které mají význam pro plnění jejich povinností podle tohoto nařízení.
Článek 36
Spolupráce s orgánem pro cenné papíry a trhy
Příslušné orgány pro účely tohoto nařízení spolupracují s orgánem pro cenné papíry a trhy v souladu s nařízením (EU) č. 1095/2010.
Příslušné orgány neprodleně poskytnou orgánu pro cenné papíry a trhy veškeré informace nezbytné k tomu, aby mohl plnit své povinnosti podle nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 37
Spolupráce v případě žádostí týkajících se kontrol na místě nebo šetření
1. Příslušný orgán jednoho členského státu může požádat příslušný orgán jiného členského státu o pomoc při kontrolách na místě nebo šetřeních.
O žádosti uvedené v prvním pododstavci příslušný žádající orgán uvědomí orgán pro cenné papíry a trhy. V případě šetření nebo kontroly s přeshraničními dopady toto šetření nebo kontrolu může koordinovat a na požádání koordinuje orgán pro cenné papíry a trhy.
2. Pokud příslušný orgán obdrží od příslušného orgánu jiného členského státu žádost, aby provedl kontrolu na místě nebo šetření, může:
a)
sám provést kontrolu na místě nebo šetření;
b)
umožnit příslušnému orgánu, který žádost podal, aby se účastnil kontroly na místě nebo šetření;
c)
umožnit příslušnému orgánu, který žádost podal, aby sám provedl kontrolu na místě nebo šetření;
d)
jmenovat auditory nebo odborníky, kteří provedou kontrolu na místě nebo šetření;
e)
podělit se s ostatními příslušnými orgány o konkrétní úkoly související s dohledovými činnostmi.
3. Orgán pro cenné papíry a trhy může požádat příslušné orgány, aby prováděly konkrétní úkony šetření a kontroly na místě, jestliže má oprávněné důvody požadovat informace k tomu, aby byl schopen vykonávat pravomoc, která je mu výslovně svěřena tímto nařízením.
Článek 38
Spolupráce se třetími zeměmi
1. Je-li to možné, uzavřou příslušné orgány s orgány dohledu třetích zemí ujednání o spolupráci týkající se výměny informací s orgány dohledu třetích zemích, vymáhání povinností vyplývajících z tohoto nařízení ve třetích zemích a přijímání obdobných opatření orgány dohledu ve třetích zemích, která doplní opatření přijatá podle kapitoly V. Tato ujednání o spolupráci zajistí alespoň účinnou výměnu informací, která příslušným orgánům členských států umožní plnit povinnosti podle tohoto nařízení.
Příslušný orgán, který navrhne uzavření takového ujednání, o tom uvědomí orgán pro cenné papíry a trhy a příslušné orgány ostatních členských států.
2. Ujednání o spolupráci obsahuje ustanovení o výměně údajů a informací nezbytných k tomu, aby mohl dotčený příslušný orgán plnit povinnost stanovenou v čl. 16 odst. 2.
3. Orgán pro cenné papíry a trhy koordinuje vypracování ujednání o spolupráci mezi příslušnými orgány a dotčenými orgány dohledu třetích zemí. Za tímto účelem vypracuje orgán pro cenné papíry a trhy vzorový dokument pro ujednání o spolupráci, který mohou příslušné orgány použít.
Orgán pro cenné papíry a trhy rovněž koordinuje mezi příslušnými orgány výměnu informací získaných od orgánů dohledu třetích zemí, které mohou mít význam pro přijetí opatření podle kapitoly V.
4. Příslušné orgány uzavřou ujednání o spolupráci týkající se výměny informací s orgány dohledu třetích zemí pouze v případě, že sdělené informace podléhají zárukám dodržování služebního tajemství, které jsou alespoň rovnocenné zárukám stanoveným v článku 34. Výměna informací slouží k plnění úkolů dotyčných příslušných orgánů.
Článek 39
Předávání a uchovávání osobních údajů
Pro předávání osobních údajů mezi členskými státy nebo mezi členskými státy a třetí zemí použijí členské státy směrnici 95/46/ES. Pokud jde o předávání osobních údajů orgánem pro cenné papíry a trhy členským státům nebo třetí zemi, dodržuje orgán pro cenné papíry a trhy nařízení (ES) č. 45/2001.
Osobní údaje uvedené v prvním pododstavci se uchovávají po dobu nanejvýš pěti let.
Článek 40
Sdělování informací třetím zemím
Příslušný orgán může orgánu dohledu třetí země předat údaje a analýzu údajů, jsou-li splněny podmínky stanovené v článku 25 nebo 26 směrnice 95/46/ES, takové předání se však uskutečňuje pouze případ od případu. Příslušný orgán musí být přesvědčen, že je předání nezbytné pro účely tohoto nařízení. Každé takové předání se provádí na základě dohody, že třetí země nepředá tyto údaje orgánu dohledu jiné třetí země bez výslovného písemného povolení příslušného orgánu.
Příslušný orgán sdělí informace, které jsou podle článku 34 důvěrné a které obdržel od příslušného orgánu jiného členského státu, orgánu dohledu třetí země pouze v případě, že příslušný orgán obdržel výslovný souhlas příslušného orgánu, který tyto informace poskytl, a v příslušných případech také za předpokladu, že se informace sdělují výlučně pro účely, ke kterým tento příslušný orgán udělil souhlas.
Článek 41
Sankce
Členské státy stanoví pravidla pro sankce a správní opatření použitelné pro případ porušení tohoto nařízení a přijmou veškerá nezbytná opatření, aby zajistily jejich uplatňování. Tyto sankce a správní opatření musí být účinné, přiměřené a odrazující.
V souladu s nařízením (EU) č. 1095/2010 přijme orgán pro cenné papíry a trhy pokyny s cílem zajistit uplatňování jednotného přístupu ohledně sankcí a správních opatření, které zavádějí členské státy.
Členské státy oznámí Komisi a orgánu pro cenné papíry a trhy pravidla uvedená v prvním a druhém pododstavci do 1. července 2012 a neprodleně jim oznámí veškeré následné změny těchto pravidel.
Orgán pro cenné papíry a trhy zveřejní na svých internetových stránkách seznam stávajících sankcí a správních opatření použitelných v jednotlivých členských státech a pravidelně jej aktualizuje.
Členské státy předkládají každý rok orgánu pro cenné papíry a trhy souhrnné informace o všech uložených sankcích a přijatých správních opatřeních. Sdělí-li příslušný orgán skutečnost, že byla uložena sankce nebo správní opatření, uvědomí o tom současně orgán pro cenné papíry a trhy.
KAPITOLA VII
AKTY V PŘENESENÉ PRAVOMOCI
Článek 42
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 2 odst. 2, čl. 3 odst. 7, čl. 4 odst. 2, čl. 5 odst. 4, čl. 6 odst. 4, čl. 7 odst. 3, čl. 17 odst. 2, čl. 23 odst. 5, a článku 30 je svěřena Komisi na dobu neurčitou.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 2 odst. 2, čl. 3 odst. 7, čl. 4 odst. 2, čl. 5 odst. 4, čl. 6 odst. 4, čl. 7 odst. 3, čl. 17 odst. 2, čl. 23 odst. 5, a článku 30 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí o zrušení nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 2 odst. 2, čl. 3 odst. 7, čl. 4 odst. 2, čl. 5 odst. 4, čl. 6 odst. 4, čl. 7 odst. 3, čl. 17 odst. 2, čl. 23 odst. 5 a článku 30 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě tří měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o tři měsíce.
Článek 43
Lhůta pro přijetí aktů v přenesené pravomoci
Komise přijme akty v přenesené pravomoci podle čl. 2 odst. 2, čl. 3 odst. 7, čl. 4 odst. 2, čl. 5 odst. 4, čl. 6 odst. 4, čl. 7 odst. 3, čl. 17 odst. 2, čl. 23 odst. 5 a článku 30 do 31. března 2012.
Komise může prodloužit lhůtu uvedenou v prvním pododstavci o šest měsíců.
KAPITOLA VIII
PROVÁDĚCÍ AKTY
Článek 44
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Evropský výbor pro cenné papíry, zřízený rozhodnutím Komise 2001/528/ES (16). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
KAPITOLA IX
PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 45
Přezkum a zpráva
Do 30. června 2013 předloží Komise po projednání s příslušnými orgány a orgánem pro cenné papíry a trhy Evropskému parlamentu a Radě zprávu o:
a)
vhodnosti prahových hodnot pro oznamování a zveřejňování podle článků 5, 6, 7 a 8;
b)
dopadu jednotlivých požadavků na zveřejňování podle článku 6, zejména s ohledem na efektivnost a volatilitu finančních trhů;
c)
vhodnosti přímého, centralizovaného zasílání hlášení orgánu pro cenné papíry a trhy;
d)
fungování omezení a požadavků uvedených v kapitolách II a III;
e)
vhodnosti omezení týkajících se nekrytých swapů úvěrového selhání na státní dluhopisy a vhodnosti dalších omezení či podmínky týkající se prodeje na krátko nebo swapů úvěrového selhání;
Článek 46
Přechodné ustanovení
1. Stávající opatření v oblasti působnosti tohoto nařízení, která vstoupila v platnost přede dnem 15. září 2010, mohou zůstat nadále použitelná do 1. července 2013 za podmínky, že se oznámí Komisi do 24. dubna 2012.
2. Transakce se swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy, jejichž výsledkem je nekrytá pozice ve swapech úvěrového selhání a které byly uzavřeny přede dnem 25. března 2012 nebo během pozastavení omezení týkajících se nekrytých swapů úvěrového selhání na státní dluhopisy v souladu s čl. 14 odst. 2 mohou být drženy až do doby jejich splatnosti stanovené ve smlouvě o swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy.
Článek 47
Zaměstnanci a zdroje orgánu pro cenné papíry a trhy
Do 31. prosince 2012 orgán pro cenné papíry a trhy posoudí své personální a finanční potřeby v souvislosti s převzetím pravomocí a povinností podle tohoto nařízení a předloží zprávu Evropskému parlamentu, Radě a Komisi.
Článek 48
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od 1. listopadu 2012.
Čl. 2 odst. 2, čl. 3 odst. 7, čl. 4 odst. 2, čl. 7 odst. 3, čl. 9 odst. 5, čl. 11 odst. 3 a 4, čl. 12 odst. 2, čl. 13 odst. 4 a 5, čl. 16 odst. 3 a 4, čl. 17 odst. 2, čl. 23 odst. 5, 7 a 8 a články 30, 42, 43 a 44 se však použijí od 25. března 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 14. března 2012.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 236/2012
2012 m. kovo 14 d.
dėl skolintų vertybinių popierių pardavimo ir tam tikrų kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių aspektų
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
perdavus teisėkūros procedūra priimamo akto projektą nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos Centrinio Banko nuomonę (1),
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),
kadangi:
(1)
2008 m. rugsėjo mėn. per finansų krizės piką kai kurių valstybių narių, kompetentingos valdžios institucijos ir trečiųjų šalių, pavyzdžiui, Jungtinių Amerikos Valstijų ir Japonijos priežiūros institucijos patvirtino ypatingas priemones, siekdamos apriboti arba uždrausti kai kurių arba visų skolintų vertybinių popierių pardavimą. Jos veikė atsižvelgdamos į susirūpinimą, kad didelio finansinio nestabilumo laikotarpiu dėl skolintų vertybinių popierių pardavimo gali labiau įsisukti akcijų kainų mažėjimo spiralė, ypač finansų įstaigų, todėl galiausiai gali kilti grėsmė šių įstaigų gyvybingumui ir atsirasti sisteminė rizika. Valstybės narės patvirtino skirtingas priemones, nes Sąjunga neturi konkrečios bendros reguliavimo sistemos, taikytinos sprendžiant skolintų vertybinių popierių pardavimo problemas;
(2)
todėl, siekiant užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą, gerinti jos, ypač finansų rinkų, veikimo sąlygas ir užtikrinti aukštą vartotojų ir investuotojų apsaugos lygį, reikėtų nustatyti bendrą su skolintų vertybinių popierių pardavimu ir kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoriais susijusią reikalavimų ir įgaliojimų reguliavimo sistemą ir užtikrinti geresnį valstybių narių veiklos koordinavimą ir nuoseklumą, kai reikia imtis priemonių išskirtinėmis aplinkybėmis. Būtina derinti skolintų vertybinių popierių pardavimo taisykles ir kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių tam tikrus aspektus, siekiant išvengti, kad tinkamam vidaus rinkos veikimui nebūtų sudaroma kliūčių, nes priešingu atveju tikėtina, kad valstybės narės ir toliau imsis skirtingų priemonių;
(3)
tikslinga ir būtina pateikti tas taisykles reglamento teisės akto forma, siekiant užtikrinti, kad nuostatos, kuriomis tiesiogiai nustatomi įpareigojimai privačioms šalims pateikti ir atskleisti informaciją apie grynąsias trumpąsias pozicijas, susijusias su tam tikromis priemonėmis ir nesutartų pasiskolinti vertybinių popierių pardavimu, būtų vienodai taikomos visoje Sąjungoje. Reglamento reikia ir norint suteikti Europos priežiūros institucijai (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai) (EVPRI), įsteigtai Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1095/2010 (4), įgaliojimus koordinuoti kompetentingų valdžios institucijų priemones arba pačiai imtis priemonių;
(4)
šio reglamento taikymo sritis turėtų būti kuo platesnė, kad būtų numatyta prevencinė reguliavimo sistema, naudotina išskirtinėmis aplinkybėmis. Ta sistema turėtų apimti visas finansines priemones, bet ja reikėtų numatyti proporcingą atsaką į riziką, galinčią kilti dėl įvairių skolintų priemonių pardavimo. Todėl kompetentingoms valdžios institucijoms ir EVPRI reikėtų suteikti įgaliojimą tik išskirtinėmis aplinkybėmis imtis priemonių dėl visų rūšių finansinių priemonių, viršijant nuolatines priemones, kurios taikomos tik tam tikrų rūšių finansinėms priemonėms, kai kyla aiškiai nustatyta rizika, kurią reikia mažinti;
(5)
siekiant panaikinti dabartinį nenuoseklumą, kai kelios valstybės narės ėmėsi skirtingų priemonių, ir apriboti kompetentingų valdžios institucijų galimybę imtis skirtingų priemonių, svarbu darniai mažinti galimą riziką, kylančią dėl skolintų vertybinių popierių pardavimo ir kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių. Nustatytinais reikalavimais reikėtų mažinti nustatytą riziką, pernelyg nemažinant skolintų vertybinių popierių pardavimo naudos rinkų kokybei ir efektyvumui. Tam tikromis aplinkybėmis skolintų vertybinių popierių pardavimas galėtų turėti neigiamą poveikį, bet įprastomis rinkos sąlygomis skolintų vertybinių popierių pardavimui tenka svarbus vaidmuo užtikrinant tinkamą finansų rinkų veikimą, visų pirma kalbant apie rinkos likvidumą ir veiksmingą kainų formavimą;
(6)
nuorodos šiame reglamente į fizinius ir juridinius asmenis turėtų apimti registruotas verslo asociacijas, neturinčias juridinio asmens statuso;
(7)
didesnis skaidrumas dėl konkrečių finansinių priemonių reikšmingų grynųjų trumpųjų pozicijų tikriausiai bus naudingas ir reguliavimo institucijoms, ir rinkos dalyviams. Akcijoms, kuriomis leista prekiauti prekybos vietose Sąjungoje, reikėtų nustatyti dviejų trečdalių modelį, kuriuo būtų užtikrintas didesnis tinkamo lygmens reikšmingų grynųjų trumpųjų akcijų pozicijų skaidrumas. Pasiekus žemesnę ribą, apie poziciją turėtų būti privačiai pranešama susijusioms reguliavimo institucijoms, kad jos galėtų stebėti ir, jei būtina, tirti skolintų vertybinių popierių pardavimą, dėl kurio galėtų atsirasti sisteminė rizika, kuriuo galėtų būti piktnaudžiaujama arba dėl kurio galėtų kilti sumaištis rinkose; pasiekus aukštesnę ribą, informaciją apie pozicijas reikėtų viešai atskleisti rinkai, kad kitiems rinkos dalyviams būtų teikiama naudinga informacija apie reikšmingas pavienes skolintų akcijų trumpąsias pozicijas;
