NAŘÍZENÍ RADY (EURATOM) č. 139/2012
ze dne 19. prosince 2011,
kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na nepřímých akcích v rámci rámcového programu Evropského společenství pro atomovou energii a pravidla pro šíření výsledků výzkumu (2012-2013)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na články 7 a 10 této Smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s Výborem pro vědu a techniku,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
s ohledem na stanovisko Účetního dvora,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy na období 2012-2013 „(dále jen „rámcový program“)“ byl přijat rozhodnutím Rady 2012/93/Euratom (3). Za provádění rámcového programu a jeho zvláštních programů, včetně souvisejících finančních hledisek, je odpovědná Komise.
(2)
Rámcový program by měl být prováděn v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (4) (dále jen „finanční nařízení“), a s nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5).
(3)
Rámcový program by měl být prováděn rovněž v souladu s pravidly pro poskytování státní podpory, zejména s pravidly pro poskytování státní podpory na výzkum a vývoj, přičemž v současné době jde o rámec Společenství pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací (6).
(4)
Rámcový program zachovává celkovou oblast působnosti i zásady sedmého rámcového programu Společenství přijatého rozhodnutím Rady 2006/970/Euratom ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2007 až 2011) (7).
(5)
Pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol by měla poskytnout jednotný, souhrnný a transparentní rámec, a zajistit tak co možná nejúčinnější provádění při zohlednění potřeby snadného přístupu pro všechny účastníky prostřednictvím zjednodušených postupů, a to v souladu se zásadou proporcionality.
(6)
Tento rámcový program by měl využít iniciativy Komise ke zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum obsažené v rozhodnutí Komise K(2011) 174 ze dne 24. ledna 2011 o třech opatřeních ke zjednodušení provádění rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES a rozhodnutí Rady 2006/970/Euratom. Tímto rozhodnutím Komise se mění vzorová grantová dohoda přijatá rozhodnutím 2006/970/Euratom.
(7)
Pravidla by měla nadále zjednodušovat využívání duševního vlastnictví vytvořeného účastníky, současně zohledňovat také způsob, jakým může být účastník organizován na mezinárodní úrovni, a zároveň chránit oprávněné zájmy ostatních účastníků a Společenství.
(8)
Rámcový program by měl podporovat účast nejvzdálenějších regionů Unie a také širokého spektra podniků, výzkumných středisek a vysokých škol.
(9)
K zajištění soudržnosti a transparentnosti by měla být použita definice mikropodniků a malých a středních podniků uvedená v doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků a malých a středních podniků (8).
(10)
Je třeba vytvořit minimální podmínky pro účast, a to jak ve formě obecného pravidla, tak i pro zvláštní nepřímé akce rámcového programu.
(11)
Účast by měla být umožněna všem právním subjektům, jakmile splní minimální podmínky. Účast nad rámec minimálních podmínek by měla zajistit účinné provádění dané nepřímé akce.
(12)
K účasti na rámcovém programu je třeba vyzvat mezinárodní organizace, jež se věnují rozvoji spolupráce v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy v Evropě a jejímiž členy jsou většinou členské státy nebo přidružené země.
(13)
V souladu s článkem 101 Smlouvy je třeba počítat s účastí právních subjektů usazených ve třetích zemích a s účastí mezinárodních organizací. Tato účast by však měla být odůvodněna tím, že zvýšenou měrou přispějí k cílům rámcového programu.
(14)
Podle článku 198 Smlouvy jsou pro rámcový program způsobilé právní subjekty z mimoevropských území členských států, jež podléhají jejich pravomoci.
(15)
Je třeba stanovit podmínky pro poskytování finančních prostředků Společenství účastníkům nepřímých akcí.
(16)
Je nutné, aby Komise kromě pravidel a postupů stanovených ve finančním nařízení a nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 a v tomto nařízení stanovila ještě další pravidla a postupy upravující podávání, hodnocení a výběr návrhů a udělování grantů, jakož i postupy pro zjednávání nápravy určené účastníkům. Zejména by měla být stanovena pravidla pro využívání nezávislých odborníků.
(17)
Doba trvání rámcového programu je omezena na dva roky, přičemž sedmý rámcový program Unie, jenž byl přijat rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (9) a jehož pravidla jsou podobná sedmému rámcovému programu Společenství, bude v platnosti souběžně až do konce roku 2013. Měla by se tedy použít pravidla podobná pravidlům pro sedmý rámcový program Unie a zamezit velkým změnám pro účastníky.
