NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1233/2010
ze dne 15. prosince 2010,
kterým se mění nařízení (ES) č. 663/2009 o zavedení programu na podporu hospodářského oživení prostřednictvím finanční pomoci Společenství pro projekty v oblasti energetiky
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 194 odst. 1 písm. c) této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 (3) zavedlo Evropský program oživení energetiky (EEPR) na podporu hospodářského oživení poskytnutím částky 3,98 miliard EUR na roky 2009 a 2010.
(2)
Tímto nařízením by neměl být dotčen záměr přidělit do konce roku 2010 co největší díl z částky 3,98 miliard EUR na podprogramy uvedené v kapitole II nařízení (ES) č. 663/2009. Bylo nicméně zjištěno, že určitý díl z této částky nebude v rámci uvedených podprogramů přidělen.
(3)
V duchu strategie Evropa 2020 pro udržitelný růst a zaměstnanost a v souladu s klimaticko-energetickým balíčkem Unie a akčním plánem pro energetickou účinnost z roku 2006 přispěje rozvoj dalších obnovitelných zdrojů energie a podpora energetické účinnosti k ekologicky šetrnému růstu, budování konkurenčního a udržitelného hospodářství a řešení změny klimatu. Podporou těchto politik vytvoří Unie nová pracovní místa a příležitosti na „zeleném trhu“, čímž podpoří rozvoj konkurenceschopného, zajištěného a udržitelného hospodářství. V této souvislosti má zásadní význam spolupráce mezi různými úrovněmi řízení (víceúrovňová správa věcí veřejných).
(4)
Poskytnutí vyšší finanční pobídky představuje klíčový prvek při snižování překážek, které jsou tvořeny vysokými počátečními náklady, a pro stimulace zlepšení v oblasti udržitelné energetiky. Je tedy třeba vytvořit zvláštní finanční nástroj (dále jen „nástroj“), jenž by využil finanční prostředky podle kapitoly II nařízení (ES) č. 663/2009, které nelze přidělit do konce roku 2010. Vytvoření tohoto nástroje by mělo být posuzováno s ohledem na Iniciativu pro financování udržitelné energetiky navrženou Komisí. Nástroj by měl podpořit rozvoj projektů v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie a usnadnit financování investičních projektů v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie místními, regionálními a celostátními orgány veřejné moci, zejména v městském prostředí. V rámci tohoto postupu by měla být věnována pozornost součinnosti s ostatními finančními zdroji dostupnými v členských státech, jako jsou strukturální fondy a Fond soudržnosti, nástroj evropské energetické pomoci na místní úrovni (ELENA) a Evropský fond pro regionální rozvoj podle nařízení (ES) č. 397/2009 (4), aby se finanční nástroje navzájem nepřekrývaly.
(5)
Podpora investic do udržitelné energetiky je nejefektivnější a nejprospěšnější, je-li zaměřena na místní úroveň. V řádně odůvodněných případech však může být efektivnější zaměřit se na celostátní úroveň, například z důvodů spojených s dostupností či fungováním příslušných správních struktur.
(6)
Ve snaze maximalizovat v krátkodobém horizontu dopad finančních zdrojů Unie by měl být nástroj spravován jedním nebo více finančními zprostředkovateli, například mezinárodními finančními institucemi. Výběr těchto finančních zprostředkovatelů by měl být proveden na základě jejich prokázané schopnosti využít finanční prostředky co nejúčinněji a nejefektivněji s cílem dosáhnout v co nejkratším čase co nejvyšší účasti dalších veřejných a soukromých investorů a co nejvyššího pákového efektu mezi financováním Unií a celkovými investicemi v zájmu významného zvýšení objemu investic v Unii. V období finanční a hospodářské krize, která má obzvláště nepříznivý dopad na finance místních a regionálních orgánů veřejné moci, by se však mělo zajistit, aby jim obtížná rozpočtová situace nebránila v přístupu k uvedeným finančním prostředkům.
(7)
V souladu s nařízením (ES) č. 663/2009 by z nástroje měly být financovány pouze investiční projekty, které mají rychlý, měřitelný a významný dopad na oživení hospodářství v Unii, na zvýšenou energetickou bezpečnost a na snížení emisí skleníkových plynů. Investiční projekty tohoto typu přispívají k ekologicky šetrnému růstu, rozvoji konkurenčního, propojeného, udržitelného a ekologicky šetrného hospodářství a také k ochraně zaměstnanosti, tvorbě pracovních míst a řešení změny klimatu, v souladu s cíli strategie „Evropa 2020“.
(8)
Na výběr a způsobilost projektů financovaných tímto nástrojem je třeba použít kritéria stanovená v nařízení (ES) č. 663/2009. Jako podstatný prvek je třeba zvážit i zeměpisnou vyváženost projektů, aby se zajistilo, že toto nařízení bude mít vliv na hospodářské oživení v celé Unii, a jako zohlednění skutečnosti, že v některých členských státech projekty dosud nebyly financovány podle kapitoly II nařízení (ES) č. 663/2009 nebo byly takto financovány pouze zčásti.
(9)
Vzhledem k požadovanému krátkodobému hospodářskému dopadu tohoto nařízení by doba od přijetí žádosti o schválení projektu do konečného rozhodnutí o ní neměla překročit šest měsíců.