(8)
reikėtų numatyti, kad reguliavimo institucijoms būtų pranešama apie reikšmingas grynąsias trumpąsias pozicijas, susijusias su valstybės skolos vertybiniais popieriais Sąjungoje, nes tokiu pranešimu reguliavimo institucijoms būtų teikiama svarbi informacija, į kurią atsižvelgdamos jos galėtų geriau stebėti, ar dėl tokių pozicijų iš tikrųjų neatsiranda sisteminė rizika ir ar jomis nepiktnaudžiaujama. Toks reikalavimas turėtų apimti tik privatų informacijos atskleidimą reguliavimo institucijoms, nes informaciją apie tokias priemones skelbiant rinkai galima neigiamai paveikti valstybės skolos vertybinių popierių rinkas, kurių likvidumas ir taip sumažintas;
(9)
reikalavimus dėl pranešimo apie valstybės skolos vertybinius popierius reikėtų taikyti skolos finansinėms priemonėms, kurias išleido valstybės narė ir Sąjunga, įskaitant Europos investicijų banką, valstybės narės ministeriją, agentūrą, specialiosios paskirties įmonę arba dviejų ar daugiau valstybių narių įkurtą tarptautinę finansų įstaigą, kuri išleidžia skolos vertybinius popierius valstybės narės vardu arba kelių valstybių narių vardu, pavyzdžiui, Europos finansinio stabilumo fondas ar būsimas Europos stabilumo mechanizmas. Federacinių valstybių narių atveju reikalavimai dėl pranešimo turėtų būti taikomi ir federacijos nario išleistoms skolos finansinėms priemonėms. Tačiau jie neturėtų būti taikomi kitoms skolos finansines priemones išleidžiančioms valstybės narės regioninėms ar vietos įstaigoms arba pusiau valstybinėms įstaigoms. Sąjungos išleistų skolos finansinių priemonių tikslas visų pirma yra suteikti mokėjimų balansą arba finansinio stabilumo paramą valstybėms narėms arba suteikti makrofinansinę paramą trečiosioms šalims;
(10)
siekiant užtikrinti išsamų ir veiksmingą skaidrumą, svarbu, kad reikalavimai dėl pranešimo apimtų ne tik tas trumpąsias pozicijas, kurios atsiranda prekiaujant akcijomis arba valstybės skolos vertybiniais popieriais prekybos vietose, bet ir tas, kurios atsiranda prekiaujant ne prekybos vietose, ir grynąsias trumpąsias pozicijas, atsirandančias naudojant išvestines finansines priemones, pvz., pasirinkimo ir ateities sandorius, su indeksu susietas priemones, sutartis dėl kainų skirtumų bei pirkimo ir pardavimo kainų skirtumo lažybų (angl. spread bet) sandorius, susijusius su akcijomis arba valstybės skolos vertybiniais popieriais;
(11)
kad bet koks skaidrumo režimas būtų naudingas reguliavimo institucijoms ir rinkoms, jis turėtų užtikrinti išsamią ir tikslią informaciją apie fizinio arba juridinio asmens pozicijas. Ypač teikiant informaciją reguliavimo institucijai arba rinkai reikėtų atsižvelgti ir į trumpąsias, ir į ilgąsias pozicijas, kad būtų galima pateikti vertingą informaciją apie grynąją trumpąją fizinio arba juridinio asmens akcijų, valstybės skolos vertybinių popierių ir kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių poziciją;
(12)
apskaičiuojant trumpąsias arba ilgąsias pozicijas, reikėtų atsižvelgti į bet kokį ekonominį fizinio arba juridinio asmens interesą, susijusį su išleistu įmonės akciniu kapitalu arba valstybės narės arba Sąjungos išleistu valstybės skolos vertybiniu popieriumi. Ypač reikėtų atsižvelgti į ekonominį interesą, kuris tiesiogiai arba netiesiogiai įgytas naudojant išvestines finansines priemones, pvz., pasirinkimo ir ateities sandorius, sutartis dėl kainų skirtumų bei pirkimo ir pardavimo kainų skirtumo lažybų (angl. spread bet) sandorius, susijusius su akcijomis arba valstybės skolos vertybiniais popieriais bei indeksus, vertybinių popierių krepšelius ir fondus, kurių akcijomis prekiaujama biržoje. Jei pozicijos susijusios su valstybės skolos vertybiniais popieriais, reikėtų atsižvelgti ir į kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorius, susijusius su valstybės skolos vertybinių popierių emitentais;
(13)
be skaidrumo režimo, numatyto šiame reglamente, Komisija, vykdydama 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų (5) peržiūrą, turėtų apsvarstyti, ar numačius nuostatą, kad į sandorių ataskaitas, kurias investicinės įmonės teikia kompetentingoms valdžios institucijoms, turi būti įtraukta informacija apie skolintų vertybinių popierių pardavimą, būtų suteikta naudingos papildomos informacijos, kuria pasinaudodamos kompetentingos valdžios institucijos galėtų stebėti skolintų vertybinių popierių pardavimo lygį;
(14)
kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių pirkimą neturint ilgosios pagrindinio valstybės skolos vertybinio popieriaus pozicijos ar turto, turto portfelio, finansinių įsipareigojimų ar finansinių sandorių, kurių vertė susijusi su valstybės skolos vertybinių popierių verte, ekonominiu požiūriu galima prilyginti pagrindinės skolos priemonės trumposios pozicijos įgijimui. Todėl apskaičiuojant grynąją trumpąją poziciją valstybės skolos vertybinių popierių atžvilgiu reikėtų įtraukti kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorius, susijusius su valstybės skolos vertybinių popierių emitento įsipareigojimu. Į kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių poziciją reikėtų atsižvelgti ne tik siekiant nustatyti, ar fizinis arba juridinis asmuo turi reikšmingą grynąją trumpąją poziciją, susijusią su valstybės skolos vertybiniais popieriais, apie kurią reikia pranešti kompetentingai valdžios institucijai, bet ir, kai kompetentinga valdžios institucija sustabdo nepadengtų kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių apribojimus, siekiant nustatyti, ar jis turi reikšmingą nepadengtą kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorio poziciją, susijusią su valstybės skolos vertybinių popierių emitentu, apie kurią reikia pranešti kompetentingai valdžios institucijai;
(15)
siekiant užtikrinti nuolatinę pozicijų stebėseną, skaidrumo režimas taip pat turėtų apimti informacijos pranešimą arba atskleidimą, kai pasikeitusi grynoji trumpoji pozicija tampa didesnė arba mažesnė už tam tikras ribas;
(16)
siekiant užtikrinti veiksmingumą, svarbu, kad skaidrumo režimas būtų taikomas neatsižvelgiant į fizinio arba juridinio asmens buvimo vietą, įskaitant trečiąsias šalis, kuomet tas asmuo turi reikšmingą grynąją trumpąją poziciją įmonėje, kurios akcijomis leista prekiauti prekybos vietoje Sąjungoje, arba grynąją trumpąją valstybės narės arba Sąjungos išleisto valstybės skolos vertybinio popieriaus poziciją;
(17)
į skolintų vertybinių popierių pardavimo termino apibrėžtį neturėtų būti įtraukiamas dviejų šalių sudarytas atpirkimo sandoris, kai viena šalis kitai parduoda vertybinį popierių už nustatytą kainą, įsipareigodama vėliau tą vertybinį popierių atpirkti už kitą nustatytą kainą arba išvestinės finansinės priemonės sandoris, kai susitariama ateityje parduoti vertybinius popierius už nustatytą kainą. Į apibrėžtį neturėtų būti įtraukiamas vertybinių popierių perdavimas pagal vertybinių popierių skolinimo susitarimą;
(18)
kartais manoma, kad dėl nesutartų pasiskolinti akcijų ir valstybės skolos vertybinių popierių pardavimo gali padidėti neatsiskaitymo ir nestabilumo rizika. Siekiant mažinti tokią riziką, tikslinga taikyti proporcingus apribojimus tokių nesutartų pasiskolinti finansinių priemonių pardavimui. Išsamiais apribojimais reikėtų atsižvelgti į įvairius susitarimus, šiuo metu sudaromus parduodant sutartus pasiskolinti vertybinius popierius. Tai apima atskirą atpirkimo sandorį, pagal kurį asmuo, parduodantis skolintą vertybinį popierių, atperka lygiavertį vertybinį popierių nustatytu laiku, kad būtų galima atsiskaityti už skolintų vertybinių popierių pardavimo sandorį, ir įtraukia finansinio užtikrinimo susitarimus, jei užstato gavėjas gali naudoti vertybinį popierių, norėdamas atsiskaityti už skolintų vertybinių popierių pardavimo sandorį. Kiti pavyzdžiai: įmonių teisių emisija (siūlymai) esamiems akcininkams, fondų ir atpirkimo sandorių priemonių, kurias suteikia, pavyzdžiui, prekybos vietos, tarpuskaitos sistemos arba centriniai bankai, skolinimas;
(19)
jei parduodamos nesutartos pasiskolinti akcijos, būtina, kad fizinis arba juridinis asmuo būtų sudaręs susitarimą su trečiąja šalimi, pagal kurį ta trečioji šalis patvirtino, kad akciją susitarta parduoti, ir kad ji gali akciją pateikti atsiskaitymo tikslams, kai ateis terminas. Būtina, kad toks patvirtinimas būtų paremtas priemonėmis, kurių ėmėsi ta trečioji šalis, kad fizinis arba juridinis asmuo galėtų pagrįstai tikėtis, kad bus atsiskaityta, kai ateis terminas. Tokios priemonės apima trečiosios šalies pirkimui arba skolinimui numatytų akcijų paskyrimą, kad atėjus terminui, būtų galima atsiskaityti. Jei skolintų vertybinių popierių pardavimas turi būti padengtas perkant akciją tą pačią dieną, tokios priemonės apima trečiosios šalies patvirtinimą, jog ji mano, kad akciją bus lengva pasiskolinti ar nusipirkti. EVPRI, nustatydama, kokios priemonės yra būtinos, kad būtų galima užtikrinti, jog bus galima pagrįstai tikėti, kad atėjus terminui bus atsiskaityta, turėtų atsižvelgti į akcijų likvidumą, visų pirma apyvartos lygį, pirkimo, pardavimo ir skolinimo paprastumą, kai poveikis rinkai yra minimalus;
(20)
jei nesutartų pasiskolinti valstybės skolos vertybinių popierių pardavimas bus padengiamas įsigyjant valstybės skolos vertybinius popierius tą pačią dieną, tai gali būti laikoma atvejo, kai galima pagrįstai tikėtis, kad bus atsiskaityta nustatytu laiku, pavyzdžiu;
(21)
valstybės kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoriai turėtų būti pagrįsti interesų draudimo principu, kartu pripažįstant, kad gali būti kitokių su valstybės skolos vertybinių popierių emitentu susijusių interesų nei obligacijų įsigijimas. Tokie interesai apima apsidraudimą nuo valstybės skolos vertybinių popierių emitento įsipareigojimų neįvykdymo rizikos, kai fizinis arba juridinis asmuo turi ilgąją to emitento valstybės skolos vertybinių popierių poziciją, ar apsidraudimą nuo valstybės skolos vertybinių popierių vertės sumažėjimo rizikos, kai fizinis arba juridinis asmuo turi turto arba įsipareigojimų, kurie susiję su viešojo ar privataus sektoriaus subjektais susijusioje valstybėje narėje ir kurių vertė susijusi su valstybės skolos vertybinių popierių verte. Minėtasis turtas turėtų apimti finansinius sandorius, turto portfelį ar finansinius įsipareigojimus, taip pat palūkanų normas ar valiutų apsikeitimo sandorius, kai valstybės kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoriai naudojami kaip sandorio šalies rizikos valdymo priemonė siekiant apsidrausti nuo su finansiniais ir užsienio prekybos sandoriais susijusios rizikos. Jokia pozicija ar pozicijų portfelis, kuriuo naudojamasi apsidraudžiant nuo su valstybės skolos vertybiniais popieriais susijusios rizikos, neturi būti laikomi nepadengtomis valstybės kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių pozicijomis. Tai apima bet kokią poziciją centrinės, regioninės ir vietos valdžios bei viešojo sektoriaus subjektų atžvilgiu arba bet kokią poziciją, kurią garantuoja bet kuris iš minėtųjų subjektų. Be to, turėtų būti apimamos ir pozicijos atitinkamoje valstybėje narėje įsisteigusių viešojo sektoriaus subjektų atžvilgiu. Šiomis aplinkybėmis turėtų būti atsižvelgiama į visas pozicijas, įskaitant paskolas, sandorio šalies kredito riziką (įskaitant potencialią poziciją, kai būtinas su šia pozicija susijęs reguliuojamasis kapitalas), gautinas sumas ir garantijas. Taip pat apimamos netiesioginės pozicijos bet kurio iš minėtųjų subjektų atžvilgiu, inter alia, įgytos esant pozicijoms, susijusioms su indeksais, fondais arba specialiosios paskirties įmonėmis;
(22)
valstybės kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorio sudarymas neturint pagrindinės pozicijos rizikos, kad galėtų sumažėti valstybės skolos vertybinių popierių vertė, atveju galėtų neigiamai paveikti valstybės skolos vertybinių popierių rinkų stabilumą, todėl fiziniams ar juridiniams asmenims turėtų būti draudžiama įgyti tokias nepadengtas kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorio pozicijas. Vis dėlto pasirodžius patiems pirmiesiems požymiams, kad valstybės skolos vertybinių popierių rinka tinkamai neveikia, kompetentinga valdžios institucija turėtų galėti laikinai sustabdyti minėtojo apribojimo taikymą. Kompetentinga valdžios institucija turėtų objektyviai pagrįsti tokį sustabdymą, atlikusi šiame reglamente nustatytų rodiklių analizę. Kompetentingos valdžios institucijos taip pat turėtų galėti naudotis papildomais rodikliais;
(23)
taip pat tikslinga įtraukti reikalavimus pagrindinėms sandorio šalims dėl supirkimo procedūrų ir baudų už neatsiskaitytus akcijų sandorius. Supirkimo procedūrų ir su pavėluotu atsiskaitymu susijusiais reikalavimais reikėtų nustatyti pagrindinius atsiskaitymo drausmės standartus. Reikalavimai dėl supirkimo procedūrų ir baudų turėtų būti pakankamai lankstūs, kad pagrindinė sandorio šalis, atsakinga už tokių procedūrų įdiegimą, galėtų pasikliauti kitu rinkos dalyviu, kad šis veiksmingai taikys supirkimo procedūras ar nustatys baudas. Tačiau siekiant tinkamo finansų rinkų veikimo platesnius atsiskaitymo drausmės klausimus reikia spręsti pateikiant horizontaliojo pobūdžio teisėkūros procedūra priimamo akto pasiūlymą;
(24)
priemonėmis, susijusiomis su valstybės skolos vertybiniais popieriais ir valstybės kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoriais, įskaitant didesnį skaidrumą ir nesutartų pasiskolinti vertybinių popierių pardavimo apribojimus, reikėtų nustatyti proporcingus reikalavimus ir kartu išvengti neigiamo poveikio valstybės obligacijų rinkų ir valstybės obligacijų atpirkimo rinkų likvidumui;
(25)
vis dažniau akcijomis leidžiama prekiauti įvairiose prekybos vietose Sąjungoje ir trečiosiose šalyse. Be to, daug didelių trečiojoje šalyje įsikūrusių įmonių akcijomis leidžiama prekiauti prekybos vietose Sąjungoje. Siekiant efektyvumo, tam tikrų informacijos pranešimo ir atskleidimo reikalavimų tikslinga netaikyti vertybiniams popieriams, jei pagrindinė tos finansinės priemonės prekybos vieta yra trečiojoje šalyje;
(26)