(18)
Komise by kromě pravidel a postupů stanovených ve finančním nařízení a v nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 měla stanovit ještě další pravidla a postupy podle rámcového programu upravující posuzování právní a finanční životaschopnosti účastníků nepřímých akcích rámcového programu. Tato pravidla by měla zajistit rovnováhu mezi ochranou finančních zájmů Unie a zjednodušením a usnadněním účasti právních subjektů v rámcovém programu. S cílem zajistit jednotné ověřování existence a právního statusu účastníků nepřímých akcích a jejich provozní a finanční způsobilosti a zamezit velkým změnám pro účastníky je vhodné použít na rámcový program pravidla k zajištění jednotného ověřování existence, právního statusu a provozní a finanční způsobilosti účastníků nepřímých akcí podpořených prostřednictvím grantu v rámci sedmého rámcového programu Unie a v rámci sedmého rámcového programu Společenství, která byla přijata rozhodnutím Komise K(2007) 2466 ze dne 13. června 2007.
(19)
V této souvislosti finanční nařízení a nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 a nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (10) upravují mimo jiné ochranu finančních zájmů Unie, boj proti podvodům a nesrovnalostem, postupy pro zpětné získávání částek dlužných Komisi, vylučování ze smluvních a grantových řízení a související sankce, jakož i audity, kontroly a inspekce prováděné Komisí a Účetním dvorem.
(20)
Finanční příspěvek Společenství by měli účastníci obdržet bez zbytečného prodlení.
(21)
Dohody uzavřené pro jednotlivé akce by měly upravovat dohled a finanční kontrolu ze strany Komise nebo zástupce pověřeného Komisí, jakož i audity prováděné Účetním dvorem a kontroly na místě prováděné Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) v souladu s postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (11).
(22)
Komise by měla sledovat nepřímé akce prováděné v rámci rámcového programu i rámcový program a jeho zvláštní programy. S cílem zajistit účinné a jednotné sledování a hodnocení provádění nepřímých akcí by Komise měla zavést a udržovat vhodný informační systém.
(23)
Rámcový program by měl odrážet a prosazovat obecné zásady stanovené v doporučení Komise 2005/251/ES ze dne 11. března 2005 o Evropské chartě pro výzkumné pracovníky a o Kodexu chování pro přijímání výzkumných pracovníků (12) a současně respektovat jejich dobrovolný charakter.
(24)
Pravidla pro šíření výsledků výzkumu by měla zajistit ze strany účastníků případnou ochranu duševního vlastnictví vytvořeného v rámci akcí a využívání a šíření těchto výsledků.
(25)
Tato pravidla by měla respektovat práva vlastníků duševního vlastnictví a zároveň by měla být navržena tak, aby zajistila, že účastníci a případně jejich přidružené subjekty usazené v členském státě nebo přidružené zemi budou mít přístup k informacím, které do projektu vnesou, a k poznatkům vyplývajícím z výzkumné práce v rámci projektu, a to do té míry, aby mohli provádět výzkumnou práci nebo využívat výsledné poznatky.
(26)
Účastnický záruční fond, zřízený sedmým rámcovým programem Společenství a spravovaný Komisí, by měl i nadále působit a hradit v rámci rámcového programu dlužné částky, které někteří partneři nesplatili. Vytvoření tohoto fondu přispělo ke zjednodušení a usnadnění účasti a zároveň i k ochraně finančních zájmů Unie způsobem, který je vhodný i pro rámcový program.
(27)
Příspěvky Společenství společnému podniku zřízenému podle článků 45 až 51 Smlouvy nespadají do oblasti působnosti tohoto nařízení.
(28)
Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady obsažené v Listině základních práv Evropské unie.
(29)
Společenství by mělo poskytovat finanční podporu v souladu s finančním nařízením, mimo jiné pomocí veřejných zakázek, ve formě ceny za zboží nebo služby stanovené smlouvou a vybrané na základě nabídkových řízení, dále pomocí grantů, příspěvků organizacím ve formě členského poplatku a honoráře pro nezávislé odborníky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
ÚVODNÍ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol a dalších právních subjektů na akcích prováděných jedním nebo několika účastníky v rámci režimů financování stanovených v příloze II rozhodnutí 2012/93/Euratom (dále jen „nepřímé akce“).