(10)
Jednotlivé právní závazky k realizaci rozpočtových závazků podle kapitoly IIa by měly být učiněny do 31. března 2011.
(11)
Nástroj by neměl předjímat využití souhrnného rozpočtu Unie a případná budoucí opatření v oblasti financování, včetně energetického sektoru, ale měl by být považován spíše za mimořádné opatření přijaté v období hospodářských obtíží.
(12)
Z důvodu naléhavé potřeby řešit hospodářskou krizi by výdaje vzniklé na základě kapitoly II nařízení (ES) č. 663/2009 měly být způsobilé od 13. července 2009, neboť mnoho žadatelů požadovalo způsobilost výdajů od podání žádosti o grant v souladu s článkem 112 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5) („finanční nařízení“). Výdaje vzniklé na základě kapitoly IIa nařízení (ES) č. 663/2009 by měly být způsobilé od 1. ledna 2011.
(13)
Z důvodu naléhavé potřeby řešit hospodářskou krizi by toto nařízení mělo vstoupit v platnost okamžikem vyhlášení,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny nařízení (ES) č. 663/2009
Nařízení (ES) č. 663/2009 se mění takto:
1)
V článku 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Toto nařízení zavádí finanční nástroj (dále jen „nástroj“) na podporu iniciativ v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie.“
2)
Článek 3 se mění takto:
a)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Jednotlivé právní závazky podle kapitoly II k realizaci rozpočtových závazků přijatých v letech 2009 a 2010 se učiní do 31. prosince 2010. Jednotlivé právní závazky podle kapitoly IIa se učiní do 31. března 2011.“;
b)
doplňuje se nový odstavec, který zní:
„3. Finanční zprostředkovatelé popsaní v příloze II se snaží přidělit veškeré finanční prostředky z příspěvku Unie dostupné v rámci nástroje na investiční projekty a na technickou pomoc pro projekty v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie do 31. března 2014. Po tomto dni nesmějí být z příspěvku Unie přiděleny žádné finanční prostředky. Veškeré finanční prostředky z příspěvku Unie nepřidělené finančními zprostředkovateli do 31. března 2014 se vrátí do souhrnného rozpočtu Unie. Finanční prostředky z příspěvku Unie přidělené na investiční projekty jsou investovány na stanovenou dobu, která nesmí překročit lhůtu 31. března 2034. Unie má právo na výnos ze své investice do nástroje po celou dobu životnosti nástroje v poměru odpovídajícím jejímu příspěvku do nástroje a v souladu se svými podílnickými právy.“
3)
Vkládá se nová kapitola, která zní:
„KAPITOLA IIa
FINANČNÍ NÁSTROJ
Článek 21a
Finanční prostředky, které nelze přidělit podle kapitoly II
1. Finanční prostředky, ke kterým podle čl. 3 odst. 2 nelze učinit jednotlivé právní závazky podle kapitoly II na částku 146 344 644,50 EUR, jsou určeny pro finanční nástroj uvedený v čl. 1 odst. 4 pro účely vytvoření vhodných finančních nástrojů ve spolupráci s finančními institucemi s cílem důrazně podnítit projekty v oblasti energetické účinnosti a projekty na využití obnovitelných zdrojů energie.
2. Nástroj se provádí v souladu s přílohou II. U stanovení čl. 23 odst. 1 se na nástroj nepoužije.
3. Úvěrová angažovanost Unie v rámci nástroje, včetně poplatků za správu a dalších způsobilých nákladů, je omezena na částku ve výši příspěvku Unie do nástroje uvedenou v odstavci 1 a souhrnný rozpočet Unie nesmí být nijak dále zatížen.“
4)
Článek 22 se zrušuje.
5)
Článek 23 se mění takto:
a)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Pomoc EEPR se vztahuje pouze na výdaje spojené s projektem a vynaložené příjemci a v případě projektů podle článku 9 i třetími stranami, kteří odpovídají za uskutečnění projektu. Výdaje vzniklé na základě kapitoly II mohou být způsobilé od 13. července 2009.“;
b)
vkládá se nový odstavec, který zní:
„2a. Finanční pomoc poskytnutá na základě kapitoly IIa se vztahuje na výdaje spojené s investičními projekty a technickou pomocí pro projekty v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie, jež vznikly příjemcům popsaným v části A bodě 3 přílohy II. Tyto výdaje mohou být způsobilé od 1. ledna 2011.“
6)
Článek 27 se mění takto:
a)
vkládá se nový odstavec, který zní:
„1a. Do 30. června 2013 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě hodnotící zprávu v polovině období o opatřeních přijatých podle kapitoly IIa a zaměří se při tom na:
a)
efektivnost nákladů, pákový efekt a adicionalitu, které nástroj prokázal;
b)
důkazy o řádném finančním řízení;
c)
míru, v jaké nástroj dosáhl cílů uvedených v tomto nařízení;
d)
rozsah, v jakém je třeba nadále z nástroje poskytovat podporu projektům v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie.