rinkos formavimo veikla labai svarbi užtikrinant Sąjungos rinkų likvidumą, o rinkos formuotojai turi įgyti trumpąsias pozicijas, kad galėtų vykdyti šią funkciją. Nustačius reikalavimus tokiai veiklai būtų labai sumažintos rinkos formuotojų galimybės užtikrinti likvidumą ir būtų daromas didelis neigiamas poveikis Sąjungos rinkų efektyvumui. Be to, rinkos formuotojai retai turi reikšmingų trumpųjų pozicijų, nebent labai trumpam. Todėl tokia veikla užsiimantiems fiziniams arba juridiniams asmenims tikslinga netaikyti reikalavimų, kuriais galėtų mažinti jų galimybes atlikti šią funkciją ir kuriais dėl to galėtų būtų daromas neigiamas poveikis Sąjungos rinkoms. Siekiant, kad tokie reikalavimai apimtų lygiaverčius trečiosios šalies subjektus, būtina taikyti trečiosios šalies rinkų lygiavertiškumo vertinimo procedūrą. Šią išimtį reikėtų taikyti įvairių rūšių rinkos formavimo veiklai, išskyrus prekybą savo sąskaita. Išimtį tikslinga taikyti ir tam tikroms pirminės rinkos operacijoms, pvz., susijusioms su valstybės skolos vertybiniais popieriais ir stabilizavimo sistemomis, nes šia svarbia veikla galima didinti rinkų veikimo efektyvumą. Kompetentingoms valdžios institucijoms reikėtų pranešti apie naudojimąsi išimtimis ir jos turėtų turėti įgaliojimą fiziniams arba juridiniams asmenims uždrausti naudotis išimtimi, jei jie netenkina atitinkamų išimties taikymo kriterijų. Be to, kompetentingos valdžios institucijos turėtų turėti galimybę prašyti fizinio arba juridinio asmens pateikti informaciją, kad galėtų stebėti, kaip jis naudojasi išimtimi;
(27)
vykstant neigiamiems pokyčiams, kai kurioje nors valstybėje narėje arba Sąjungoje kyla didelė grėsmė finansiniam stabilumui arba pasitikėjimui rinka, kompetentingos valdžios institucijos turėtų turėti intervencinius įgaliojimus reikalauti didesnio skaidrumo arba nustatyti laikinus skolintų vertybinių popierių pardavimo, kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo arba kitų sandorių apribojimus, siekdamos užkirsti kelią nevaldomam finansinės priemonės kainos mažėjimui. Tokių priemonių gali reikėti imtis dėl įvairiausių neigiamų įvykių arba pokyčių, įskaitant ne tik finansinius ar ekonominius įvykius, bet ir, pvz., gaivalines nelaimes arba teroro aktus. Be to, kai kurie neigiami įvykiai arba pokyčiai, dėl kurių būtina imtis priemonių, gali atsirasti tik vienoje valstybėje narėje ir neturėti tarpvalstybinio poveikio. Tokie įgaliojimai turėtų būtų pakankamai lankstūs, kad kompetentingos valdžios institucijos galėtų veikti skirtingomis išskirtinėmis aplinkybėmis. Imdamosi tokių priemonių, kompetentingos valdžios institucijos turėtų tinkamai atsižvelgti į proporcingumo principą;
(28)
kadangi šis reglamentas reglamentuoja tik skolintų vertybinių popierių pardavimo ir kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių apribojimus siekiant užkirsti kelią nevaldomam finansinės priemonės kainos mažėjimui, todėl būtinybę nustatyti kitų tipų apribojimus, pvz., pozicijų ribas arba produktų apribojimus, dėl kurių gali kilti rimtų su investuotojų apsauga susijusių susirūpinimą keliančių klausimų, tinkamiau apsvarstyti Komisijai vykdant Direktyvos 2004/39/EB peržiūrą;
(29)
nors kompetentingos valdžios institucijos paprastai turi geriausias galimybes stebėti rinkos sąlygas ir pirmiausia reaguoti į neigiamą įvykį arba pokytį, spręsdamos, ar atsirado didelė grėsmė finansiniam stabilumui arba pasitikėjimui rinka ir ar būtina imtis priemonių tokiai padėčiai gerinti, reikėtų kuo geriau suderinti įgaliojimus šiuo atžvilgiu ir naudojimosi jais sąlygas bei procedūras;
(30)
labai kritus finansinės priemonės kainai prekybos vietoje, kompetentinga valdžios institucija turėtų taip pat turėti galimybę laikinai apriboti atitinkamos skolintos finansinės priemonės pardavimą toje prekybos vietoje savo jurisdikcijoje arba kreiptis į EVPRI dėl tokio apribojimo kitose jurisdikcijose, kad prireikus galėtų skubiai ir trumpą laikotarpį įsikišti, siekdama užtikrinti, kad nevaldomai nesumažėtų atitinkamos finansinės priemonės kaina. Kompetentinga valdžios institucija taip pat turi pranešti EVPRI apie tokį sprendimą, kad EVPRI galėtų nedelsdama pranešti kitų valstybių narių kompetentingoms valdžios institucijoms apie prekybos vietas, kuriose prekiaujama ta pačia priemone, koordinuoti priemones, kurių imasi tos kitos valstybės narės ir, prireikus, padėti jom susitarti ar pačioms priimti sprendimą, laikantis Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 19 straipsnio;
(31)
kai neigiamas įvykis arba pokytis susidaro daugiau nei vienoje valstybėje narėje arba turi kitą tarpvalstybinį poveikį, pavyzdžiui, jei finansine priemone leidžiama prekiauti įvairiose prekybos vietose keliose valstybėse narėse, itin svarbu, kad kompetentingos valdžios institucijos išsamiai konsultuotųsi ir glaudžiai bendradarbiautų. Tokiomis aplinkybėmis EVPRI turėtų imtis pagrindinio koordinavimo vaidmens ir turėtų siekti užtikrinti kompetentingų valdžios institucijų veiksmų nuoseklumą. Atlikti tokį vaidmenį padės EVPRI sudėtis, t. y. tai, kad joje bus atstovaujama kompetentingoms valdžios institucijoms. Be to, kompetentingos valdžios institucijos turėtų turėti įgaliojimus imtis priemonių, kai jos būtų tuo suinteresuotos;
(32)
EVPRI turėtų ne tik koordinuoti kompetentingų valdžios institucijų priemones, bet ir užtikrinti, kad kompetentingos valdžios institucijos priemonių imtųsi tik tada, kai jos būtinos ir proporcingos. EVPRI turėtų galėti teikti kompetentingoms valdžios institucijoms nuomones dėl naudojimosi intervenciniais įgaliojimais;
(33)
nors kompetentingos valdžios institucijos dažnai turi geriausias galimybes stebėti ir sparčiai reaguoti į neigiamą įvykį arba pokytį, EVPRI taip pat turėtų turėti įgaliojimą imtis priemonių, kai skolintų vertybinių popierių pardavimas ir kita susijusi veikla kelia grėsmę tinkamam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba visos Sąjungos finansų sistemos ar jos dalies stabilumui, kai tai turi tarpvalstybinį poveikį ir kompetentingos valdžios institucijos nesiėmė pakankamų šios grėsmės mažinimo priemonių. EVPRI, kai tik įmanoma, turėtų konsultuotis su Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV), įsteigta 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1092/2010 dėl Europos Sąjungos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos įsteigimo (6), ir kitomis susijusiomis valdžios institucijomis, kai tokia priemonė gali turėti įtaką ne tik finansų rinkoms, pvz., biržos prekių išvestinių finansinių priemonių, kurios naudojamas draudžiant fizines pozicijas, atveju;
(34)
pagal šį reglamentą nustatyti EVPRI įgaliojimai išskirtinėmis aplinkybėmis apriboti skolintų vertybinių popierių pardavimą ir kitą susijusią veiklą pagrįsti Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 9 straipsnio 5 dalimi. Tie įgaliojimai neturėtų daryti poveikio EVPRI įgaliojimams kritinės padėties atvejais pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 18 straipsnį. Visų pirma EVPRI turėtų turėti galimybę priimti atskirus sprendimus, kuriais iš kompetentingų valdžios institucijų reikalaujama imtis priemonių, arba atskirus finansų rinkos dalyviams skirtus sprendimus pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 18 straipsnį;
(35)
nuorodos šiame reglamente į Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 18 ir 38 straipsnius yra deklaratyvaus pobūdžio. Tie straipsniai taikomi net ir tuo atveju, jei tokios nuorodos nepateikiamos;
(36)
kompetentingų valdžios institucijų ir EVPRI intervenciniai įgaliojimai apriboti skolintų vertybinių popierių pardavimą, kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo ir kitus sandorius turėtų būti tik laikini ir jais reikėtų naudotis tik tiek laiko ir tokiu mastu, kiek būtina mažinant konkrečią grėsmę;
(37)
naudojant kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorius gali kilti specifinė rizika, todėl kompetentingos valdžios institucijos turi atidžiai stebėti tokius sandorius. Visų pirma kompetentingos valdžios institucijos turėtų turėti įgaliojimą išskirtiniais atvejais iš fizinių arba juridinių asmenų, sudarančių tokius sandorius, prašyti pateikti informaciją apie šio sandorio sudarymo tikslą;
(38)
EVPRI reikėtų suteikti įgaliojimą tirti su skolintų vertybinių popierių pardavimu arba kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių naudojimu susijusį klausimą ar praktiką, kad ji įvertintų, ar dėl šio klausimo arba praktikos nekyla galima grėsmė finansiniam stabilumui arba pasitikėjimui rinka. Atlikusi tokius tyrimus, EVPRI turėtų paskelbti ataskaitą su jos išvadomis;
(39)
kai kurios šio reglamento nuostatos taikomos fiziniams arba juridiniams asmenims ir veiklai trečiosiose šalyse, todėl būtina, kad tam tikromis aplinkybėmis kompetentingos valdžios institucijos bendradarbiautų su trečiųjų šalių priežiūros institucijomis. Todėl kompetentingos valdžios institucijos turėtų sudaryti susitarimus su trečiųjų šalių priežiūros institucijomis. EVPRI turėtų koordinuoti tokių bendradarbiavimo susitarimų rengimą ir kompetentingų valdžios institucijų keitimąsi iš trečiųjų šalių gauta informacija;
(40)
šiuo reglamentu laikomasi pagrindinių teisių ir principų, kurie visų pirma pripažinti Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje (toliau - Chartija), ypač teisės į asmens duomenų apsaugą, numatytos SESV 16 straipsnyje ir Chartijos 8 straipsnyje. Su reikšmingomis grynosiomis trumposiomis pozicijomis susijęs skaidrumas, įskaitant viešą informacijos atskleidimą viršijus tam tikrą ribą, kaip numatyta šiuo reglamentu, yra būtinas dėl finansų rinkos stabilumo ir investuotojų apsaugos priežasčių. Šis skaidrumas reguliavimo institucijoms sudarys sąlygas stebėti skolintų vertybinių popierių pardavimo naudojimą piktnaudžiavimo tikslais ir skolintų vertybinių popierių pardavimo pasekmes tinkamam rinkų veikimui. Be to, šis skaidrumas galėtų padėti sumažinti informacijos asimetriją užtikrinant, kad visi rinkos dalyviai būtų pakankamai informuojami apie tai, kaip skolintų vertybinių popierių pardavimas veikia kainas. Visais atvejais keisdamosi informacija arba ją perduodamos, kompetentingos valdžios institucijos turėtų laikytis 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (7) nustatytų asmens duomenų perdavimo taisyklių. Visais atvejais keisdamasi informacija arba ją perduodama, EVPRI turėtų laikytis 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (8), kuris turėtų būti visapusiškai taikomas asmens duomenų tvarkymui šio reglamento tikslais, nustatytų asmens duomenų perdavimo taisyklių;
(41)
atsižvelgdamos į Komisijos komunikate dėl sankcijų taikymo režimų finansinių paslaugų sektoriuje griežtinimo nustatytus principus ir į to pasekmėje priimtus Sąjungos teisės aktus, valstybės narės turėtų nustatyti taisykles dėl už šio reglamento nuostatų pažeidimus taikytinų sankcijų ir administracinių priemonių ir užtikrinti jų įgyvendinimą. Tos sankcijos ir administracinės priemonės turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. Jos turėtų būti pagrįstos EVPRI priimtomis gairėmis ir skatinti sankcijų taikymo režimų finansinių paslaugų sektoriuje konvergenciją ir tarpsektorinį nuoseklumą;
(42)
siekiant užtikrinti šiam reglamentui įgyvendinti būtinas vienodas sąlygas, Komisijai reikėtų suteikti įgyvendinimo įgaliojimus. Tie įgaliojimai turėtų būti vykdomi pagal 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (9). Komisija turėtų informuoti Europos Parlamentą apie pažangą, susijusią su sprendimais, kuriais nustatomas trečiosios valstybės teisės ir priežiūros sistemų atitiktis šio reglamento reikalavimams;
(43)
Komisijai pagal SESV 290 straipsnį reikėtų deleguoti įgaliojimus priimti teisės aktus dėl išsamios informacijos, susijusios su trumpųjų pozicijų apskaičiavimu, kai fizinis arba juridinis asmuo turi nepadengtą kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorio poziciją, informacijos pranešimo arba atskleidimo ribomis ir kriterijų bei veiksnių, pagal kuriuos nustatoma, kada dėl neigiamo įvykio arba pokyčio atsiranda didelė grėsmė finansiniam stabilumui arba pasitikėjimui rinka valstybėje narėje arba Sąjungoje, papildomu patikslinimu. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu rengtų tinkamas konsultacijas, įskaitant konsultacijas, prireikus, susijusių institucijų, valdžios institucijų ir agentūrų ekspertų lygiu. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus, Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai ir laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai;
(44)
Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai turėtų pateikti ataskaitą, kurioje būtų įvertintas numatytų ribų, kurias pasiekus būtina pranešti informaciją arba viešai ją atskleisti, tinkamumas, grynųjų trumpųjų pozicijų skaidrumo apribojimų ir reikalavimų taikymas ir ar tikslinga nustatyti kokius nors kitus skolintų vertybinių popierių pardavimo arba kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių apribojimus arba sąlygas;
(45)
valstybės narės negali deramai pasiekti šio reglamento tikslų, nors kompetentingos valdžios institucijos turi geresnes sąlygas stebėti rinkos pokyčius ir geriau juos išmano, bendrą su skolintų vertybinių popierių pardavimu ir kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoriais susijusių problemų poveikį galima visapusiškai įvertinti tik Sąjungos lygmeniu, todėl šio reglamento tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu. Laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina tiems tikslams pasiekti;
(46)
kai kurios valstybės narės jau yra nustačiusios skolintų vertybinių popierių pardavimo apribojimus, o šiuo reglamentu yra numatomi deleguotieji aktai ir privalomi techniniai standartai, kurie turėtų būti priimti, kad būtų galima jį tinkamai taikyti, todėl būtina numatyti pakankamai laiko pereinamajam laikotarpiui. Kadangi yra svarbu ne vėliau kaip 2012 m. lapkričio 1 d. patikslinti pagrindinius neesminius elementus, kurie padės rinkos dalyviams atitikti šio reglamento reikalavimus ir palengvins kompetentingų valdžios institucijų vykdymą, taip pat būtina Komisijai suteikti priemones patvirtinti techninius standartus ir priimti deleguotuosius aktus prieš tą datą,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I SKYRIUS
BENDROSIOS NUOSTATOS
1 straipsnis
Taikymo sritis
1. Šis reglamentas taikomas:
a)
finansinėms priemonėms, kaip apibrėžta 2 straipsnio 1 dalies a punkte, kuriomis leista prekiauti Sąjungos prekybos vietose, įskaitant priemones, kuriomis prekiaujama ne prekybos vietose;
b)
Direktyvos 2004/39/EB I priedo C skirsnio 4-10 punktuose nurodytoms išvestinėms finansinėms priemonėms, susijusioms su a punkte nurodyta finansine priemone arba šios finansinės priemonės emitentu, įskaitant išvestines finansines priemones, kuriomis prekiaujama ne prekybos vietose;
c)
valstybės narės arba Sąjungos išleistoms skolos finansinėms priemonėms ir Direktyvos 2004/39/EB I priedo C skirsnio 4-10 punktuose nurodytoms išvestinėms finansinėms priemonėms, susijusioms arba susietoms su valstybės narės arba Sąjungos išleistomis skolos finansinėmis priemonėmis.
2. 18, 20, 23-30 straipsniai taikomi visoms finansinėms priemonėms, kaip apibrėžta 2 straipsnio 1 dalies a punkte.