Stanoví také pravidla, v souladu s pravidly stanovenými v nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 (dále jen „finanční nařízení“) a v nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002, týkající se finančního příspěvku Společenství účastníkům nepřímých akcí v rámci rámcového programu.
Pokud jde o výsledky výzkumu prováděného v rámci rámcového programu, stanoví toto nařízení pravidla pro zveřejňování nových poznatků jakýmikoli vhodnými prostředky kromě těch, které vyplývají z náležitostí pro ochranu těchto nových poznatků, a to včetně zveřejňování nových poznatků prostřednictvím jakéhokoli nosiče (dále jen „šíření“).
Dále stanoví pravidla pro přímé nebo nepřímé využívání nových poznatků v dalších výzkumných činnostech jiných než těch, jež jsou zahrnuty do dané nepřímé akce, včetně vývoje či vytvoření produktu či procesu a jeho uvádění na trh nebo vytvoření a poskytování služby (dále jen „využívání“).
V souvislosti s novými i stávajícími poznatky stanoví toto nařízení pravidla týkající se licencí a uživatelských práv (dále jen „přístupová práva“).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„právním subjektem“ fyzická osoba nebo právnická osoba podle vnitrostátního práva platného v místě, kde je usazena, nebo podle práva Evropské unie nebo mezinárodního práva, která má právní subjektivitu a je oprávněna vlastním jménem vykonávat práva a podléhat povinnostem;
2)
„přidruženým subjektem“ právní subjekt, který je pod přímou nebo nepřímou kontrolou účastníka, nebo pod stejnou přímou nebo nepřímou kontrolou jako účastník, přičemž kontrola může mít některou z podob uvedených v čl. 7 odst. 2;
3)
„spravedlivými a přiměřenými podmínkami“ vhodné podmínky, včetně případných finančních podmínek, zohledňující zvláštní okolnosti žádosti o přístup, například skutečnou nebo potenciální hodnotu nových nebo stávajících poznatků, k nimž je požadován přístup, nebo rozsah, trvání nebo další charakteristiky předpokládaného využití;
4)
„novými poznatky“ výsledky, včetně informací, bez ohledu na to, zda mohou být chráněny či nikoliv, které vzešly z daných nepřímých akcí, včetně práv souvisejících s autorskými právy, práv k průmyslovým vzorům, patentových práv, odrůdových práv nebo podobných forem ochrany;
5)
„stávajícími poznatky“ informace, jež účastníci měli před podpisem grantové dohody, včetně autorských práv a dalších práv duševního vlastnictví týkajících se těchto informací, pro něž byla žádost o ochranu podána před podpisem grantové dohody a jež jsou zapotřebí k provedení nepřímé akce nebo k využití jejích výsledků;
6)
„účastníkem“ právní subjekt, který přispívá k nepřímé akci a má práva a povinnosti s ohledem na Společenství;
7)
„výzkumnou organizací“ právní subjekt založený jako nezisková organizace, která provádí výzkum nebo technologický rozvoj jako jeden z hlavních cílů;
8)
„třetí zemí“ země, která není členským státem;
9)
„přidruženou zemí“ třetí země, která je smluvní stranou některé mezinárodní dohody uzavřené se Společenstvím, na jejímž základě nebo podle jejíchž podmínek tato země hradí finanční příspěvek na rámcový program nebo na jeho část;
10)
„mezinárodní organizací“ mezivládní organizace kromě Unie, která má právní subjektivitu podle mezinárodního veřejného práva, jakož i specializované agentury takovou mezinárodní organizací zřízené;
11)
„mezinárodní organizací evropského zájmu“ mezinárodní organizace, v níž většinu členů tvoří členské státy nebo přidružené země a jejímž hlavním cílem je podporovat vědeckou a technologickou spolupráci v Evropě;
12)
„veřejným orgánem“ jakýkoli právní subjekt, který je jako takový definován vnitrostátním veřejným právem, jakož i mezinárodní organizace;
13)
„malým a středním podnikem“ mikropodniky a malé a střední podniky ve smyslu doporučení 2003/361/ES;
14)
„pracovním programem“ plán přijatý Komisí k provedení zvláštního programu, jak je uvedeno v článku 6 rozhodnutí Rady 2012/94/Euratom ze dne 19. prosince 2011 o zvláštním programu, který má být proveden prostřednictvím nepřímých akcí a kterým se provádí rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2012-2013) (13);
15)
„režimy financování“ se rozumí mechanismy, jimiž Společenství financuje nepřímé akce, jak je stanoveno v příloze II rozhodnutí 2012/93/Euratom.