Hodnotící zprávu v polovině období podle potřeby, a zejména pokud je posouzení opatření přijatých podle kapitoly IIa provedené Komisí kladné, doprovodí legislativní návrh na prodloužení platnosti nástroje.“;
b)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů hodnotící zprávu o výsledcích dosažených EEPR a v souladu s čl. 27 odst. 4 finančního nařízení.“
7)
V článku 28 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Zpráva obsahuje informace o všech režijních nákladech spojených s vytvořením a prováděním nástroje zřízeného podle kapitoly IIa.“
8)
Příloha se nově označuje jako „Příloha I“ a doplňuje se nová příloha, která zní:
„PŘÍLOHA II
FINANČNÍ NÁSTROJ
A. Provádění finančního nástroje pro projekty udržitelné energetiky
1. Působnost nástroje
Tento finanční nástroj (dále jen ‚nástroj‘) se použije na rozvoj projektů v oblasti úspor energie, energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie a usnadní financování investic do těchto oblastí místními, regionálními a v řádně odůvodněných případech i celostátními orgány veřejné moci. Tento nástroj se provádí v souladu s ustanoveními finančního nařízení a prováděcích pravidel k němu o pověření úkoly plnění rozpočtu.
Nástroj se použije na projekty v oblasti udržitelné energetiky, zejména v městském prostředí. To zahrnuje zejména projekty zaměřené na:
a)
veřejné a soukromé budovy s použitím řešení z oblasti energetické účinnosti nebo obnovitelných zdrojů energie včetně řešení využívajících informační a komunikační technologie;
b)
investice do vysoce energeticky účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, včetně mikrokogenerace, a do sítí dálkového vytápění či chlazení, zejména z obnovitelných zdrojů energie;
c)
decentralizované zdroje obnovitelné energie vybudované v místním prostředí a jejich začlenění do elektrických rozvodných sítí;
d)
mikrogeneraci z obnovitelných zdrojů energie;
e)
čistou městskou dopravu podporující zvýšenou energetickou účinnost a integraci obnovitelných zdrojů energie s důrazem na veřejnou dopravu, dopravní prostředky na elektrický a vodíkový pohon a snížení emisí skleníkových plynů;
f)
místní infrastrukturu včetně účinného osvětlení venkovní veřejné infrastruktury (včetně pouličního osvětlení), řešení v oblasti uchovávání elektrické energie, inteligentních metod měření a inteligentních sítí, které plně využívají informačních a komunikačních technologií;
g)
technologie v oblasti energetické účinnosti a obnovitelné energie s inovačním a hospodářským potenciálem využívající nejlepší dostupné postupy.
Tento nástroj lze použít také k poskytnutí pobídek a technické pomoci a zvýšení informovanosti místních, regionálních a celostátních orgánů s cílem optimálně využít strukturální fondy a Fond soudržnosti, a zejména v oblastech, v nichž se zlepšení týkají energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie v obytných a jiných stavbách. Nástroj podpoří investiční projekty, u nichž je prokázána hospodářská a finanční životaschopnost, s cílem zajistit návratnost investic přidělených z nástroje a přilákat veřejné a soukromé investory. Nástroj tak může být mimo jiné využit k vytváření rezerv a přidělování kapitálu na financování půjček, záruk, vlastního kapitálu a dalších finančních produktů. Dále může být až 15 % finančních prostředků uvedených v článku 21a použito na poskytování technické pomoci místním, regionálním či celostátním orgánům při vytváření a úvodním zavádění technologií souvisejících s projekty v oblasti energetické účinnosti a energie z obnovitelných zdrojů.
2. Součinnost
Při poskytování finanční nebo technické pomoci je třeba dbát i na součinnost s dalšími finančními zdroji dostupnými v členských státech, jako jsou strukturální fondy a Fond soudržnosti a nástroj evropské energetické pomoci na místní úrovni (ELENA), aby se finanční nástroje vzájemně nepřekrývaly.
3. Příjemci
Příjemci nástroje jsou orgány veřejné moci, pokud možno na místní a regionální úrovni, a veřejné či soukromé subjekty jednající jménem těchto orgánů.
B. Spolupráce s finančními zprostředkovateli
1. Výběr a obecné požadavky, včetně nákladů
Nástroj se zřídí ve spolupráci s jedním nebo více finančními zprostředkovateli a je otevřen účasti vhodných investorů. Výběr finančních zprostředkovatelů se provede na základě jejich prokázané schopnosti využít financování nejúčinnějším a nejefektivnějším způsobem v souladu s pravidly a kritérii stanovenými v této příloze.
Komise zajistí, aby celková výše režijních nákladů spojených s vytvořením a prováděním nástroje včetně poplatků za vedení a dalších způsobilých nákladů fakturovaných finančními zprostředkovateli byla co nejnižší, v souladu s osvědčenými postupy pro podobné nástroje a při zachování požadované kvality nástroje.
Plnění příspěvku Unie do nástroje zajišťuje Komise v souladu s články 53 a 54 finančního nařízení.
Finanční zprostředkovatelé jsou povinni dodržovat požadavky na pověření úkoly plnění rozpočtu stanovené ve finančním nařízení a prováděcích pravidlech k němu, zejména pokud jde o pravidla o zadávání zakázek, požadavky na vnitřní kontrolu, účetnictví a externí audit. Tito finanční zprostředkovatelé neobdrží jiné platby než poplatky za vedení nebo náklady spojené se zavedením a prováděním tohoto nástroje.