2 straipsnis
Terminų apibrėžtys
1. Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:
a)
finansinė priemonė - priemonė, nurodyta Direktyvos 2004/39/EB I priedo C skirsnyje;
b)
skolintos finansinės priemonės pardavimas (kai kalbama apie akciją arba skolos finansinę priemonę) - pardavimo susitarimo sudarymo metu pardavėjui nepriklausančios bet kokios akcijos arba bet kokios skolos finansinės priemonės pardavimas, įskaitant pardavimą, kai pardavimo susitarimo sudarymo metu pardavėjas yra pasiskolinęs arba susitaręs pasiskolinti akciją arba skolos finansinę priemonę, kad galėtų ją pateikti atsiskaitydamas, neįtraukiant:
i)
bet kurios šalies vykdomo pardavimo pagal atpirkimo sandorio, kai viena šalis sutinka kitai parduoti vertybinį popierių nustatyta kaina, tai kitai šaliai prisiėmus įsipareigojimą tą vertybinį popierių vėliau parduoti atgal kita nustatyta kaina;
ii)
vertybinių popierių perdavimo pagal vertybinių popierių skolinimo susitarimą arba
iii)
ateities sandorio ar kito išvestinių finansinių priemonių sandorio sudarymo, kai susitariama ateityje parduoti vertybinius popierius nustatyta kaina;
c)
kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoris - išvestinių finansinių priemonių sandoris, kurio viena šalis moka mokestį kitai šaliai už mokėjimą arba kitą išmoką su tuo pagrindiniu subjektu susijusio kredito įvykio atveju ir bet kokio kito įsipareigojimų neįvykdymo, susijusio su tuo išvestinių finansinių priemonių sandoriu, kuris turi panašų ekonominį poveikį, atveju;
d)
valstybės skolos vertybinių popierių emitentas - bet kuris iš toliau nurodytų skolos finansines priemones išleidžiančių subjektų:
i)
Sąjunga;
ii)
valstybė narė, įskaitant valstybės narės Vyriausybės padalinį, agentūrą ar specialiosios paskirties įmonę;
iii)
federacijos narys valstybės narės, kuri yra federacinė valstybė, atveju;
iv)
kelių valstybių narių specialiosios paskirties įmonė;
v)
dviejų arba daugiau valstybių narių įkurta tarptautinė finansų įstaiga, kurios tikslas - telkti lėšas ir teikti finansinę pagalbą savo nariams, kurie patiria didelių finansavimo sunkumų arba kuriems tokie sunkumai gresia, arba
vi)
Europos investicijų bankas;
e)
valstybės kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoris - kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoris, kai mokėjimas ar kita išmoka bus sumokėta su valstybės skolos vertybinių popierių emitentu susijusio kredito įvykio arba įsipareigojimų neįvykdymo atveju;
f)
valstybės skolos vertybinis popierius - skolos finansinė priemonė, kurią išleido valstybės skolos vertybinių popierių emitentas;
g)
išleisti valstybės skolos vertybiniai popieriai - visi neišpirkti valstybės skolos vertybinių popierių emitento išleisti valstybės skolos vertybiniai popieriai;
h)
išleistas akcinis kapitalas (kai kalbama apie įmonę) - visos įmonės išleistos paprastosios ir bet kurios privilegijuotosios akcijos, išskyrus konvertuojamuosius skolos vertybinius popierius;
i)
buveinės valstybė narė:
i)
kai kalbama apie investicinę įmonę, kaip apibrėžta Direktyvos 2004/39/EB 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte, ar apie reguliuojamą rinką, kaip apibrėžta Direktyvos 2004/39/EB 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte - buveinės valstybė narė, kaip apibrėžta Direktyvos 2004/39/EB 4 straipsnio 1 dalies 20 punkte;
ii)
kai kalbama apie kredito įstaigą - buveinės valstybė narė, kaip apibrėžta 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/48/EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo (10) 4 straipsnio 7 punkte;
iii)
kai kalbama apie juridinį asmenį, nenurodytą i-ii papunkčiuose - valstybė narė, kurioje yra jo registruota buveinė, o jei registruotos buveinės nėra, valstybė narė, kurioje yra jo pagrindinė buveinė;
iv)
kai kalbama apie fizinį asmenį - valstybė narė, kurioje yra to asmens pagrindinė buveinė, o jei pagrindinės buveinės nėra, valstybė narė, kurioje yra to asmens nuolatinė gyvenamoji vieta;
j)
atitinkama kompetentinga valdžios institucija:
i)
kai kalbama apie valstybės narės valstybės skolos vertybinį popierių arba federacijos valstybės, atveju, kai kalbama apie federacijos valstybės narės valstybės skolos vertybinį popierių, arba kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorį, susijusį su valstybe nare arba federacijos valstybe nare - tos valstybės narės kompetentinga valdžios institucija;
ii)
kai kalbama apie Sąjungos valstybės skolos vertybinį popierių arba kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorį, susijusį su Sąjunga - tos jurisdikcijos, kuriai priklauso skolos vertybinį popierių išleidęs departamentas, kompetentinga valdžios institucija;
iii)
kai kalbama apie kelių valstybių narių, veikiančių per specialiosios paskirties įmonę, valstybės skolos vertybinį popierių arba kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorį, susijusį su tokia specialiosios paskirties įmone - tos jurisdikcijos, pagal kurią įsteigta specialiosios paskirties įmonė, kompetentinga valdžios institucija;
iv)
kai kalbama apie dviejų ar daugiau valstybių narių įkurtos tarptautinės finansų įstaigos, kurios tikslas - sutelkti lėšas ir teikti finansinę pagalbą savo nariams, kurie patiria didelių finansavimo sunkumų arba kuriems tokie sunkumai gresia, valstybės skolos vertybinį popierių - tos jurisdikcijos, pagal kurią įsteigta tarptautinė finansų įstaiga, kompetentinga valdžios institucija;
v)
kai kalbama apie kitą finansinę priemonę, nenurodytą i-iv punktuose - tos finansinės priemonės atžvilgiu kompetentinga valdžios institucija, apibrėžta Komisijos reglamento (EB) Nr. 1287/2006 (11) 2 straipsnio 7 punkte ir nustatyta pagal to reglamento III skyrių;
vi)
kai kalbama apie finansinę priemonę, kuri neįtraukta į i-v punktus - tos valstybės narės, kurioje pirmą kartą leista prekiauti finansine priemone prekybos vietoje, kompetentinga valdžios institucija;
vii)
kai kalbama apie Europos investicijų banko išleistą skolos finansinę priemonę - valstybės narės, kurioje yra Europos investicijų bankas, kompetentinga valdžios institucija;
k)
rinkos formavimo veikla - veikla, kurią vykdo investicinės įmonės, kredito įstaigos, trečiosios šalies subjektai arba įmonės, kaip nurodyta Direktyvos 2004/39/EB 2 straipsnio 1 dalies l punkte, kurios yra prekybos vietos arba rinkos narės trečiojoje šalyje, kurios teisės ir priežiūros sistemą Komisija pripažino lygiaverte pagal 17 straipsnio 2 dalį, kai jos yra finansinės priemonės operacijų vykdytojos prekybos vietoje arba už jos ribų, atliekančios bet kurią iš šių funkcijų:
i)
sinchroniškai skelbia pastovius palyginamo dydžio pasiūlos ir paklausos kursus konkurencingomis kainomis, tokiu būdu reguliariai ir nuolat užtikrindamos rinkos likvidumą;
ii)
atlikdamos įprastą veiklą vykdo klientų pavedimus arba jų prekiavimo prašymus;
iii)
apdraudžia šiais užduočių įvykdymais pagal i ir ii papunkčius sukuriamas pozicijas;
l)
prekybos vieta - reguliuojama rinka, kaip nurodyta Direktyvos 2004/39/EB 4 straipsnio 1 dalies l4 punkte, arba daugiašalė prekybos sistema, kaip nurodyta Direktyvos 2004/39/EB 4 straipsnio 1 dalies l5 punkte;
m)
pagrindinė prekybos vieta (kai kalbama apie akciją) - tos akcijos didžiausios apyvartos prekybos vieta;
n)
įgaliotasis pirminis makleris - fizinis arba juridinis asmuo, pasirašęs susitarimą su valstybės skolos vertybinių popierių emitentu arba turintis valstybės skolos vertybinių popierių emitento arba jo vardu veikiančio subjekto oficialų pripažinimą, ir pagal minėtąjį susitarimą ar pripažinimą šis fizinis arba juridinis asmuo įsipareigojo būti su to emitento išleistais skolos vertybiniais popieriais susijusių pirminės ir antrinės rinkos operacijų vykdytoju;
o)
pagrindinė sandorio šalis - juridinis subjektas, kuris užima sandorio šalių tarpininko padėtį vienoje arba daugiau finansų rinkų ir taip tampa pirkėju iš visų pardavėjų ir pardavėju visiems pirkėjams, ir kuris yra atsakingas už tarpuskaitos sistemos veikimą;
p)
prekybos diena - prekybos diena, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1287/2006 4 straipsnyje;
q)
akcijos apyvarta - apyvarta, apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1287/2006 2 straipsnio 9 punkte.
2. Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius aktus pagal 42 straipsnį, kuriuose patikslinamos šio straipsnio 1 dalyje nustatytos terminų apibrėžtys ir visų pirma nurodoma, kada laikoma, kad fiziniam arba juridiniam asmeniui priklauso finansinė priemonė taikant 1 dalies b punkte pateiktą skolintų vertybinių popierių pardavimo apibrėžtį.
3 straipsnis
Trumposios ir ilgosios pozicijos
1. Šiame reglamente trumpoji pozicija, susijusi su išleistu akciniu įmonės kapitalu arba išleistais valstybės skolos vertybiniais popieriais, laikoma pozicija, kuri atsiranda vienu iš šių būdų:
a)
parduodant skolintą įmonės išleistą akciją arba valstybės skolos vertybinių popierių emitento išleistą skolos finansinę priemonę;
b)
sudarant sandorį, kuriuo sukuriama finansinė priemonė, nenurodyta a punkte, arba kuris susijęs su tokia priemone, kai sandorio tikslas arba vienas iš tikslų yra suteikti finansinį pranašumą fiziniam arba juridiniam asmeniui, sudarančiam sandorį, jei sumažėtų šios akcijos arba skolos finansinės priemonės kaina arba vertė.
2. Šiame reglamente ilgoji pozicija, susijusi su išleistu akciniu įmonės kapitalu arba išleistais valstybės skolos vertybiniais popieriais, laikoma pozicija, kuri atsiranda vienu iš šių būdų:
a)
turint įmonės išleistą akciją arba valstybės skolos vertybinių popierių emitento išleistą skolos finansinę priemonę;
b)
sudarant sandorį, kuriuo sukuriama finansinė priemonė, nenurodyta a punkte, arba kuris susijęs su tokia priemone, kai sandorio tikslas arba vienas iš tikslų yra suteikti finansinį pranašumą fiziniam arba juridiniam asmeniui, sudarančiam sandorį, jei padidėtų šios akcijos arba skolos finansinės priemonės kaina arba vertė.
3. Pagal 1 ir 2 dalis atliekamą trumposios ar ilgosios pozicijos apskaičiavimą bet kokios atitinkamo asmens netiesiogiai turimos pozicijos (įskaitant atvejus, kai taikomas koks nors indeksas, vertybinių popierių krepšelis arba esant interesams, susijusiems su biržiniu fondu ar panašia priemone) atžvilgiu nustato atitinkamas protingai veikiantis fizinis ar juridinis asmuo, atsižvelgdamas į viešai prieinamą informaciją apie atitinkamo indekso arba vertybinių popierių krepšelio sudėtį ar apie tai, kokie interesai susiję su biržiniu fondu ar panašia priemone. Apskaičiuojant tokias trumpąsias ar ilgąsias pozicijas, iš jokio asmens nereikalaujama gauti realiu laiku pateikiamą informaciją apie tokią sudėtį.
Pagal 1 ir 2 dalis apskaičiuojant su valstybės skolos vertybiniu popieriumi susijusią trumpąją ar ilgąją poziciją įskaitomi visi valstybės kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoriai, susiję su valstybės skolos vertybinių popierių emitentu.
4. Šiame reglamente poziciją, likusią iš visų fizinio arba juridinio asmens trumpųjų pozicijų, susijusių su išleistu akciniu kapitalu, atėmus visas fizinio arba juridinio asmens ilgąsias pozicijas, susijusias su šiuo kapitalu, reikėtų laikyti grynąja trumpąja pozicija, susijusia su susijusios įmonės išleistu akciniu kapitalu.
5. Šiame reglamente poziciją, likusią iš visų fizinio arba juridinio asmens trumpųjų pozicijų, susijusių su išleistais valstybės skolos vertybiniais popieriais, atėmus visas fizinio arba juridinio asmens ilgąsias pozicijas, susijusias su tais pačiais valstybės skolos vertybinių popierių emitento išleistais valstybės skolos vertybiniais popieriais ir atėmus visas valstybės skolos vertybinių popierių emitento skolos finansinių priemonių ilgąsias pozicijas, kurių kainodara labai susijusi su atitinkamo valstybės skolos vertybinio popieriaus kainodara, reikėtų laikyti grynąja trumpąja pozicija, susijusia su išleistais susijusio valstybės skolos vertybinių popierių emitento valstybės skolos vertybiniais popieriais.
6. Pagal 1-5 dalis apskaičiuojami kiekvieno atskiro valstybės skolos vertybinių popierių emitento valstybės skolos vertybiniai popieriai, net jei atskiri subjektai išleidžia valstybės skolos vertybinius popierius valstybės skolos vertybinių popierių emitento vardu.
7. Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius aktus pagal 42 straipsnį, kuriuose patikslinama:
a)
atvejai, kada laikoma, kad taikant 2 dalį fizinis arba juridinis asmuo turi akciją arba skolos finansinę priemonę;
b)
atvejai, kai fizinis arba juridinis asmuo turi grynąją trumpąją poziciją taikant 4 ir 5 dalis, ir tokios pozicijos apskaičiavimo metodas;
c)
pozicijų apskaičiavimo metodas taikant 3, 4 ir 5 dalis, kai įvairūs grupės subjektai turi ilgąsias arba trumpąsias pozicijas, arba su atskirais fondais susijusių lėšų valdymo veiklos atveju.
Taikant pirmos pastraipos c punktą ir naudojant apskaičiavimo metodą visų pirma atsižvelgiama į tai, ar vadovaujamasi skirtingomis investavimo strategijomis, atsižvelgiant į konkretų emitentą, kai naudojamasi daugiau nei vienu atskiru fondu, valdomu to paties fondo valdytojo, taip pat į tai, ar laikomasi tos pačios investavimo strategijos atsižvelgiant į konkretų emitentą, kai naudojamasi daugiau nei vienu fondu, ir į tai, ar daugiau nei vienas to paties subjekto portfelių yra valdomi savo nuožiūra vadovaujantis ta pačia investavimo strategija atsižvelgiant į konkretų emitentą.
4 straipsnis
Nepadengta valstybės kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorio pozicija
1. Šiame reglamente laikoma, kad fizinis arba juridinis asmuo turi nepadengtą valstybės kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorio poziciją, jei valstybės kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoris nenaudojamas draudžiant nuo:
a)
emitento įsipareigojimų neįvykdymo rizikos, kai fizinis arba juridinis asmuo turi ilgąją to emitento, su kuriuo susijęs valstybės kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoris, valstybės skolos vertybinių popierių poziciją; arba
b)
valstybės skolos vertybinių popierių vertės sumažėjimo rizikos, kai fizinis arba juridinis asmuo turi turto arba įsipareigojimų, įskaitant (bet ne tik) finansinius sandorius, turto portfelį ar finansinius įsipareigojimus, kurių vertė susijusi su valstybės skolos vertybinių popierių verte.
2. Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius aktus pagal 42 straipsnį, kuriuose šio straipsnio 1 dalies tikslais patikslinama:
a)
atvejai, kuriais valstybės kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoris laikomas draudimu nuo įsipareigojimų neįvykdymo rizikos ar nuo valstybės skolos vertybinių popierių vertės sumažėjimo rizikos, ir nepadengtos valstybės kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių pozicijos apskaičiavimo metodas;
b)
pozicijų apskaičiavimo metodas, kai įvairūs grupės subjektai turi ilgąsias arba trumpąsias pozicijas, arba su atskirais fondais susijusių lėšų valdymo veiklos atveju.
II SKYRIUS
GRYNŲJŲ TRUMPŲJŲ POZICIJŲ SKAIDRUMAS
5 straipsnis
Pranešimas kompetentingoms valdžios institucijoms apie reikšmingas grynąsias trumpąsias akcijų pozicijas
1. Fizinis arba juridinis asmuo, turintis grynąją trumpąją poziciją, susijusią su įmonės, kurios akcijomis leista prekiauti prekybos vietoje, išleistu akciniu kapitalu, atitinkamai kompetentingai valdžios institucijai pagal 9 straipsnį praneša, kai ši pozicija pasiekia atitinkamą šio straipsnio 2 dalyje nurodytą pranešimo ribą arba jos nebesiekia.
2. Atitinkama pranešimo riba yra 0,2 % susijusios įmonės išleisto akcinio kapitalo ir kas 0,1 % už ją didesnė vertė.
3. Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) (EVPRI) gali parengti Komisijai skirtą nuomonę dėl 2 dalyje nurodytų ribų pakoregavimo atsižvelgdama į finansų rinkų pokyčius.
4. Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius aktus pagal 42 straipsnį ir pakeisti šio straipsnio 2 dalyje nurodytas ribas, atsižvelgiant į finansų rinkų pokyčius.
6 straipsnis
Viešas informacijos apie reikšmingas grynąsias trumpąsias akcijų pozicijas atskleidimas
1. Fizinis arba juridinis asmuo, turintis grynąją trumpąją poziciją, susijusią su įmonės, kurios akcijomis leista prekiauti prekybos vietoje, išleistu akciniu kapitalu, laikydamasis 9 straipsnio visuomenei atskleidžia informaciją apie poziciją, kai ši pozicija pasiekia atitinkamą šio straipsnio 2 dalyje nurodytą atskleidimo ribą arba jos nebesiekia.
2. Atitinkama atskleidimo riba yra 0,5 % išleisto susijusios įmonės akcinio kapitalo ir kas 0,1 % už ją didesnė vertė.
3. EVPRI gali parengti Komisijai skirtą nuomonę dėl 2 dalyje nurodytų ribų pakoregavimo atsižvelgdama į finansų rinkų pokyčius.
4. Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius aktus pagal 42 straipsnį ir pakeisti šio straipsnio 2 dalyje nurodytas ribas atsižvelgdama į finansų rinkų pokyčius.
5. Šis straipsnis nedaro poveikio įstatymams ir kitiems teisės aktams dėl įmonių perėmimo pasiūlymų, susijungimo sandorių ir kitų sandorių, turinčių įtakos nuosavybės teisėms į bendroves arba jų kontrolei, kuriuos reguliuoja priežiūros valdžios institucijos, valstybių narių paskirtos pagal 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/25/EB dėl įmonių perėmimo pasiūlymų (12) 4 straipsnį, kai pagal šiuos pasiūlymus reikalaujama atskleisti trumpąsias pozicijas viršijant šiame straipsnyje nustatytus reikalavimus.
7 straipsnis
Pranešimas kompetentingoms valdžios institucijoms apie reikšmingas valstybės skolos vertybinių popierių pozicijas
1. Fizinis arba juridinis asmuo, turintis grynąją trumpąją poziciją, susijusią su išleistais valstybės skolos vertybiniais popieriais, atitinkamai kompetentingai valdžios institucijai praneša pagal 9 straipsnį, kai ši pozicija pasiekia atitinkamas susijusiam valstybės skolos vertybinių popierių emitentui taikomas pranešimo ribas arba jų nebesiekia.
2. Atitinkamas pranešimo ribas sudaro pradinė suma ir papildomi ribiniai lygiai, susiję su kiekvienu valstybės skolos vertybinių popierių emitentu, kaip nustatyta priemonėmis, kurių Komisija imasi pagal 3 dalį. EVPRI savo interneto svetainėje skelbia pranešimo ribas kiekvienai valstybei narei.
3. Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius aktus pagal 42 straipsnį ir juose nustatyti šio straipsnio 2 dalyje nurodytas sumas ir ribinius lygius.