Pro účely bodu 1 prvního odstavce se v případě fyzických osob údaji o usazení rozumí údaje o obvyklém místě pobytu.
Článek 3
Důvěrnost informací
S výhradou podmínek stanovených ve vzorové grantové dohodě, vzorové jmenovací listině nebo smlouvě musí Komise a účastníci zachovávat důvěrnost veškerých údajů, poznatků a dokumentů, které jim byly poskytnuty jako důvěrné.
KAPITOLA II
ÚČAST
Článek 4
Zvláštní pravidla pro výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy
Pravidla stanovená v této kapitole se použijí, aniž jsou dotčena zvláštní pravidla pro činnosti v rámci tematické oblasti „Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy“ uvedená v kapitole IV.
ODDÍL 1
Minimální podmínky
Článek 5
Obecné zásady
1. Nepřímé akce se může zúčastnit jakýkoliv podnik, vysoká škola nebo výzkumné středisko či jiný právní subjekt, který je usazen v členském státě, přidružené zemi či ve třetí zemi, pokud jsou splněny minimální podmínky stanovené v této kapitole, včetně jakýchkoliv podmínek stanovených podle článku 11.
2. V případě nepřímé akce uvedené v článku 6 nebo článku 8, při níž mohou být minimální podmínky splněny bez účasti právního subjektu usazeného v členském státě, podléhá účast rovněž podmínce, že tato akce přispívá k dosažení cílů stanovených v článcích 1 a 2 Smlouvy.
3. Společné výzkumné středisko (dále jen „JRC“) se může nepřímých akcí účastnit na stejném základě a má stejná práva a stejné povinnosti jako právní subjekt usazený v některém členském státě.
Článek 6
Minimální podmínky
1. Minimální podmínky pro nepřímé akce jsou tyto:
a)
účastnit se musí nejméně tři právní subjekty, přičemž všechny musí být usazené v členském státě nebo přidružené zemi a žádné dva nesmí být usazené ve stejném členském státě nebo přidružené zemi;
b)
všechny tři právní subjekty musí být vzájemně nezávislé v souladu s článkem 7.
2. Pro účely odst. 1 písm. a) se v případě, kdy je jedním z účastníků JRC, mezinárodní organizace evropského zájmu nebo subjekt zřízený podle práva Evropské unie, na tyto účastníky pohlíží jako na subjekty usazené v jiném členském státě nebo přidružené zemi, než je členský stát nebo přidružená země, v níž je usazený jiný z účastníků téže akce.
Článek 7
Nezávislost
1. Dva právní subjekty jsou považovány za vzájemně nezávislé, pokud žádný z nich není přímo či nepřímo kontrolován druhým subjektem nebo žádný z nich není pod toutéž přímou či nepřímou kontrolou jako druhý.
2. Pro účely odstavce 1 může mít kontrola zejména některou z těchto podob:
a)
přímé či nepřímé držení více než 50 % nominální hodnoty vydaného akciového kapitálu v daném právním subjektu nebo většinového hlasovacího práva akcionářů či společníků tohoto subjektu;
b)
přímé nebo nepřímé faktické či právně zakotvené držení rozhodovacích pravomocí v daném právním subjektu.
3. Následující vztahy mezi právními subjekty však nejsou samy o sobě považovány za vztah kontroly:
a)
stejná veřejná investiční společnost, institucionální investor nebo společnost či fond rizikového kapitálu má v přímém či nepřímém držení více než 50 % nominální hodnoty vydaného akciového kapitálu nebo většinového hlasovací práva akcionářů či společníků;
b)
dané právní subjekty vlastní nebo na ně dohlíží stejný veřejný orgán.
Článek 8
Koordinační a podpůrné akce, odborná příprava a profesní rozvoj výzkumných pracovníků
U koordinačních a podpůrných akcí a akcí pro odbornou přípravu a profesní rozvoj výzkumných pracovníků je minimální podmínkou účast jednoho právního subjektu.