Podrobné podmínky týkající se zřízení nástroje a jeho rámcové podmínky, včetně sledování a kontroly, stanoví jedna nebo více dohod mezi Komisí a finančními zprostředkovateli.
2. Dostupnost informací
V rámci nástroje se veškeré informace o řízení programu dotýkající se zúčastněných stran zveřejní on-line. Týká se to zejména postupů podávání žádostí, informací o osvědčených postupech a přehledu projektů a zpráv.
C. Podmínky financování a kritéria způsobilosti a výběru
1. Působnost financování
V souladu s touto přílohou je uplatnění nástroje omezeno na financování:
a)
investičních projektů, které mají rychlý, měřitelný a významný dopad na oživení hospodářství v Unii, zvýšenou energetickou bezpečnost a snížení emisí skleníkových plynů, a
b)
technické pomoci pro projekty v oblasti energetické účinnosti a energie z obnovitelných zdrojů.
2. Činitele, k nimž je třeba přihlédnout
Při výběru projektů je zvláštní pozornost věnována zeměpisné vyváženosti.
Při financování investičních projektů je náležitá pozornost věnována dosažení významného pákového efektu mezi celkovými investicemi a prostředky Unie s cílem významně zvýšit objem investic v Unii. Pákový efekt se však může u jednotlivých investičních projektů lišit v závislosti na řadě činitelů, jako je skutečná velikost a typ projektu, a na místních podmínkách včetně velikosti a finančních schopností příjemce.
3. Podmínky pro přístup orgánů veřejné moci k financování z nástroje
Orgány veřejné moci žádající o financování investičních projektů a technické pomoci pro projekty v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie musí splňovat tyto podmínky:
a)
učinily nebo se chystají učinit politický závazek zmírňovat změnu klimatu, případně včetně stanovení konkrétních cílů, například týkajících se zvyšování energetické účinnosti nebo využívání energie z obnovitelných zdrojů;
b)
buď usilují o vytvoření víceletých strategií pro zmírňování změny klimatu a případně pro dosažení svých cílů, nebo se účastní víceleté strategie na místní, regionální či celostátní úrovni za účelem zmírnění změny klimatu;
c)
přijaly veřejnou odpovědnost za pokrok v dosahování jimi vytyčené celkové strategie.
4. Kritéria způsobilosti a výběru investičních projektů financovaných z nástroje
Investiční projekty financované z nástroje musí splňovat tato kritéria způsobilosti a výběru:
a)
kvalitní a technicky odpovídající přístup;
b)
kvalita a efektivnost nákladů financování pro celou investiční fázi opatření;
c)
zeměpisné vyvážení všech projektů, na něž se vztahuje toto nařízení;
d)
propracovanost, definovaná jako dosažení investiční fáze, a co nejdřívější vznik podstatných kapitálových výdajů;
e)
míra, ve které je provádění opatření zdrženo nedostatečným přístupem k financování;
f)
míra, ve které budu finanční prostředky z nástroje stimulovat financování z veřejných a soukromých zdrojů;
g)
kvantifikované socioekonomické dopady;
h)
kvantifikované dopady na životní prostředí.
5. Kritéria způsobilosti a výběru projektů technické pomoci financovaných z nástroje
Projekty technické pomoci financované z nástroje musí splňovat kritéria způsobilosti a výběru uvedená v bodě 4 písm. a), c), e), f) a g).“
Článek 2
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 15. prosince 2010.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1233/2010
2010 m. gruodžio 15 d.
kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 663/2009 dėl ekonomikos gaivinimo, teikiant Bendrijos finansinę paramą energetikos srities projektams, programos sukūrimo
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 194 straipsnio 1 dalies c punktą,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
pasikonsultavę su Regionų komitetu,
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),
kadangi:
(1)
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 663/2009 (3) sukurta Europos energetikos programa ekonomikai gaivinti (toliau - EEPEG), pagal kurią 2009 m. ir 2010 m. skiriamas 3,98 mlrd. EUR finansinis paketas.
(2)
Šis reglamentas neturėtų daryti poveikio tikslui ne vėliau kaip 2010 m. pabaigoje iš 3,98 mlrd. EUR finansinio paketo kuo daugiau lėšų skirti pagal Reglamento (EB) Nr. 663/2009 II skyriuje nurodytas paprogrames. Tačiau buvo numatyta, kad dalis tos sumos nebus paskirta pagal tas paprogrames.
(3)
Kaip numatyta Europos 2020 m. tvaraus augimo ir darbo vietų kūrimo strategijoje ir pagal ES klimato ir energijos teisės aktų paketą bei 2006 m. energijos efektyvaus vartojimo veiksmų planą, vystant kitus atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir skatinant energijos vartojimo efektyvumą būtų prisidedama prie ekologiškesnio augimo, konkurencingos ir tvarios ekonomikos kūrimo ir klimato kaitos įveikimo. Remiant tas politikos sritis, Sąjungoje bus sukurta naujų darbo vietų ir ekologinės rinkos galimybių, o tai paskatins konkurencingos, saugios ir tvarios ekonomikos plėtrą. Atsižvelgiant į tai, būtina bendradarbiauti įvairiais valdymo lygmenimis (daugiapakopis valdymas).