Komisija:
a)
užtikrina, kad nustatytos ribos nebūtų tokios, kad reikėtų pranešti apie mažiausios vertės pozicijas;
b)
atsižvelgia į bendrą likusių išleistų kiekvieno valstybės skolos vertybinių popierių emitento valstybės skolos vertybinių popierių vertę ir į rinkos dalyvių turimų pozicijų, susijusių su to valstybės skolos vertybinių popierių emitento valstybės skolos vertybiniais popieriais, dydžio vidurkį; ir
c)
atsižvelgia į kiekvienos valstybės obligacijų rinkos likvidumą.
8 straipsnis
Kompetentingų valdžios institucijų informavimas apie nepadengtą valstybės kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių poziciją
Jei kompetentinga valdžios institucija sustabdo apribojimų taikymą pagal 14 straipsnio 2 dalį, fizinis ar juridinis asmuo, turintis nepadengtą valstybės kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių poziciją, informuoja kompetentingą valdžios instituciją, kai ši pozicija pasiekia atitinkamas tam valstybės skolos vertybinių popierių emitentui taikomas pranešimo ribas arba jų nebesiekia, kaip nurodyta 7 straipsnyje.
9 straipsnis
Informacijos pranešimo ir atskleidimo būdas
1. Kiekvieną kartą pranešant arba atskleidžiant informaciją pagal 5, 6, 7 arba 8 straipsnius, nurodomi atitinkamą poziciją turinčio fizinio arba juridinio asmens tapatybės duomenys, atitinkamos pozicijos dydis, emitentas, kurio atžvilgiu turima atitinkama pozicija, ir atitinkamos pozicijos atsiradimo, pakeitimo arba panaikinimo data.
5, 6, 7 ir 8 straipsnių tikslais fiziniai arba juridiniai asmenys, turintys reikšmingų grynųjų trumpųjų pozicijų, privalo penkerius metus saugoti duomenis apie bendrąsias pozicijas, sudarančias reikšmingą grynąją trumpąją poziciją.
2. Grynoji trumpoji pozicija apskaičiuojama prekybos dienos, kurią fizinis arba juridinis asmuo turi atitinkamą poziciją, 24.00 val. Tas laikas taikomas visiems sandoriams, nepriklausomai nuo naudotų prekybos priemonių, taip pat sandoriams, kurie buvo atlikti vykdant neautomatizuotą ar automatizuotą prekybą, ir nepriklausomai nuo to, ar sandoriai įvyko normaliomis prekybos valandomis. Pranešama arba atskleidžiama ne vėliau kaip kitos prekybos dienos 15.30 val. Šioje dalyje nurodytas laikas skaičiuojamas pagal atitinkamos kompetentingos valdžios institucijos, kuriai turi būti pranešta apie atitinkamą poziciją, valstybės narės laiką.
3. Pranešant informaciją atitinkamai kompetentingai valdžios institucijai užtikrinamas informacijos konfidencialumas; taip pat turi būti įtraukti pranešimo šaltinio autentiškumo patvirtinimo mechanizmai.
4. Atskleidžiant informaciją viešai, kaip nustatyta 6 straipsnyje, užtikrinama galimybė greitai susipažinti su informacija nediskriminacinėmis sąlygomis. Ta informacija skelbiama pagrindinėje interneto svetainėje, kurią administruoja arba prižiūri atitinkama kompetentinga valdžios institucija. Tos interneto svetainės adresą kompetentingos valdžios institucijos praneša EVPRI, kuri savo ruožtu į savo interneto svetainę įkelia nuorodą į visas tokias pagrindines interneto svetaines.
5. Siekdama užtikrinti nuoseklų šio straipsnio taikymą, EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų, kuriais nustatomi taikant 1 dalį pateiktinos informacijos duomenys, projektus.
EVPRI pateikia Komisijai tų techninių reguliavimo standartų projektus ne vėliau kaip 2012 m. kovo 31 d.
Pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10-14 straipsnius Komisijai suteikiami įgaliojimai patvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus.
6. Siekdama užtikrinti vienodas 4 dalies taikymo sąlygas, EVPRI parengia techninių įgyvendinimo standartų, kuriais nustatomi galimi informacijos atskleidimo visuomenei būdai, projektus.
EVPRI pateikia Komisijai tų techninių įgyvendinimo standartų projektus ne vėliau kaip 2012 m. kovo 31 d.
Pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 15 straipsnį Komisijai suteikiami įgaliojimai patvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius įgyvendinimo standartus.
10 straipsnis
Informacijos pranešimo ir atskleidimo reikalavimų taikymas
5, 6, 7 ir 8 straipsniuose nustatyti informacijos pranešimo ir atskleidimo reikalavimai taikomi fiziniams arba juridiniams asmenims, nuolat gyvenantiems arba įsikūrusiems Sąjungoje arba trečiojoje šalyje.
11 straipsnis
EVPRI teiktina informacija
1. Kompetentingos valdžios institucijos kas ketvirtį teikia EVPRI apibendrintą informaciją apie su išleistu akciniu kapitalu ir išleistais valstybės skolos vertybiniais popieriais susijusias grynąsias trumpąsias pozicijas ir su valstybės kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoriais susijusias nepadengtas pozicijas, kurių atžvilgiu jos yra atitinkamos kompetentingos valdžios institucijos ir gauna pranešimus pagal 5, 7 ir 8 straipsnius.
2. Vykdydama savo pareigas pagal šį reglamentą, EVPRI bet kada gali reikalauti iš atitinkamos kompetentingos valdžios institucijos pateikti papildomą informaciją apie su išleistu akciniu kapitalu ir išleistais valstybės skolos vertybiniais popieriais susijusias grynąsias trumpąsias pozicijas arba su valstybės kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoriais susijusias nepadengtas pozicijas.
Kompetentinga valdžios institucija pateikia prašytą informaciją EVPRI ne vėliau kaip per septynias kalendorines dienas. Kai vyksta neigiami įvykiai arba pokyčiai, dėl kurių susijusioje valstybėje narėje arba kurioje nors kitoje valstybėje narėje kyla didelė grėsmė finansiniam stabilumui arba pasitikėjimui rinka, kompetentinga valdžios institucija, laikydamasi 5, 7 ir 8 straipsniuose nurodytų pranešimo reikalavimų, per 24 valandas pateikia EVPRI visą turimą informaciją.
3. Siekdama užtikrinti nuoseklų šio straipsnio taikymą, EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų, kuriuose nurodoma, kokia išsami informacija, nurodyta 1 ir 2 dalyse, turi būti teikiama, projektus.
EVPRI pateikia Komisijai tų techninių reguliavimo standartų projektus ne vėliau kaip 2012 m. kovo 31 d.
Pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10-14 straipsnius Komisijai suteikiami įgaliojimai patvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus.
4. Siekdama užtikrinti vienodas 1 dalies taikymo sąlygas, EVPRI parengia techninių įgyvendinimo standartų, kuriais nustatomi informacijos pateikimo pagal 1 ir 2 dalis būdai, projektus.
EVPRI pateikia Komisijai tų techninių įgyvendinimo standartų projektus ne vėliau kaip 2012 m. kovo 31 d.
Pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 15 straipsnį Komisijai suteikiami įgaliojimai patvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius įgyvendinimo standartus.
III SKYRIUS
NESUTARTŲ PASISKOLINTI VERTYBINIŲ POPIERIŲ PARDAVIMAS
12 straipsnis
Nesutartų pasiskolinti akcijų pardavimo apribojimai
1. Fizinis arba juridinis asmuo gali sudaryti skolintos akcijos, kuria leista prekiauti prekybos vietoje pardavimo susitarimą tik tuo atveju, jei tenkinama viena iš šių sąlygų:
a)
fizinis arba juridinis asmuo yra pasiskolinęs šią akciją; arba jis ėmėsi kitų veiksmų, kurių teisiniai padariniai panašūs;
b)
fizinis arba juridinis asmuo yra sudaręs šios akcijos skolinimo susitarimą arba turi kitų neginčijamai pagal sutarčių arba nuosavybės teisę vykdytinų reikalavimų, kuriuos tenkinant jam būtų perduota atitinkamo skaičiaus tos pačios rūšies vertybinių popierių nuosavybės teisė, kad atėjus atsiskaitymo terminui, būtų galima atsiskaityti;
c)
fizinis arba juridinis asmuo yra sudaręs susitarimą su trečiąja šalimi, pagal kurį ši trečioji šalis patvirtino, kad susitarta pasiskolinti akciją ir kad trečiųjų šalių atžvilgiu ėmėsi priemonių, būtinų, kad fizinis arba juridinis asmuo galėtų pagrįstai tikėtis, jog atėjus atsiskaitymo terminui bus galima atsiskaityti.
2. Siekiant užtikrinti vienodas 1 dalies taikymo sąlygas, EVPRI parengia techninių įgyvendinimo standartų, kuriais nustatoma, kokių tipų sutartimis, susitarimais ar priemonėmis deramai užtikrinama, kad akciją bus galima gauti, kai reikės atsiskaityti, projektą. Nustatydama būtinas priemones, kurias taikant būtų galima pagrįstai tikėtis, kad bus atsiskaityta nustatytu laiku, EVPRI, inter alia, atsižvelgia į dienos prekybą ir į akcijų likvidumą.
EVPRI pateikia Komisijai tų techninių įgyvendinimo standartų projektus ne vėliau kaip 2012 m. kovo 31 d.
Komisijai suteikiamas įgaliojimas pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 15 straipsnį tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius įgyvendinimo standartus.
13 straipsnis
Nesutartų pasiskolinti valstybės skolos vertybinių popierių pardavimo apribojimai
1. Fizinis arba juridinis asmuo gali sudaryti skolinto valstybės skolos vertybinio popieriaus pardavimo susitarimą tuo atveju, jei tenkinama kuri nors iš šių sąlygų:
a)
fizinis arba juridinis asmuo yra pasiskolinęs valstybės skolos vertybinį popierių arba ėmėsi kitų veiksmų, kurių teisiniai padariniai panašūs;
b)
fizinis arba juridinis asmuo yra sudaręs valstybės skolos vertybinio popieriaus skolinimo susitarimą arba turi kitų neginčijamai pagal sutarčių arba nuosavybės teisę vykdytinų reikalavimų kad jam būtų perduotas atitinkamas tos pačios klasės vertybinių popierių skaičius, siekiant, kad atėjus atsiskaitymo terminui būtų galima atsiskaityti; ar
c)
fizinis arba juridinis asmuo yra sudaręs susitarimą su trečiąja šalimi, pagal kurį ši trečioji šalis patvirtino, kad susitarta paskolinti valstybės skolos vertybinį popierių fiziniam arba juridiniam asmeniui arba kad jis gali dėl kitų priežasčių pagrįstai tikėtis, kad atėjus atsiskaitymo terminui, bus galima atsiskaityti.
2. 1 dalyje nurodyti apribojimai netaikomi, jei sandoriu apdraudžiama emitento skolos finansinių priemonių, kurių kainodara labai susijusi su atitinkamos valstybės skolos vertybinio popieriaus kainodara, ilgoji pozicija.
3. Jei valstybės skolos vertybinių popierių likvidumas sumažėja tiek, kad nebesiekia ribos, nustatytos pagal 4 dalyje nurodytą metodiką, atitinkama kompetentinga valdžios institucija gali laikinai sustabdyti 1 dalyje nurodytų apribojimų taikymą. Prieš sustabdydama tų apribojimų taikymą atitinkama kompetentinga valdžios institucija praneša EVPRI ir kitoms kompetentingoms valdžios institucijoms apie siūlomą sustabdymą.
Sustabdymas galioja pradinį ne ilgesnį kaip šešių mėnesių laikotarpį nuo jo paskelbimo atitinkamos kompetentingos valdžios institucijos interneto svetainėje datos. Sustabdymas gali būti pratęstas laikotarpiams, kurių kiekvienas neviršija šešių mėnesių, jei priežastys, dėl kurių buvo sustabdyta, ir toliau egzistuoja. Jei sustabdymas nepratęsiamas iki pradinio laikotarpio pabaigos arba bet kurio tolesnio pratęsimo laikotarpio pabaigos, jis savaime nustoja galioti.
Gavusi atitinkamos kompetentingos valdžios institucijos pranešimą, EVPRI per 24 valandas pagal 4 dalį pateikia nuomonę dėl sustabdymo ar sustabdymo atnaujinimo atvejų, apie kuriuos pranešta. Nuomonė skelbiama EVPRI interneto svetainėje.
4. Komisija priima deleguotuosius aktus pagal 42 straipsnį ir nustato šio straipsnio 3 dalyje nurodytos su išleistais valstybės skolos vertybiniais popieriais susijusios likvidumo ribos apskaičiavimo parametrus ir metodą.
Parametrai ir metodai, pagal kuriuos valstybės narės apskaičiuoja ribą, nustatomi taip, kad pasiekus ją likvidumas labai sumažėtų palyginti su vidutiniu atitinkamos valstybės skolos vertybinių popierių likvidumo lygiu.
Ši riba apibrėžiama remiantis atitinkamai valstybės skolos vertybinių popierių rinkai būdingais objektyviais kriterijais, įskaitant bendrą likusių kiekvieno valstybės skolos vertybinių popierių emitento išleistų valstybės skolos vertybinių popierių vertę.
5. Siekdama užtikrinti vienodas 1 dalies taikymo sąlygas, EVPRI gali parengti techninių įgyvendinimo standartų, kuriais nustatoma, kokių tipų sutartimis arba susitarimais deramai užtikrinama, kad valstybės skolos vertybinį popierių bus galima gauti, kai reikės atsiskaityti, projektą. EVPRI pirmiausia atsižvelgia į poreikį išsaugoti rinkų, ypač valstybės obligacijų rinkų ir valstybės obligacijų atpirkimo rinkų, likvidumą.
EVPRI pateikia Komisijai tų techninių įgyvendinimo standartų projektus ne vėliau kaip 2012 m. kovo 31 d.
Komisijai suteikiamas įgaliojimas pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 15 straipsnį tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius įgyvendinimo standartus.
14 straipsnis
Nepadengtų valstybės kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių apribojimai
1. Fizinis arba juridinis asmuo gali sudaryti valstybės kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorius tik tada, kai dėl šio sandorio nesudaroma 4 straipsnyje nurodyta nepadengta valstybės kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių pozicija.
2. Kompetentinga valdžios institucija gali laikinai sustabdyti 1 dalyje nurodytų apribojimų taikymą, jei ji turi objektyvių priežasčių manyti, kad valstybės skolos vertybinių popierių rinka tinkamai neveikia ir kad tokie apribojimai gali daryti neigiamą poveikį valstybės kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių rinkai, ypač todėl, kad sukeltų skolinimosi kainų valstybės skolos vertybinių popierių emitentams didėjimą arba paveiktų valstybės skolos vertybinių popierių emitentų galimybes išleisti naujus skolos vertybinius popierius. Tos priežastys grindžiamos tokiais rodikliais:
a)
aukšta arba kylanti valstybės skolos vertybinių popierių palūkanų norma;
b)
valstybės skolos vertybinių popierių palūkanų normų skirtumo padidėjimas, palyginti su kitų valstybės skolos vertybinių popierių emitentų valstybės skolos vertybiniais popieriais;
c)
valstybės kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių skirtumo padidėjimas, palyginti su jų kreive ir su kitais valstybės emitentais;
d)
valstybės skolos vertybinių popierių kainos grįžimo į pradinę pusiausvyrą po didelio prekybos sandorio savalaikiškumas;
e)
valstybės skolos vertybinių popierių, kuriais gali būti prekiaujama, kiekis.
Kompetentinga valdžios institucija gali taip pat taikyti kitus rodiklius, nei tie, kurie nurodyti pirmos pastraipos a-e punktuose.
Prieš sustabdydama apribojimų pagal šį straipsnį taikymą, atitinkama kompetentinga valdžios institucija praneša EVPRI ir kitoms kompetentingoms valdžios institucijoms apie siūlomą sustabdymą ir nurodo priežastis, kuriais jis grindžiamas.
Sustabdymas galioja pradinį ne ilgesnį nei 12 mėnesių laikotarpį nuo jo paskelbimo atitinkamos kompetentingos valdžios institucijos interneto svetainėje datos. Sustabdymas gali būti pratęstas laikotarpiams, kurių kiekvienas neviršija šešių mėnesių, jei priežastys, dėl kurių buvo sustabdyta, ir toliau egzistuoja. Jei sustabdymas nepratęsiamas iki pradinio laikotarpio pabaigos arba bet kurio tolesnio pratęsimo laikotarpio pabaigos, jis savaime nustoja galioti.
Gavusi atitinkamos kompetentingos valdžios institucijos pranešimą, EVPRI per 24 valandas pateikia nuomonę dėl numatyto sustabdymo ar sustabdymo atnaujinimo, nepriklausomai nuo to, ar kompetentinga valdžios institucija priėmė sprendimą dėl sustabdymo, remdamasi pirmos pastraipos a-e punktuose pateiktais rodikliais, ar kitais rodikliais. Kai numatytas sustabdymas ar sustabdymo atnaujinimas grindžiamas antra pastraipa, nuomonėje turi būti pateiktas rodiklių, kuriais rėmėsi kompetentinga valdžios institucija, įvertinimas. Nuomonė skelbiama EVPRI interneto svetainėje.
15 straipsnis
Supirkimo procedūros
1. Su akcijomis susijusias tarpuskaitos paslaugas teikianti pagrindinė sandorio šalis valstybėje narėje užtikrina, kad būtų nustatytos visus toliau pateiktus reikalavimus atitinkančios procedūros:
a)
jei akcijas parduodantis fizinis arba juridinis asmuo atsiskaitydamas negali pateikti akcijų per keturias darbo dienas nuo atsiskaitymo termino dienos, automatiškai pradedamos taikyti akcijų supirkimo procedūros, kad būtų galima atsiskaityti;
b)
jei negalima supirkti akcijų, kad jas būtų galima pateikti, pateikimo dieną pirkėjui sumokama suma, pagrįsta pateiktinų akcijų verte, ir suma už pirkėjo patirtus nuostolius dėl neatsiskaitymo; ir
c)
neatsiskaitęs fizinis arba juridinis asmuo padengia visas pagal a ir b punktus sumokėtas sumas.
2. Su akcijomis susijusias tarpuskaitos paslaugas teikianti pagrindinė sandorio šalis valstybėje narėje užtikrina, kad būtų nustatytos procedūros, kuriomis užtikrinama, kad akcijas parduodantis fizinis arba juridinis asmuo, nepateikęs akcijų atsiskaitymo dieną, privalėtų kasdien mokėti mokėjimus už kiekvieną neatsiskaitymo dieną.
Kasdieniai mokėjimai turi būti pakankamai dideli, kad jais fiziniai arba juridiniai asmenys būtų atgrasomi nuo neatsiskaitymo.
IV SKYRIUS
IŠIMTYS
16 straipsnis
Išimtis, kai pagrindinė prekybos vieta yra trečiojoje šalyje
1. 5, 6, 12 ir 15 straipsniai netaikomi įmonės akcijoms, kuriomis leista prekiauti prekybos vietoje Sąjungoje, jei pagrindinė akcijų prekybos vieta yra trečiojoje šalyje.
2. Atitinkama kompetentinga valdžios institucija bent kas dvejus metus nustato, ar įmonės akcijų, kuriomis prekiaujama prekybos vietoje Sąjungoje ir prekybos vietoje trečiojoje šalyje, pagrindinė prekybos vieta yra trečiojoje šalyje.
Atitinkama kompetentinga valdžios institucija praneša EVRPI apie visas tokias akcijas, kurių pagrindinė prekybos vieta nustatyta esanti trečiojoje šalyje.
EVPRI kas dvejus metus skelbia akcijų, kurių pagrindinė prekybos vieta yra trečiojoje šalyje, sąrašą. Sąrašas galioja dvejus metus.
3. Siekdama užtikrinti nuoseklų šio straipsnio taikymo suderinimą, EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų, kuriais nustatomas apyvartos apskaičiavimo metodas, siekiant nustatyti pagrindinę akcijos prekybos vietą, projektus.
EVPRI pateikia Komisijai tų techninių reguliavimo standartų projektus ne vėliau kaip 2012 m. kovo 31 d.
Pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10-14 straipsnius Komisijai suteikiami įgaliojimai patvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus.
4. Siekdama užtikrinti vienodas 1 ir 2 dalių taikymo sąlygas, EVPRI parengia techninių įgyvendinimo standartų projektus, kuriais nustatoma:
a)
kada ir kuriam laikotarpiui turi būti apskaičiuojama pagrindinė akcijos prekybos vieta;
b)
kada atitinkama kompetentinga valdžios institucija praneša EVRPI apie tas akcijas, kurių pagrindinė prekybos vieta yra trečiojoje šalyje;
c)
nuo kada turi galioti EVRPI paskelbtas sąrašas.
EVPRI pateikia Komisijai tų techninių įgyvendinimo standartų projektus ne vėliau kaip 2012 m. kovo 31 d.
Pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 15 straipsnį Komisijai suteikiami įgaliojimai patvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius įgyvendinimo standartus.
17 straipsnis
Išimtis rinkos formavimo veiklai ir pirminės rinkos operacijoms
1. 5, 6, 7, 12, 13 ir 14 straipsniai netaikomi sandoriams, kurie atliekami vykdant rinkos formavimo veiklą.
2. Komisija pagal 44 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą gali priimti sprendimus, kuriuose nustatoma, kad trečiosios šalies teisės ir priežiūros sistema užtikrinama, jog toje trečiojoje šalyje leidimą veikti turinti rinka atitinka teisiškai privalomus reikalavimus, kurie 1 dalyje nustatytos išimties taikymo atžvilgiu atitinka Direktyvos 2004/39/EB III antraštinės dalies, 2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/6/EB dėl prekybos vertybiniais popieriais, pasinaudojant viešai neatskleista informacija, ir manipuliavimo rinka (piktnaudžiavimo rinka) (13) ir 2004 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/109/EB dėl informacijos apie emitentus, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, skaidrumo reikalavimų suderinimo (14) reikalavimus ir kurie toje trečiojoje šalyje veiksmingai prižiūrimi ir vykdomi.
Trečiosios šalies teisės ir priežiūros sistema gali būti laikoma lygiaverte, jei tos trečiosios šalies:
a)
rinkos turi veiklos leidimą, joms nuolat veiksmingai taikoma priežiūra ir užtikrinamas reikalavimų vykdymas;
b)
rinkose nustatytos aiškios ir skaidrios leidimo prekiauti vertybiniais popieriais taisyklės, kad vertybiniais popieriais būtų galima prekiauti sąžiningai, metodiškai ir veiksmingai ir kad jie laisvai judėtų;
c)
vertybinių popierių emitentams taikomi periodiniai ir nuolatiniai informacijos teikimo reikalavimai, kuriais užtikrinamas aukštas investuotojų apsaugos lygis; ir
d)
rinkos skaidrumas ir vientisumas užtikrinami užkertant kelią piktnaudžiavimui rinka naudojantis viešai neatskleista informacija ir manipuliuojant rinka.
3. 7, 13 ir 14 straipsniai netaikomi fizinių arba juridinių asmenų veiklai, jei jie, veikdami kaip įgaliotieji pirminiai makleriai pagal susitarimą su valstybės skolos vertybinių popierių emitentu, yra finansinės priemonės pirminės arba antrinės rinkos operacijų, susijusių su valstybės skolos vertybiniais popieriais, vykdytojai.
4. Šio reglamento 5, 6, 12, 13 ir 14 straipsniai netaikomi fiziniams arba juridiniams asmenims, sudarantiems skolinto vertybinio popieriaus pardavimo susitarimą arba turintiems grynąsias trumpąsias pozicijas, susijusias su stabilizavimo užtikrinimu pagal 2003 m. gruodžio 22 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 2273/2003, įgyvendinančio Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/6/EB dėl išimčių, taikomų išperkamojo pirkimo programoms ir finansinių priemonių stabilizavimui (15), III skyrių.
5. 1 dalyje nurodyta išimtis taikoma tik tuo atveju, jei susiję fiziniai arba juridiniai asmenys savo buveinės valstybės narės kompetentingai valdžios institucijai raštu pranešė, kad ketina pasinaudoti išimtimi. Pranešimas pateikiamas ne vėliau kaip likus 30 kalendorinių dienų iki fizinio arba juridinio asmens numatytos išimties pirmojo taikymo pradžios.
6. 3 dalyje nurodyta išimtis taikoma tik tuo atveju, jei įgaliotasis pirminis makleris kompetentingai valdžios institucijai atitinkamų valstybės skolos vertybinių popierių atveju raštu pranešė, kad jis ketina pasinaudoti išimtimi. Pranešimas pateikiamas ne vėliau kaip likus 30 kalendorinių dienų iki fizinio arba juridinio asmens, veikiančio kaip įgaliotasis pirminis makleris, numatytos išimties pirmojo taikymo pradžios.
7. 5 ir 6 dalyse nurodyta kompetentinga valdžios institucija gali uždrausti naudotis išimtimi, jei mano, kad fizinis arba juridinis asmuo netenkina išimties sąlygų. Bet koks draudimas nustatomas per 5 arba 6 dalyje nurodytą 30 kalendorinių dienų laikotarpį arba vėliau, jei kompetentinga valdžios institucija sužino, kad pasikeitė fizinio ar juridinio asmens aplinkybės ir jis nebetenkina išimties sąlygų.
8. Trečiosios šalies subjektas, neturintis leidimo veikti Sąjungoje, siunčia 5 ir 6 dalyse nurodytą pranešimą Sąjungos pagrindinės prekybos vietos, kurioje jis prekiauja, kompetentingai valdžios institucijai.
9. Fizinis arba juridinis asmuo, pateikęs pranešimą pagal 5 dalį, kuo greičiau raštu praneša savo buveinės valstybės narės kompetentingai valdžios institucijai, jei įvyko pokyčių, turinčių įtakos jo tinkamumui naudotis išimtimi, arba jei jis daugiau nebenori šia išimtimi naudotis.
10. Fizinis arba juridinis asmuo, pateikęs pranešimą pagal 6 dalį, kuo greičiau raštu praneša atitinkamai kompetentingai valdžios institucijai atitinkamų valstybės skolos vertybinių popierių atveju, jei įvyko pokyčių, turinčių įtakos jo tinkamumui naudotis išimtimi, arba jei jis daugiau nebenori šia išimtimi naudotis.
11. Buveinės valstybės narės kompetentinga valdžios institucija gali raštu prašyti iš fizinio arba juridinio asmens, kuris veikia naudodamasis 1, 3 arba 4 dalyse nustatytomis išimtimis, pateikti informaciją apie pagal išimtį turimas trumpąsias pozicijas arba vykdomą veiklą. Fizinis arba juridinis asmuo pateikia informaciją ne vėliau kaip per keturias kalendorines dienas po prašymo pateikimo datos.
12. Kompetentinga valdžios institucija pagal 5 arba 9 dalis per dvi savaites nuo pranešimo EVRPI praneša apie visus rinkos formuotojus ir pagal 6 arba 10 dalis - apie įgaliotuosius pirminius maklerius, kurie naudojasi išimtimi, ir apie visus rinkos formuotojus ir įgaliotuosius pirminius maklerius, kurie nebesinaudoja išimtimi.
13. EVPRI savo interneto svetainėje skelbia rinkos formuotojų ir įgaliotųjų pirminių maklerių, kurie naudojasi išimtimi, sąrašą ir jį atnaujina.
14. Asmuo gali pateikti pranešimą pagal šį straipsnį kompetentingai valdžios institucijai, o kompetentinga valdžios institucija - EVPRI bet kuriuo metu per 60 kalendorinių dienų iki 2012 m. lapkričio 1 d.
V SKYRIUS
INTERVENCINIAI KOMPETENTINGŲ VALDŽIOS INSTITUCIJŲ IR EVPRI ĮGALIOJIMAI
1 SKIRSNIS
Kompetentingų valdžios institucijų įgaliojimai
18 straipsnis
Pranešimas ir informacijos atskleidimas išskirtinėmis aplinkybėmis
1. Atsižvelgdama į 22 straipsnį, kompetentinga valdžios institucija gali reikalauti iš fizinių arba juridinių asmenų, turinčių grynąsias trumpąsias pozicijas, susijusias su konkrečiomis finansinėmis priemonėmis arba jų klase, pateikti jai arba atskleisti visuomenei informaciją apie poziciją, kai ji pasiekia kompetentingos valdžios institucijos nustatytą pranešimo ribą arba jos nebesiekia, ir jei:
a)
vyksta neigiami įvykiai arba pokyčiai, dėl kurių kyla didelė grėsmė finansiniam stabilumui arba pasitikėjimui rinka atitinkamoje valstybėje narėje arba vienoje ar keliose kitose valstybėse narėse; ir
b)
šios priemonės imtis būtina siekiant mažinti šią grėsmę ir ji neturės žalingo poveikio finansų rinkų veiksmingumui, kuris būtų neproporcingas jos naudai.
2. Šio straipsnio 1 dalis netaikoma finansinėms priemonėms, kurioms jau taikomi 5-8 straipsniuose nustatyti skaidrumo reikalavimai. 1 dalyje nurodyta priemonė gali būti taikoma kompetentingos valdžios institucijos nustatytomis aplinkybėmis arba taikant jos nustatytas išimtis. Pirmiausia išimtys gali būti nustatytos rinkos formavimo ir pirminės rinkos veiklai.
19 straipsnis
Skolintojų teikiama informacija išskirtinėmis aplinkybėmis
1. Atsižvelgdama į 22 straipsnį, kompetentinga valdžios institucija gali imtis šio straipsnio 2 dalyje nurodytos priemonės, jei:
a)
vyksta neigiami įvykiai arba pokyčiai, dėl kurių kyla didelė grėsmė finansiniam stabilumui arba pasitikėjimui rinka atitinkamoje valstybėje narėje arba vienoje ar daugiau kitų valstybių narių; ir
b)
šios priemonės imtis būtina siekiant mažinti šią grėsmę ir ji neturės žalingo poveikio finansų rinkų veiksmingumui, kuris būtų neproporcingas jos naudai.
2. Kompetentinga valdžios institucija gali reikalauti, kad fiziniai arba juridiniai asmenys, kurie skolina konkrečią finansinę priemonę arba finansinių priemonių klasę, praneštų apie gerokai pasikeitusius mokesčius, kurių reikalaujama už tokį skolinimąsi.
20 straipsnis
Skolintų vertybinių popierių pardavimo ir panašių sandorių apribojimai išskirtinėmis aplinkybėmis
1. Atsižvelgdama į 22 straipsnį, kompetentinga valdžios institucija gali imtis vienos ar daugiau šio straipsnio 2 dalyje nurodytų priemonių, jei:
a)
vyksta neigiami įvykiai arba pokyčiai, dėl kurių kyla didelė grėsmė finansiniam stabilumui arba pasitikėjimui rinka atitinkamoje valstybėje narėje arba vienoje ar keliose kitose valstybėse narėse; ir
b)
šios priemonės imtis būtina siekiant mažinti šią grėsmę ir ji neturės žalingo poveikio finansų rinkų veiksmingumui, kuris būtų neproporcingas jos naudai.
2. Kompetentinga valdžios institucija gali nustatyti draudimą arba sąlygas fiziniams arba juridiniams asmenims, sudarantiems:
a)
skolintų vertybinių popierių pardavimo susitarimą; arba
b)
ne skolintų vertybinių popierių pardavimo sandorį, o kitokį sandorį, kuriuo sukuriama finansinė priemonė arba kuris su ja susijęs ir kurio tikslas arba vienas iš tikslų yra suteikti finansinį pranašumą tam fiziniam arba juridiniam asmeniui sumažėjus kitos finansinės priemonės kainai arba vertei.
3. Priemonė, kurios imtasi pagal 2 dalį, gali būti taikoma sandoriams, susijusiems su visomis finansinėmis priemonėmis, konkrečios klasės finansinėmis priemonėmis arba konkrečia finansine priemone. Ši priemonė gali būti taikoma kompetentingos valdžios institucijos nustatytomis aplinkybėmis arba taikant jos nustatytas išimtis. Pirmiausia išimtys gali būti nustatytos rinkos formavimo ir pirminės rinkos veiklai.
21 straipsnis
Valstybės kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių apribojimai išskirtinėmis aplinkybėmis
1. Atsižvelgdama į 22 straipsnį, kompetentinga valdžios institucija gali apriboti fizinio arba juridinio asmens galimybę sudaryti valstybės kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorius arba apriboti nepadengtų valstybės kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių pozicijų, kurias gali turėti tas asmuo, vertę, jei:
a)
vyksta neigiami įvykiai arba pokyčiai, dėl kurių kyla didelė grėsmė finansiniam stabilumui arba pasitikėjimui rinka atitinkamoje valstybėje narėje arba vienoje ar keliose kitose valstybėse narėse; ir
b)
šios priemonės imtis būtina siekiant mažinti šią grėsmę ir ji neturės žalingo poveikio finansų rinkų veiksmingumui, kuris būtų neproporcingas jos naudai.
2. Pagal 1 dalį vykdomą priemonę galima taikyti konkrečios klasės arba konkretiems valstybės kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoriams. Ši priemonė gali būti taikoma kompetentingos valdžios institucijos nustatytomis aplinkybėmis arba taikant jos nustatytas išimtis. Pirmiausia išimtys gali būti nustatytos rinkos formavimo ir pirminės rinkos veiklai.
22 straipsnis
Kitų kompetentingų valdžios institucijų priemonės
Nedarant poveikio 26 straipsniui, kompetentinga valdžios institucija finansinės priemonės, kurios atveju ji nėra atitinkama kompetentinga valdžios institucija, atžvilgiu gali nustatyti priemonę arba ją atnaujinti pagal 18, 19, 20 arba 21 straipsnius tik gavusi atitinkamos kompetentingos valdžios institucijos sutikimą.
23 straipsnis
Įgaliojimas laikinai apriboti skolintų finansinių priemonių pardavimą labai sumažėjus kainai
1. Kai finansinės priemonės kaina prekybos vietoje per vieną prekybos dieną labai sumažėja, palyginti su ankstesnės prekybos dienos rinkos uždarymo kaina toje prekybos vietoje, tos prekybos vietos buveinės valstybės narės kompetentinga valdžios institucija apsvarsto, ar tikslinga uždrausti fiziniams arba juridiniams asmenims arba apriboti jų galimybę užsiimti tos skolintos finansinės priemonės pardavimu toje prekybos vietoje arba kitaip apriboti sandorius, susijusius su šia finansine priemone, toje prekybos vietoje, siekiant išvengti nevaldomo šios finansinės priemonės kainos mažėjimo.