(4)
Siekiant sumažinti kliūtis, kurias kelia didelės išankstinės išlaidos, ir siekiant pažangos tvarios energijos srityje, svarbiausia yra suteikti didesnes finansines paskatas. Todėl iki 2010 m. pabaigos nepanaudotoms lėšoms pagal Reglamento (EB) Nr. 663/2009 II skyrių panaudoti turėtų būti sukurta speciali finansinė priemonė (toliau - priemonė). Rengiant priemonę reikėtų atsižvelgti į Komisijos pasiūlytą Tvarios energijos finansavimo iniciatyvą. Priemone turėtų būti remiamas energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų vystymas ir sudaromos geresnės sąlygos vietos, regioninių ir nacionalinių valdžios institucijų, visų pirma miestų vietovėse, investicijų į energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektams. Šio proceso metu siekiant išvengti dubliavimosi su kitomis finansinėmis priemonėmis, reikėtų atkreipti dėmesį į sąveiką su kitais valstybių narių turimais finansiniais ištekliais, pvz., struktūriniais ir sanglaudos fondais, Europos pagalbos vietinei energetikai (toliau - ELENA) priemone ir Europos regioninės plėtros fondu pagal Reglamentą (EB) Nr. 397/2009 (4).
(5)
Parama investicijoms, kuriomis siekiama pažangos tvarios energijos srityje, būtų efektyviausia ir naudingiausia vietos lygmeniu. Tačiau tinkamai pagrįstais atvejais gali būti veiksmingiau siekti tikslo nacionaliniu lygmeniu, pavyzdžiui, dėl tam tikrų administracinių struktūrų prieinamumo ar veiklos.
(6)
Siekiant kuo didesnio Sąjungos finansavimo poveikio trumpuoju laikotarpiu, priemonę turėtų valdyti vienas arba keli finansiniai tarpininkai, pavyzdžiui, tarptautinės finansinės institucijos. Tokie finansiniai tarpininkai turėtų būti atrenkami atsižvelgiant į jų pademonstruotus gebėjimus veiksmingai ir efektyviai panaudoti finansavimą, siekiant kuo skubiau įtraukti kuo daugiau kitų viešųjų ir privačių investuotojų ir pasiekti geriausią Sąjungos finansavimo ir visų investicijų pusiausvyrą siekiant pritraukti dideles investicijas į Sąjungą. Vis dėlto finansų ir ekonominės krizės, kuri daro ypač neigiamą poveikį vietos ir regioninės valdžios institucijų finansams, metu turėtų būti užtikrinama, kad sunki tų institucijų finansinė padėtis netrukdytų joms gauti finansavimą.
(7)
Laikantis Reglamento (EB) Nr. 663/2009, investiciniai projektai turėtų būti finansuojami pagal šią priemonę tik jeigu jie turi greitą, išmatuojamą ir didelį poveikį Sąjungos ekonomikos atgaivinimui, padidina energijos tiekimo saugumą ir padeda sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Tokiais investiciniais projektais padedama skatinti ekologišką augimą, vystyti konkurencingą, susietą, tvarią ir ekologišką ekonomiką, taip pat užtikrinti užimtumo išsaugojimą, kurti naujas darbo vietas ir kovoti su klimato kaita, vadovaujantis „Europa 2020“ tikslais.
(8)
Reglamente (EB) Nr. 663/2009 nustatyti kriterijai turėtų būti taikomi pagal šią priemonę finansuojamų projektų atrankos ir tinkamumo nustatymo procedūrai. Projektų geografinė pusiausvyra taip pat turėtų būti laikoma svarbiu elementu, siekiant užtikrinti šio reglamento poveikį norint atgaivinti visos Sąjungos ekonomiką ir pripažįstant, kad kai kuriose valstybėse narėse projektai nebuvo finansuojami pagal Reglamento (EB) Nr. 663/2009 II skyrių arba buvo finansuojami tik iš dalies.
(9)
Atsižvelgiant į tai, kad pagal šį reglamentą reikalaujama trumpalaikio ekonominio poveikio, laikotarpis tarp paraiškos leidimui vykdyti projektą pateikimo ir su ja susijusio finansinio sprendimo neturėtų būti ilgesnis nei šeši mėnesiai.
(10)
Atskiri teisiniai įsipareigojimai pagal IIa skyrių, kuriais įgyvendinami biudžetiniai įsipareigojimai, turėtų būti prisiimti ne vėliau kaip 2011 m. kovo 31 d.
(11)
Priemonė neturėtų būti laikoma precedentu naudotis Sąjungos bendruoju biudžetu ir galimomis būsimomis finansinėmis priemonėmis, įskaitant energetikos sektoriaus priemones, tačiau turėtų būti laikoma išskirtine priemone, priimta per ekonominį sunkmetį.
(12)
Dėl to, kad būtina greitai spręsti ekonominės krizės problemą, išlaidas, patirtas pagal Reglamento (EB) Nr. 663/2009 II skyrių, turėtų būti leista kompensuoti nuo 2009 m. liepos 13 d., nes daug pareiškėjų prašė kompensuoti dotacijos pateikimo išlaidas pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (5) (toliau - Finansinis reglamentas) 112 straipsnį. Išlaidas, patirtas pagal IIa skyrių, turėtų būti leista kompensuoti nuo 2011 m. sausio 1 d.
(13)
Dėl to, kad būtina greitai spręsti ekonominės krizės problemą, šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto jį paskelbus,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 663/2009 pakeitimai
Reglamentas (EB) Nr. 663/2009 iš dalies keičiamas taip:
1.
1 straipsnis papildomas šia pastraipa:
„Šiuo reglamentu suteikiama teisė kurti finansinę priemonę (toliau - priemonė), skirtą energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos iniciatyvoms remti.“;
2.
3 straipsnis pakeičiamas taip:
a)
2 dalis pakeičiama taip:
„2. Atskiri teisiniai įsipareigojimai pagal II skyrių, kuriais įgyvendinami 2009 m. ir 2010 m. biudžetiniai įsipareigojimai, turi būti prisiimti ne vėliau kaip 2010 m. gruodžio 31 d. Atskiri teisiniai įsipareigojimai pagal IIa skyrių turi būti prisiimti ne vėliau kaip 2011 m. kovo 31 d.“;
b)
papildoma šia dalimi:
„3. II priede aprašyti finansiniai tarpininkai siekia visas priemonėje esančias Sąjungos įnašo lėšas skirti investiciniams projektams ir energijos vartojimo efektyvumo bei atsinaujinančiųjų išteklių energijos techninės pagalbos projektams ne vėliau kaip 2014 m. kovo 31 d. Po tos dienos neskiriamos jokios lėšos iš Sąjungos įnašo. Visos lėšos iš Sąjungos įnašo, kurių ne vėliau kaip 2014 m. kovo 31 d. finansiniai tarpininkai nepaskyrė, grąžinamos į Sąjungos bendrąjį biudžetą. Lėšos iš Sąjungos įnašo, paskirtos investiciniams projektams, investuojamos nustatytam laikotarpiui, kuris negali būti ilgesnis nei iki 2034 m. kovo 31 d. Sąjunga turi teisę į įplaukas, kurios gaunamos iš jos investicijos pagal priemonę per visą priemonės galiojimo laikotarpį ir kurios yra proporcingos Sąjungos įnašui į priemonę ir pagal jos, kaip akcininkės, teises.“;
3.
įterpiamas šis skyrius:
„IIa SKYRIUS
FINANSINĖ PRIEMONĖ
21a straipsnis
Lėšos, kurių negalima paskirstyti pagal II skyrių
1. Laikantis 3 straipsnio 2 dalies, 146 344 644,50 EUR asignavimai, kurių nebuvo galima skirti atskiriems teisiniams įsipareigojimams pagal II skyrių, yra pervedami į 1 straipsnio ketvirtoje pastraipoje nurodytą priemonę, siekiant bendradarbiaujant su finansų įstaigomis parengti tinkamas finansavimo priemones, kad būtų itin paskatinti energijos vartojimo efektyvumo projektai ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių eksploatavimo projektai.
2. Priemonė įgyvendinama pagal II priedą. 23 straipsnio 1 dalis priemonei netaikoma.
3. Sąjungos dalyvavimas taikant priemonę, įskaitant valdymo mokesčius ir kitas reikalavimus atitinkančias sąnaudas, apribojamas tai 1 dalyje nurodytai priemonei skirta Sąjungos įnašo suma, nenumatant papildomų įsipareigojimų Sąjungos bendrajame biudžete.“;
4.
22 straipsnis išbraukiamas;
5.
23 straipsnis pakeičiamas taip:
a)
2 dalis pakeičiama taip:
„2. EEPEG parama naudojama tik su projektais susijusioms išlaidoms, kurias patiria paramos gavėjai ir, dėl 9 straipsnyje nurodytų projektų, taip pat už projekto įgyvendinimą atsakingos trečiosios šalys, padengti. Išlaidas, patirtas pagal II skyrių, gali būti leista kompensuoti nuo 2009 m. liepos 13 d.“;
b)
įterpiama ši dalis:
„2a. Finansinė parama pagal IIa skyrių apima su investiciniais projektais ir su energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos techninės pagalbos projektais susijusias išlaidas, kurias patyrė II priedo A dalies 3 punkte aprašyti paramos gavėjai. Tokios išlaidos gali būti kompensuojamos nuo 2011 m. sausio 1 d.“;
6.
27 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
įterpiama ši dalis:
„1a. Komisija ne vėliau kaip 2013 m. birželio 30 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pagal IIa skyrių taikytų priemonių vidurio laikotarpio vertinimo ataskaitą, kurioje ypatingas dėmesys atkreipiamas į:
a)
priemonės ekonominį veiksmingumą, finansinio sverto poveikį ir pridėtinę vertę;
b)
patikimo finansų valdymo principo taikymą;
c)
mastą, kuriuo priemonė pasiekė šiame reglamente nustatytų tikslų;
d)
mastą, kuriuo reikia nuolatinės paramos pagal priemonę, skirtą energijos vartojimo efektyvumo ir iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gaunamos energijos projektams.