Kompetentinga valdžios institucija, pagal pirmą pastraipą nusprendusi, kad nustatyti draudimą arba apribojimą tikslinga, akcijos arba skolos finansinės priemonės atveju uždraudžia fiziniams ir juridiniams asmenims toje prekybos vietoje sudaryti skolintų vertybinių popierių pardavimo susitarimus arba apriboja tokių susitarimų sudarymo galimybę arba kitos rūšies finansinės priemonės atveju - apriboja galimybę toje prekybos vietoje sudaryti šios finansinės priemonės sandorius, kad būtų užkirstas kelias nevaldomam finansinės priemonės kainos mažėjimui.
2. Pagal 1 dalį priemonė taikoma ne ilgiau nei iki kitos prekybos dienos, einančios po tos prekybos dienos, per kurią sumažėjo kaina, pabaigos. Jei kitos prekybos dienos, einančios po tos prekybos dienos, per kurią sumažėjo kaina, pabaigoje, nepaisant taikomos priemonės, finansinės priemonės vertė toliau labai mažėja bent puse sumos, numatytos 5 dalyje, palyginti su pirmosios prekybos dienos rinkos uždarymo kaina, kompetentinga valdžios institucija gali pratęsti priemonę tolesniam, ne ilgesniam nei dviejų prekybos dienų, einančių po antrosios prekybos dienos pabaigos, laikotarpiui.
3. 1 dalyje nurodyta priemonė taikoma kompetentingos valdžios institucijos nustatytomis aplinkybėmis arba taikant jos nustatytas išimtis. Pirmiausia išimtys gali būti nustatytos rinkos formavimo ir pirminės rinkos veiklai.
4. Prekybos vietos, kurioje finansinės priemonės vertė per vieną prekybos dieną sumažėjo verte, kuri nurodyta 5 dalyje, buveinės valstybės narės kompetentinga buveinės valstybės narės valdžios institucija informuoja EVPRI apie pagal 1 dalį priimtą sprendimą vėliausiai praėjus dviem valandoms nuo tos prekybos dienos pabaigos. EVPRI nedelsiant informuoja prekybos vietų, kuriose prekiaujama ta pačia finansine priemone, buveinės valstybių narių kompetentingas buveinės valstybės narės valdžios institucijas.
Jei kompetentinga valdžios institucija nesutinka su veiksmais, kurių ėmėsi kita kompetentinga valdžios institucija finansinių priemonių, kuriomis prekiaujama įvairiose prekybos vietose, reguliuojamose įvairių kompetentingų valdžios institucijų, atžvilgiu, EVPRI gali padėti toms valdžios institucijoms pasiekti susitarimą Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 19 straipsnyje nurodyta tvarka.
Taikinimas baigiamas prieš vidurnaktį tos pačios prekybos dienos pabaigoje. Jei kompetentingos valdžios institucijos per taikinimo laikotarpį nepasiekia susitarimo, EVPRI gali priimti sprendimą pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 19 straipsnio 3 dalį. Sprendimas priimamas prieš prasidedant kitai prekybos dienai.
5. Likvidžios akcijos vertės sumažėjimas yra 10 % arba daugiau, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1287/2006 22 straipsnyje, o nelikvidžių akcijų ir kitų klasių finansinių priemonių vertės sumažėjimas - Komisijos nustatytina suma.
6. EVPRI gali parengti ir nusiųsti Komisijai skirtą nuomonę dėl 5 dalyje nurodytos ribos pakoregavimo, atsižvelgdama į finansų rinkų pokyčius.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 42 straipsnį ir pakeisti šio straipsnio 5 dalyje nurodytas ribas atsižvelgiant į finansų rinkų pokyčius.
7. Komisija priima deleguotuosius aktus pagal 42 straipsnį nurodydama, koks finansinių priemonių, išskyrus likvidžias akcijas, vertės sumažėjimas laikomas dideliu, atsižvelgdama į kiekvienos klasės finansinių priemonių specifiką ir nestabilumo skirtumus.
8. Siekdama užtikrinti nuoseklų šio straipsnio taikymą, EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų, kuriais nustatomas 10 % likvidžių akcijų ir 7 dalyje nurodytos Komisijos nustatytos vertės sumažėjimo apskaičiavimo metodas, projektą.
EVPRI pateikia Komisijai tų techninių reguliavimo standartų projektus ne vėliau kaip 2012 m. kovo 31 d.
Pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10-14 straipsnius Komisijai suteikiami įgaliojimai patvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus.
24 straipsnis
Apribojimų laikotarpis
Pagal 18, 19, 20 ar 21 straipsnius nustatytai priemonei galioja pirminis trijų mėnesių neviršijantis laikotarpis nuo 25 straipsnyje nurodyto pranešimo paskelbimo datos.
Priemonės galiojimo laikas gali būti pratęstas kitiems laikotarpiams, kurių kiekvienas neviršija trijų mėnesių, jei vis dar galioja priežastys, dėl kurių buvo imtasi priemonės. Jei iki to trijų mėnesių laikotarpio pabaigos priemonės galiojimo laikas nepratęsiamas, ji savaime nustoja galioti.
25 straipsnis
Pranešimas apie apribojimus
1. Kompetentinga valdžios institucija savo interneto svetainėje skelbia pranešimą apie bet kokį sprendimą taikyti arba atnaujinti bet kurią 18-23 straipsniuose nurodytą priemonę.
2. Pranešime pateikiami bent šie duomenys:
a)
nustatytos priemonės, įskaitant sandorių finansines priemones ir klases, kurioms jos taikomos, ir jų trukmė;
b)
priežastys, dėl kurių kompetentinga valdžios institucija mano, kad būtina nustatyti priemones, įskaitant tas priežastis pagrindžiančius įrodymus.
3. 18-23 straipsniuose nurodyta priemonė įsigalioja, kai pranešimas paskelbiamas arba vėliau, pranešime nurodytu laiku, ir taikoma tik tiems sandoriams, kurie sudaryti po šios priemonės įsigaliojimo.
26 straipsnis
Pranešimas EVPRI ir kitoms kompetentingoms valdžios institucijoms
1. Prieš nustatydama arba atnaujindama bet kurią priemonę pagal 18, 19, 20 arba 21 straipsnius ir prieš nustatydama bet kurį apribojimą pagal 23 straipsnį, kompetentinga valdžios institucija EVPRI ir kitoms kompetentingoms valdžios institucijoms praneša apie savo siūlomą priemonę.
2. Pranešime pateikiama informacija apie siūlomas priemones, finansinių priemonių ir sandorių, kuriems jos bus taikomos, klases, priežastis, dėl kurių imtasi tų priemonių, pagrindžiančius įrodymus ir numatomos priemonių taikymo pradžios datą.
3. Apie pasiūlymą nustatyti arba atnaujinti priemonę pagal 18, 19, 20 ar 21 straipsnius pranešama ne vėliau nei likus 24 valandoms iki numatytos priemonės taikymo arba atnaujinimo pradžios. Išskirtinėmis aplinkybėmis, kai neįmanoma pranešti prieš 24 valandas, kompetentinga valdžios institucija gali pranešti vėliau nei likus 24 valandoms iki numatytos priemonės taikymo pradžios. Pranešimas apie apribojimą pagal 23 straipsnį pateikiamas prieš numatytą priemonės taikymo pradžią.
4. Kompetentinga valdžios institucija, gavusi pranešimą pagal šį straipsnį, gali imtis priemonių pagal 18-23 straipsnius toje valstybėje narėje, kai ji pritaria, kad būtina imtis priemonės siekiant padėti pranešimą pateikiančiai kompetentingai valdžios institucijai. Be to, kompetentinga valdžios institucija, kuri gauna pranešimą, pagal 1-3 dalis taip pat praneša, kai ji siūlo imtis priemonių.
2 SKIRSNIS
EVPRI įgaliojimai
27 straipsnis
EVPRI koordinavimas
1. Kompetentingoms valdžios institucijoms imantis priemonių pagal 1 skirsnį, EVPRI atlieka pagalbinį ir koordinavimo vaidmenį. Pirmiausia EVPRI užtikrina, kad kompetentingos valdžios institucijos taikytų nuoseklų požiūrį priemonėms, kurių imtasi, ypač kai būtina naudotis intervenciniais įgaliojimais, taip pat bet kokių nustatytų priemonių pobūdžio ir tokių priemonių taikymo pradžios ir trukmės atžvilgiu.
2. Pagal 26 straipsnį gavusi pranešimą apie bet kokią pagal 18, 19, 20 arba 21 straipsnį nustatytiną arba atnaujintiną priemonę, EVPRI per 24 valandas pateikia nuomonę apie tai, ar, jos nuomone, taikomos arba siūlomos priemonės imtis būtina siekiant reaguoti į išskirtines aplinkybes. Nuomonėje nurodoma, ar EVPRI mano, kad įvyksto neigiami įvykiai arba pokyčiai, dėl kurių kyla didelė grėsmė finansiniam stabilumui arba pasitikėjimui rinka vienoje ar daugiau valstybių narių, ar taikoma arba pasiūlyta priemonė tikslinga ir proporcinga siekiant mažinti šią grėsmę ir ar pagrįsta pasiūlyta bet kurios tokios priemonės taikymo trukmė. Jei EVPRI mano, kad siekiant mažinti grėsmę būtinai reikia, kad kitos kompetentingos valdžios institucijos imtųsi kokių nors priemonių, ji tai taip pat nurodo savo nuomonėje. Nuomonė skelbiama EVPRI interneto svetainėje.
3. Kai kompetentinga valdžios institucija siūlo imtis arba imasi priemonių, prieštaraujančių 2 dalyje nurodytai EVPRI nuomonei, arba atsisako imtis priemonių nurodytų EVPRI nuomonėje pagal tą dalį, ji per 24 valandas po to, kai gauna EVPRI nuomonę, skelbia savo interneto svetainėje pranešimą, išsamiai paaiškindama tokių veiksmų priežastis. Kai susidaro tokia padėtis, EVPRI apsvarsto, ar įvykdytos sąlygos ir ar šiuo atveju tinkama naudotis savo intervenciniais įgaliojimais pagal 28 straipsnį.
4. EVPRI reguliariai ir, bet kuriuo atveju, bent kas tris mėnesius peržiūri pagal šį straipsnį nustatytas priemones. Jei priemonė praėjus tokiam trijų mėnesių laikotarpiui neatnaujinama, jos galiojimas savaime baigiasi.
28 straipsnis
Intervenciniai EVPRI įgaliojimai išskirtinėmis aplinkybėmis
1. Remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 9 straipsnio 5 dalimi ir laikydamasi šio straipsnio 2 dalies sąlygų EVPRI:
a)
prašo iš fizinių arba juridinių asmenų, turinčių grynąsias trumpąsias pozicijas, susijusias su konkrečia finansine priemone arba finansinių priemonių klase, pranešti kompetentingai valdžios institucijai arba atskleisti visuomenei informaciją apie visas šias pozicijas; arba
b)
nustato draudimą arba sąlygas fiziniams arba juridiniams asmenims sudaryti skolintų vertybinių popierių pardavimo susitarimus arba sandorius, kuriais sukuriama kita finansinė priemonė, negu 1 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytos finansinės priemonės, arba kurie yra su ja susiję, kurių tikslas arba vienas iš tikslų yra suteikti finansinį pranašumą tam fiziniam arba juridiniam asmeniui sumažėjus kitos finansinės priemonės kainai arba vertei.
Priemonė gali būti taikoma konkrečiomis EVPRI nustatytomis aplinkybėmis arba taikant jos nustatytas išimtis. Pirmiausia išimtys gali būti nustatytos rinkos formavimo ir pirminės rinkos veiklai.
2. EVPRI priima sprendimą pagal 1 dalį tik tuo atveju, jei:
a)
1 dalies a ir b punktuose išvardytomis priemonėmis mažinama grėsmė metodiškam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba visos Sąjungos finansų sistemos arba jos dalies stabilumui ir daromas tarpvalstybinis poveikis; ir
b)
jokia kompetentinga valdžios institucija nesiėmė priemonių grėsmei mažinti arba viena ar daugiau kompetentingų valdžios institucijų ėmėsi priemonių, kuriomis grėsmė tinkamai nesumažinama.
3. Imdamasi 1 dalyje nurodytų priemonių, EVPRI atsižvelgia į tai, kiek priemone:
a)
reikšmingai mažinama grėsmė metodiškam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba visos Sąjungos finansų sistemos arba jos dalies stabilumui arba reikšmingai didinamas kompetentingų valdžios institucijų gebėjimas stebėti grėsmę;
b)
nesudaroma reguliacinio arbitražo rizika;
c)
nedaromas žalingas poveikis finansų rinkų efektyvumui, įskaitant poveikį, padarytą mažinant tų rinkų likvidumą arba sukeliant neaiškumą rinkos dalyviams, kuris būtų neproporcingas priemonės naudai.
Jei viena ar daugiau kompetentingų valdžios institucijų ėmėsi priemonės pagal 18, 19, 20 arba 21 straipsnius, EVPRI gali imtis bet kurios šio straipsnio 1 dalyje nurodytos priemonės, nepateikdama 27 straipsnyje numatytos nuomonės.
4. Prieš nuspręsdama nustatyti arba atnaujinti 1 dalyje nurodytą priemonę, EVPRI konsultuojasi su ESRV, o prireikus su kitomis atitinkamomis valdžios institucijomis.
5. Prieš nuspręsdama nustatyti arba atnaujinti 1 dalyje nurodytą priemonę, EVPRI praneša susijusioms kompetentingoms valdžios institucijoms apie priemonę, kurią siūlo taikyti. Pranešime pateikiama informacija apie siūlomas priemones, finansinių priemonių ir sandorių, kuriems jos bus taikomos, klasę, tas priemones pagrindžiančias priežastis ir numatomos priemonių taikymo pradžios datą.
6. Pranešama ne vėliau nei likus 24 valandoms iki priemonės taikymo arba atnaujinimo pradžios. Išskirtinėmis aplinkybėmis, kai neįmanoma pranešti prieš 24 valandas, EVPRI gali pranešti vėliau, nei likus 24 valandoms iki numatytos priemonės taikymo pradžios.
7. EVPRI savo interneto svetainėje skelbia pranešimą apie bet kokį sprendimą nustatyti arba atnaujinti bet kurią 1 dalyje nurodytą priemonę. Pranešime nurodoma bent:
a)
nustatytos priemonės, įskaitant sandorių finansines priemones ir klases, kurioms jos taikomos, ir jų trukmė; ir
b)
priežastys, dėl kurių EVPRI mano, kad būtina nustatyti priemones, įskaitant tas priežastis pagrindžiančius įrodymus.
8. Nusprendusi taikyti arba atnaujinti bet kurią 1 dalyje nurodytą priemonę, EVPRI nedelsdama praneša kompetentingoms valdžios institucijoms apie priemones, kurių ėmėsi.
9. Priemonė įsigalioja, kai pranešimas paskelbiamas EVPRI interneto svetainėje arba vėliau, pranešime nurodytu laiku, ir taikoma tik tiems sandoriams, kurie sudaryti po priemonės įsigaliojimo.
10. EVPRI 1 dalyje nurodytas priemones persvarsto periodiškai ir bent kas tris mėnesius. Jei priemonė iki tokio trijų mėnesių laikotarpio pabaigos neatnaujinama, jos galiojimas automatiškai baigiasi. Priemonių atnaujinimui taikomos 2-9 dalys.
11. EVPRI pagal šį straipsnį patvirtinta priemonė yra viršesnė už bet kurias ankstesnes priemones, kurių kompetentinga valdžios institucija ėmėsi pagal 1 skirsnį.
29 straipsnis
EVPRI įgaliojimai esant kritinei padėčiai, susijusiai su valstybės skolos vertybiniais popieriais
Esant kritinei padėčiai, susijusiai su valstybės skolos vertybiniais popieriais ar su valstybės kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoriais, taikomi Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 18 ir 38 straipsniai.
30 straipsnis
Neigiamų įvykių arba pokyčių tikslinimas
Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius aktus pagal 42 straipsnį, kuriais nustatomi kriterijai ir veiksniai, į kuriuos kompetentingos valdžios institucijos ir EVPRI privalo atsižvelgti, nustatydamos, ar vyksta 18-21 ir 27 straipsniuose nurodyti neigiami įvykiai arba pokyčiai ir kyla 28 straipsnio 2 dalies a punkte nurodyta grėsmė.
31 straipsnis
EVPRI tyrimai
Vienos arba kelių kompetentingų valdžios institucijų, Europos Parlamento, Tarybos ar Komisijos prašymu arba savo iniciatyva EVPRI gali atlikti konkretaus klausimo arba praktikos, susijusios su skolintų vertybinių popierių pardavimu arba kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių naudojimu, tyrimą, kad įvertintų, ar dėl to klausimo arba praktikos kyla grėsmė finansiniam stabilumui arba pasitikėjimui rinka Sąjungoje.
Per tris mėnesius po tokio tyrimo pabaigos EVPRI viešai paskelbia ataskaitą, kurioje pateikiamos tyrimo išvados ir visos su tuo klausimu arba praktika susijusios rekomendacijos.