Prireikus ir visų pirma jeigu Komisijos vertinimas dėl priemonių, kurių imtasi pagal IIa skyrių, palankus, prie vidurio laikotarpio vertinimo ataskaitos pridedamas pasiūlymas dėl teisės akto priemonei pratęsti.“;
b)
3 dalis pakeičiama taip:
„3. Komisija Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui pagal Finansinio reglamento 27 straipsnio 4 dalį pateikia EEPEG rezultatų vertinimo ataskaitą.“;
7.
28 straipsnis papildomas šia pastraipa:
„Ataskaitoje pateikiama informacija apie visas pridėtines išlaidas, susijusias su pagal IIa skyrių numatytos priemonės sukūrimu ir įgyvendinimu.“;
8.
priedas tampa I priedu, ir pridedamas šis priedas:
„II PRIEDAS
FINANSINĖ PRIEMONĖ
A. Finansinės priemonės taikymas tvarios energijos projektams
1. Priemonės taikymo sritis
Finansinė priemonė (toliau - priemonė) naudojama energijos taupymo, energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų vystymui remti ir ja sudaromos geresnės sąlygos vietos, regioninėms ir, tinkamai pagrįstais atvejais, nacionalinėms valdžios institucijoms finansuoti investicijas į tų sričių programas. Priemonė įgyvendinama pagal Finansiniame reglamente ir jo įgyvendinimo taisyklėse nustatytų biudžeto vykdymo užduočių skyrimo nuostatas.
Priemonė taikoma tvarios energijos projektams, visų pirma miestų vietovėse. Tai apima visų pirma projektus, susijusius su:
a)
viešosios ir privačios paskirties pastatais, kurie apima energijos vartojimo efektyvumo ir (arba) atsinaujinančiųjų išteklių energijos sprendimus, įskaitant tuos, kurie grindžiami informacijos ir ryšių technologijomis (toliau - IRT);
b)
investicijomis į didelio energijos efektyvumo kogeneracines elektrines, įskaitant mikrokongeneracines elektrines, ir rajonų šildymo ir (arba) aušinimo tinklais, visų pirma iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių;
c)
vietoje įdiegtais decentralizuotais atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais ir jų integracija į elektros tinklus;
d)
mikrogeneracija iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių;
e)
ekologišku miestų transportu, siekiant pagerinti energijos vartojimo efektyvumą ir integruoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius, ypatingą dėmesį atkreipiant į viešąjį transportą, elektrines ir vandeniliu varomas transporto priemones, taip pat į mažesnį šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį;
f)
vietos infrastruktūra, įskaitant efektyvų viešųjų infrastruktūrų lauko apšvietimą, pvz., gatvių apšvietimą, elektros energijos kaupimo būdus, pažangiuosius skaitiklius ir pažangiuosius elektros energijos tinklus, kuriuose visapusiškai panaudojamos IRT;
g)
energijos vartojimo efektyvumu ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijomis, įskaitant naujoves ir ekonominį potencialą, atsirandantį dėl tinkamiausių procedūrų naudojimo.
Priemonė taip pat gali būti naudojama teikiant paskatas ir techninę pagalbą, taip pat siekiant pagerinti vietos, regioninių ir nacionalinių valdžios institucijų informuotumą, užtikrinti optimalų struktūrinių ir sanglaudos fondų naudojimą, visų pirma tada, kai energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos tiekimo patobulinimai atliekami gyvenamuosiuose ir kitos paskirties pastatuose. Siekiant, kad priemone skirtos investicijos atsipirktų ir kad būtų pritrauktos viešosios ir privačios investicijos, priemone remiami investiciniai projektai, kurie yra pagrįsti ekonominiu ir finansiniu požiūriu. Taigi priemonė gali, inter alia, apimti paskolų, garantijų, paprastųjų akcijų ir kitų finansinių produktų parūpinimą ir kapitalo skyrimą. Be to, ne daugiau kaip 15 % lėšų, nurodytų 21a straipsnyje, gali būti naudojama teikiant techninę pagalbą vietos, regioninėms ar nacionalinėms valdžios institucijoms diegti technologiją, susijusią su energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektais, arba pradiniame šios technologijos naudojimo etape.
2. Sąveika
Teikiant finansinę ar techninę pagalbą siekiant išvengti dubliavimosi su kitomis priemonėmis, taip pat turi būti skiriamas dėmesys sąveikai su kitais valstybių narių turimais finansiniais ištekliais, pvz., struktūriniais ir sanglaudos fondais ir ELENA priemone.
3. Paramos gavėjai
Priemonės paramos gavėjai yra valdžios institucijos, pageidautina - vietos ir regiono lygmeniu, ir tų valdžios institucijų vardu veikiantys viešieji ar privatūs subjektai.
B. Bendradarbiavimas su finansiniais tarpininkais
1. Atranka ir bendrieji reikalavimai, įskaitant išlaidas
Priemonė įsteigiama bendradarbiaujant su vienu ar daugiau finansinių tarpininkų, o jos veikloje gali dalyvauti tinkami investuotojai. Finansiniai tarpininkai atrenkami atsižvelgiant į jų pademonstruotus gebėjimus veiksmingiausiai ir efektyviausiai panaudoti finansavimą, laikantis šiame priede nustatytų taisyklių ir kriterijų.