VI SKYRIUS
KOMPETENTINGŲ VALDŽIOS INSTITUCIJŲ VAIDMUO
32 straipsnis
Kompetentingos valdžios institucijos
Kiekviena valstybė narė šiam reglamentui įgyvendinti skiria vieną ar kelias kompetentingas valdžios institucijas.
Jei valstybė narė paskiria daugiau kaip vieną kompetentingą valdžios instituciją, ji aiškiai apibrėžia atitinkamus valdžios institucijų vaidmenis ir paskiria valdžios instituciją, kuri būtų atsakinga už bendradarbiavimo su Komisija, EVPRI ir kitų valstybių narių kompetentingomis valdžios institucijomis ir keitimosi su jomis informacija koordinavimą.
Valstybės narės apie tuos paskyrimus praneša Komisijai, EVPRI ir kitų valstybių narių kompetentingoms valdžios institucijoms.
33 straipsnis
Kompetentingų valdžios institucijų įgaliojimai
1. Kad kompetentingos valdžios institucijos galėtų vykdyti savo pareigas pagal šį reglamentą, joms suteikiami visi priežiūros ir tyrimų įgaliojimai, būtini jų funkcijoms vykdyti. Jos naudojasi savo įgaliojimais bet kuriuo iš šių būdų:
a)
tiesiogiai;
b)
bendradarbiaudamos su kitomis valdžios institucijomis;
c)
kreipdamosi į kompetentingas teismines institucijas.
2. Kad kompetentingos valdžios institucijos galėtų vykdyti šiame reglamente joms numatytas pareigas, joms pagal nacionalinę teisę suteikiami įgaliojimai:
a)
susipažinti su bet kokiu dokumentu bet kokia forma ir jį gauti arba pasidaryti jo kopiją;
b)
reikalauti iš bet kokio fizinio arba juridinio asmens suteikti informacijos ir, jei būtina, iškviesti ir apklausti fizinį arba juridinį asmenį siekiant gauti informacijos;
c)
atlikti patikrinimus vietoje iš anksto apie juos pranešus arba nepranešus;
d)
reikalauti esamų telefono skambučių ir esamo duomenų srauto įrašų;
e)
reikalauti nutraukti bet kokią šio reglamento nuostatoms prieštaraujančią praktiką;
f)
reikalauti įšaldyti ir (arba) areštuoti turtą.
3. Nedarant poveikio 2 dalies a ir b punktams, kompetentingoms valdžios institucijoms suteikiamas įgaliojimas atskirais atvejais reikalauti, kad kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorio susitarimą sudarantis fizinis arba juridinis asmuo pateiktų:
a)
paaiškinimą apie sandorio tikslą ir ar jis sudaromas siekiant apsidrausti nuo rizikos ar kitais tikslais; ir
b)
informaciją, kuria patvirtinama pagrindinė rizika, jei sandoris sudaromas apsidraudimo tikslais.
34 straipsnis
Profesinė paslaptis
1. Įsipareigojimas saugoti profesinę paslaptį taikomas visiems fiziniams arba juridiniams asmenims, kurie dirba ar dirbo kompetentingoje valdžios institucijoje arba bet kurioje valdžios institucijoje ar pas fizinį arba juridinį asmenį, kuriems kompetentinga valdžios institucija perdavė savo užduotis, įskaitant auditorius ir ekspertus, kuriuos samdo kompetentinga valdžios institucija. Konfidenciali informacija, laikoma profesine paslaptimi, negali būti atskleista jokiam kitam fiziniam arba juridiniam asmeniui ar valdžios institucijai, išskyrus atvejus, kai jos atskleidimas būtinas teisminiam nagrinėjimui.
2. Visa informacija, kuria pagal šį reglamentą tarpusavyje keičiasi kompetentingos valdžios institucijos ir kuri susijusi su verslo ar veiklos sąlygomis ar su kitais ekonominiais ar asmeniniais reikalais, laikoma konfidencialia, ir jai taikomi profesinės paslapties reikalavimai, išskyrus atvejus, kai tokios informacijos perdavimo metu kompetentinga valdžios institucija pareiškia, kad ši informacija gali būti atskleidžiama arba kad jos atskleidimas būtinas teisminiam nagrinėjimui.
35 straipsnis
Įpareigojimas bendradarbiauti
Kompetentingos valdžios institucijos bendradarbiauja, kai būtina arba tikslinga šio reglamento įgyvendinimo tikslais. Pirmiausia kompetentingos valdžios institucijos nedelsdamos teikia viena kitai informaciją, kuri svarbi joms vykdant savo pareigas pagal šį reglamentą.
36 straipsnis
Bendradarbiavimas su EVPRI
Šio reglamento tikslais kompetentingos valdžios institucijos bendradarbiauja su EVPRI pagal Reglamentą (ES) Nr. 1095/2010.
Kompetentingos valdžios institucijos nedelsdamos suteikia EVPRI visą informaciją, būtiną jos užduotims pagal Reglamentą (ES) Nr. 1095/2010 vykdyti.
37 straipsnis
Bendradarbiavimas gavus prašymą atlikti patikrinimus vietoje arba tyrimus
1. Vienos valstybės narės kompetentinga valdžios institucija gali prašyti kitos valstybės narės kompetentingos valdžios institucijos padėti atlikti patikrinimus vietoje arba tyrimus.
Prašančioji kompetentinga valdžios institucija informuoja EVPRI apie bet kokį pirmoje pastraipoje nurodytą prašymą. Jei patikrinimas arba tyrimas turi tarpvalstybinį poveikį, EVPRI gali koordinuoti ir, jei paprašoma, koordinuoja patikrinimą arba tyrimą.
2. Kompetentinga valdžios institucija, gavusi kitos valstybės narės kompetentingos valdžios institucijos prašymą atlikti patikrinimą vietoje arba tyrimą, gali:
a)
atlikti patikrinimą vietoje arba tyrimą pati;
b)
leisti prašymą pateikusiai kompetentingai valdžios institucijai dalyvauti patikrinime vietoje arba tyrime;
c)
leisti prašymą pateikusiai kompetentingai valdžios institucijai pačiai atlikti patikrinimą vietoje arba tyrimą;
d)
paskirti auditorius arba ekspertus atlikti patikrinimą vietoje arba tyrimą;
e)
pasidalyti konkrečiomis su priežiūros veikla susijusiomis užduotimis su kitomis kompetentingomis valdžios institucijomis.
3. EVPRI gali reikalauti, kad kompetentingos valdžios institucijos atliktų specialias tyrimo užduotis ir patikrinimus vietoje, kai EVPRI pagrįstai reikalauja informacijos tam, kad galėtų vykdyti šiuo reglamentu jai suteiktus įgaliojimus.
38 straipsnis
Bendradarbiavimas su trečiosiomis valstybėmis
1. Kompetentingos valdžios institucijos, kai įmanoma, su trečiųjų šalių priežiūros institucijomis sudaro bendradarbiavimo susitarimus dėl keitimosi informacija su trečiųjų šalių priežiūros institucijomis, iš šio reglamento kylančių įpareigojimų vykdymo trečiosiose šalyse ir dėl panašių priemonių, kurių trečiosiose šalyse turėtų imtis jų priežiūros institucijos, siekdamos papildyti priemones, kurių imamasi pagal V skyrių. Šie bendradarbiavimo susitarimai turi užtikrinti bent veiksmingą keitimąsi informacija, kuris valstybių narių kompetentingoms valdžios institucijoms leidžia įgyvendinti savo pareigas pagal šį reglamentą.
Kompetentinga valdžios institucija informuoja EVPRI ir kitų valstybių narių kompetentingas valdžios institucijas apie savo siūlymą sudaryti tokį susitarimą.
2. Bendradarbiavimo susitarime pateikiamos keitimosi duomenimis ir informacija, kurių reikia atitinkamai kompetentingai valdžios institucijai įvykdyti 16 straipsnio 2 dalyje nustatytą įpareigojimą, nuostatos.
3. EVPRI koordinuoja kompetentingų valdžios institucijų ir atitinkamų trečiųjų šalių priežiūros institucijų bendradarbiavimo susitarimų rengimą. Šiuo tikslu EVPRI parengia bendradarbiavimo susitarimo dokumentų šabloną, kuriuo gali naudotis kompetentingos valdžios institucijos.
EVPRI taip pat koordinuoja kompetentingų valdžios institucijų keitimąsi informacija, gauta iš trečiųjų šalių priežiūros institucijų, kuri gali būti svarbi, imantis priemonių pagal V skyrių.
4. Kompetentingos valdžios institucijos sudaro bendradarbiavimo susitarimus dėl keitimosi informacija su trečiųjų šalių priežiūros institucijomis tik tokiu atveju, jei atskleidžiamai informacijai taikomos profesinės paslapties garantijos yra ne mažesnės už išdėstytas 34 straipsnyje. Toks keitimasis informacija turi būti skirtas padėti minėtoms kompetentingoms valdžios institucijoms vykdyti užduotis.
39 straipsnis
Asmens duomenų perdavimas ir saugojimas
Valstybės narės, perduodamos asmens duomenis viena kitai arba iš valstybių narių trečiajai šaliai (ir atvirkščiai), taiko Direktyvą 95/46/EB. Perduodama asmens duomenis valstybėms narėms arba trečiajai šaliai, EVPRI laikosi Reglamento (EB) Nr. 45/2001.
Pirmoje pastraipoje nurodyti asmens duomenys saugomi ilgiausiai penkerius metus.
40 straipsnis
Informacijos atskleidimas trečiosioms šalims
Kompetentinga valdžios institucija gali perduoti trečiosios šalies priežiūros institucijai duomenis ir jų analizę, jei tenkinamos Direktyvos 95/46/EB 25 arba 26 straipsnyje nustatytos sąlygos, tačiau toks perdavimas atliekamas įvertinus kiekvieną atskirą atvejį. Kompetentinga valdžios institucija sutinka, kad perduoti duomenis būtina taikant šį reglamentą. Tokie perdavimai atliekami susitarus, kad trečioji šalis duomenų kitai trečiosios šalies priežiūros institucijai neperduoda negavusi aiškaus raštiško kompetentingos valdžios institucijos įgaliojimo.
Kompetentinga valdžios institucija informaciją, kuri yra konfidenciali pagal 34 straipsnį ir kuri buvo gauta iš kitos valstybės narės kompetentingos valdžios institucijos, trečiosios šalies priežiūros institucijai atskleidžia tik tuo atveju, jei kompetentinga valdžios institucija gavo aiškų informaciją pateikusios kompetentingos valdžios institucijos sutikimą ir, jei taikoma, informacija atskleidžiama tik tais tikslais, dėl kurių ši kompetentinga valdžios institucija davė sutikimą.
41 straipsnis
Sankcijos
Valstybės narės nustato taisykles dėl sankcijų ir administracinių priemonių, taikytinų už šio reglamento pažeidimus, ir imasi visų būtinų priemonių, siekdamos užtikrinti, kad šios nuostatos būtų įgyvendintos. Tos sankcijos ir administracinės priemonės turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.
Pagal Reglamentą (ES) Nr. 1095/2010 EVPRI gali priimti gaires, siekdama užtikrinti nuoseklų požiūrį, susijusį su sankcijomis ir administracinėmis priemonėmis, kurias turi nustatyti valstybės narės.
Valstybės narės praneša apie pirmoje ir antroje pastraipoje nurodytas nuostatas Komisijai ir EVPRI ne vėliau kaip 2012 m. liepos 1 d. ir nedelsdamos praneša joms apie visus vėlesnius šiomis nuostatoms įtakos turinčius pakeitimus.
EVPRI savo interneto svetainėje skelbia ir nuolat atnaujina esamų sankcijų ir administracinių priemonių, kiekvienoje valstybėje narėje sąrašą.
Valstybės narės kasmet pateikia EVPRI apibendrintą informaciją apie taikytas sankcijas ir administracines priemones. Jei kompetentinga valdžios institucija atskleidžia visuomenei informaciją, kad taikyta sankcija ar administracinė priemonė, ji tuo pačiu metu apie tai praneša EVPRI.
VII SKYRIUS
DELEGUOTIEJI AKTAI
42 straipsnis
Naudojimasis įgaliojimais
1. Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus laikantis šiame straipsnyje nustatytų sąlygų.
2. Įgaliojimai priimti 2 straipsnio 2 dalyje, 3 straipsnio 7 dalyje, 4 straipsnio 2 dalyje, 5 straipsnio 4 dalyje, 6 straipsnio 4 dalyje, 7 straipsnio 3 dalyje, 17 straipsnio 2 dalyje, 23 straipsnio 5 dalyje ir 30 straipsnyje nurodytus deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikui.
3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 2 straipsnio 2 dalyje, 3 straipsnio 7 dalyje, 4 straipsnio 2 dalyje, 5 straipsnio 4 dalyje, 6 straipsnio 4 dalyje, 7 straipsnio 3 dalyje, 17 straipsnio 2 dalyje, 23 straipsnio 5 dalyje ir 30 straipsnyje nurodytų įgaliojimų suteikimą. Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Sprendimas atšaukti įgaliojimus įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi įtakos jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.
4. Kai tik Komisija priima deleguotąjį aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
5. Pagal 2 straipsnio 2 dalį, 3 straipsnio 7 dalį, 4 straipsnio 2 dalį, 5 straipsnio 4 dalį, 6 straipsnio 4 dalį, 7 straipsnio 3 dalį, 17 straipsnio 2 dalį, 23 straipsnio 5 dalį ir 30 straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja tik tada, jei per tris mėnesius nuo pranešimo apie atitinkamą aktą Europos Parlamentui ir Tarybai datos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimo arba jei iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba Komisiją informavo, kad nepareikš prieštaravimo. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas trim mėnesiais.
43 straipsnis
Deleguotųjų aktų priėmimo terminas
Komisija priima 2 straipsnio 2 dalyje, 3 straipsnio 7 dalyje, 4 straipsnio 2 dalyje, 5 straipsnio 4 dalyje, 6 straipsnio 4 dalyje, 7 straipsnio 3 dalyje, 17 straipsnio 2 dalyje, 23 straipsnio 5 dalyje ir 30 straipsnyje nurodytus deleguotuosius aktus ne vėliau kaip 2012 m. kovo 31 d.
Komisijos iniciatyva pirmoje pastraipoje minimas laikotarpis gali būti pratęstas šešiais mėnesiais.
VIII SKYRIUS
ĮGYVENDINIMO AKTAI
44 straipsnis
Komiteto procedūra
1. Komisijai padeda Europos vertybinių popierių komitetas, įsteigtas Komisijos sprendimu 2001/528/EB (16). Tas komitetas - tai komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
IX SKYRIUS
PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
45 straipsnis
Peržiūra ir ataskaita
Atsižvelgdama į diskusijas su kompetentingomis valdžios institucijomis ir EVPRI, Komisija ne vėliau kaip 2013 m. birželio 30 d. pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie:
a)
pranešimo pateikimo ir informacijos atskleidimo ribų pagal 5, 6, 7 ir 8 straipsnius tinkamumą;
b)
atskirų atskleidimo reikalavimų pagal 6 straipsnį poveikį, ypač atsižvelgiant į finansų rinkų veiksmingumą ir nestabilumą;
c)
centralizuoto ataskaitų teikimo tiesiogiai EVPRI tikslingumą;
d)
II ir III skyriuose nustatytų apribojimų ir reikalavimų taikymą;
e)
nepadengtų valstybės kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių apribojimų tikslingumą ir kitų skolintų vertybinių popierių arba kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių apribojimų arba sąlygų tikslingumą.
46 straipsnis
Pereinamojo laikotarpio nuostata
1. Į šio reglamento taikymo sritį patenkančios esamos nuostatos, galiojančios prieš 2010 m. rugsėjo 15 d., gali būti taikomos toliau iki 2013 m. liepos 1 d., jei apie jas pranešta Komisijai ne vėliau kaip 2012 m. balandžio 24 d.
2. Kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoriai, dėl kurių atsiranda nepadengta pozicija valstybės kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoryje, kuris sudarytas prieš 2012 m. kovo 25 d. arba sustabdžius nepadengtų valstybės kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių apribojimų taikymą pagal 14 straipsnio 2 dalį, gali būti vykdomi iki kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorio sutarties termino suėjimo dienos.
47 straipsnis
EVPRI darbuotojai ir ištekliai
Ne vėliau kaip 2012 m. gruodžio 31 d. EVPRI įvertina personalo ir išteklių poreikius, kurie atsirado dėl pagal šį reglamentą prisiimtų įgaliojimų ir pareigų, ir pateikia ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai.
48 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2012 m. lapkričio 1 d.
Tačiau 2 straipsnio 2 dalis, 3 straipsnio 7 dalis, 4 straipsnio 2 dalis, 7 straipsnio 3 dalis, 9 straipsnio 5 dalis, 11 straipsnio 3 ir 4 dalys, 12 straipsnio 2 dalis, 13 straipsnio 4 ir 5 dalys, 16 straipsnio 3 ir 4 dalys, 17 straipsnio 2 dalis, 23 straipsnio 5, 7 ir 8 dalys, 30 straipsnis, 42 straipsnis, 43 straipsnis ir 44 straipsnis taikomi nuo 2012 m. kovo 25 d.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Strasbūre 2012 m. kovo 14 d.