Komisija užtikrina, kad bendra pridėtinių su priemonės sukūrimu ir įgyvendinimu susijusių išlaidų suma, įskaitant administravimo mokesčius ir kitas tinkamas finansuoti išlaidas, už kurias finansiniai tarpininkai pateikė sąskaitas, būtų kuo mažesnė, atsižvelgiant į pažangiąją panašių priemonių patirtį ir užtikrinant reikalaujamą priemonės kokybę.
Sąjungos įnašą į priemonę įgyvendina Komisija pagal Finansinio reglamento 53 ir 54 straipsnių nuostatas.
Finansiniai tarpininkai laikosi atitinkamų Finansiniame reglamente ir jo įgyvendinimo taisyklėse nustatytų biudžeto vykdymo užduočių skyrimo reikalavimų, visų pirma, kai tai susiję su viešojo pirkimo taisyklėmis, vidaus kontrole, apskaita ir išorės auditu. Tiems finansiniams tarpininkams mokami tik administravimo mokesčiai ar kompensuojamos su priemonės sukūrimu ir įgyvendinimu susijusios išlaidos.
Išsamios priemonės sukūrimo ir bendrosios sąlygos, įskaitant stebėseną ir kontrolę, nustatomi viename ar keliuose Komisijos ir finansinių tarpininkų susitarimuose.
2. Informacijos prieinamumas
Internete skelbiama visa priemonės informacija apie programos valdymą, kuri reikalinga suinteresuotosioms šalims. Ši informacija apima būtent taikymo procedūras, informaciją apie pažangiąją patirtį ir projektų bei ataskaitų apžvalgą.
C. Finansavimo sąlygos ir tinkamumo bei atrankos kriterijai
1. Finansavimo taikymo sritis
Pagal šį priedą priemonė taikoma tik šiems veiksmams finansuoti:
a)
investiciniams projektams, kurie turi greitą, išmatuojamą ir didelį poveikį Sąjungos ekonomikos atgaivinimui, padidina energijos tiekimo saugumą ir padeda sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį; ir
b)
energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos techninės pagalbos projektams.
2. Veiksniai, į kuriuos reikia atsižvelgti
Atrenkant projektus ypatingą dėmesį reikia atkreipti į geografinę pusiausvyrą.
Finansuojant investicinius projektus, tinkamai atsižvelgiama į tai, ar būtų sukuriama reikalinga visų investicijų ir Sąjungos finansavimo pusiausvyra, siekiant pritraukti dideles investicijas į Sąjungą. Tačiau finansinio sverto poveikis atskiriems investiciniams projektams gali būti skirtingas priklausomai nuo daugelio veiksnių, pavyzdžiui, nuo projekto tikro masto ir pobūdžio, nuo vietos sąlygų, įskaitant paramos gavėjo dydį ir finansines galimybes.
3. Finansavimo pagal priemonę teikimo valdžios institucijoms sąlygos
Finansavimo investiciniams projektams arba energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos techninės pagalbos projektams prašančios valdžios institucijos turi atitikti šias sąlygas:
a)
jos turi būti politiškai įsipareigojusios arba beįsipareigojančios mažinti klimato kaitą ir turi turėti, jeigu taikoma, konkrečius tikslus, pavyzdžiui padidinti energijos vartojimo efektyvumą ir (arba) naudoti daugiau iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gaunamos energijos;
b)
jos arba rengia daugiametes klimato kaitos mažinimo strategijas ir, jeigu taikoma, siekia jų tikslų įgyvendinimo, arba dalyvauja daugiametėje klimato kaitos mažinimo strategijoje vietos, regionų arba nacionaliniu lygmeniu;
c)
jos turi sutikti viešai atsiskaityti už pažangą įgyvendinant savo bendrą strategiją.
4. Tinkamumo ir atrankos kriterijai pagal priemonę finansuojamiems investiciniams projektams
Pagal priemonę finansuojami investiciniai projektai turi atitikti šiuos tinkamumo ir atrankos kriterijus:
a)
metodo pagrįstumo ir techninio tinkamumo;
b)
finansavimo pagrįstumo ir ekonominio veiksmingumo per visą investavimo į atskirą veiksmą etapą;
c)
visų šiame reglamente numatytų projektų geografinės pusiausvyros;
d)
parengtumo, kuris yra apibūdinamas kaip pasiektas investavimui tinkamas etapas, kuriame kuo greičiau patiriamos didelės kapitalo išlaidos;
e)
dėl lėšų trūkumo kylančio vėlavimo atlikti atskirą veiksmą masto;
f)
masto, kuriuo priemonės parama padėtų pritraukti viešasias ir privačias lėšas;
g)
socialinio ir ekonominio poveikio masto;
h)
kiekybinio poveikio aplinkai.
5. Tinkamumo ir atrankos kriterijai pagal priemonę finansuojamiems techninės pagalbos projektams
Pagal priemonę finansuojami techninės pagalbos projektai turi atitikti tinkamumo ir atrankos kriterijus, nurodytus 4 punkto a, c, e, f ir g papunkčiuose.“
2 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Strasbūre 2010 m. gruodžio 15 d.