První odstavec se nepoužije v případě akcí, jejichž účelem je koordinace výzkumných činností.
Článek 9
Jediný účastník
Pokud minimální podmínky nepřímé akce splňuje řada právních subjektů, které dohromady tvoří jeden právní subjekt, může být tento subjekt jediným účastníkem nepřímé akce, pokud je usazený v některém členském státě nebo přidružené zemi.
Článek 10
Mezinárodní organizace a právní subjekty usazené ve třetích zemích
Nepřímých akcí se mohou účastnit mezinárodní organizace a právní subjekty usazené ve třetích zemích, pokud jsou splněny minimální podmínky stanovené v této kapitole a také veškeré podmínky stanovené ve zvláštních programech nebo příslušných pracovních programech.
Článek 11
Dodatečné podmínky
Kromě minimálních podmínek stanovených v této kapitole mohou být podmínky týkající se minimálního počtu účastníků stanoveny i ve zvláštních programech nebo v pracovních programech.
V nich mohou být podle povahy a cílů nepřímé akce stanoveny také dodatečné podmínky, které je třeba splnit, pokud jde o druh účastníků, případně místo jejich usazení.
ODDÍL 2
Postupy
Pododdíl 1
Výzvy k předkládání návrhů
Článek 12
Výzvy k předkládání návrhů
1. Komise zveřejní výzvy k podávání návrhů na nepřímé akce v souladu s požadavky stanovenými v příslušných zvláštních programech a v pracovních programech.
Kromě zveřejňování uvedeného v nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 Komise výzvy k předkládání návrhů zveřejňuje na svých internetových stránkách pro rámcový program, pomocí zvláštních informačních kanálů a v národních kontaktních místech zřízených členskými státy a přidruženými zeměmi.
2. Komise ve výzvě k předkládání návrhů případně upřesní, že účastníci nemusí uzavírat dohodu o konsorciu.
3. Výzvy k předkládání návrhů uvádějí jasné cíle, aby bylo zajištěno, že zájemci nebudou reagovat zbytečně.
Článek 13
Výjimky
Výzvu k předkládání návrhů nevydá Komise v případě:
a)
koordinačních a podpůrných akcí, které mají být prováděny právními subjekty uvedenými ve zvláštních programech či v pracovních programech, pokud zvláštní program umožňuje, aby byli příjemci v pracovních programech určeni, a to v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002;
b)
koordinačních a podpůrných akcí spočívajících v nákupu zboží nebo služeb podle pravidel týkajících se veřejných zakázek, která jsou uvedena ve finančním nařízení;
c)
koordinačních a podpůrných akcí týkajících se jmenování nezávislých odborníků;
d)
dalších akcí, pokud tak stanoví finanční nařízení nebo nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002.
Pododdíl 2
Hodnocení a výběr návrhů a udělování grantů
Článek 14
Hodnocení, výběr a udělování
1. Komise všechny návrhy, které byly předloženy v reakci na výzvu k předkládání návrhů, vyhodnotí na základě zásad pro hodnocení a kritérií pro výběr a udělování grantů.
Kritérii jsou excelence, dopad a provádění. V rámci těchto podmínek pracovní program dále stanoví kritéria hodnocení a výběru a může doplnit další požadavky, koeficienty a limity nebo uvést další podrobnosti o používání kritérií.
2. Nelze vybrat návrh, který je v rozporu se základními etickými zásadami nebo který nesplňuje podmínky stanovené ve zvláštním programu, v pracovním programu nebo ve výzvě k předkládání návrhů. Takový návrh může být kdykoliv z postupů hodnocení, výběru a udělování vyloučen.
3. Návrhy jsou seřazeny v souladu s výsledky hodnocení. Rozhodnutí o financování jsou přijímána na základě tohoto pořadí.
Článek 15
Postupy předkládání, hodnocení, výběru a udělování
1. Pokud je ve výzvě k předkládání návrhů stanoven dvoustupňový postup hodnocení, pak do dalšího hodnocení postupují pouze ty návrhy, které projdou prvním kolem na základě hodnocení podle omezeného souboru kritérií.
2. Pokud je ve výzvě k předkládání návrhů stanoven dvoustupňový postup podávání, pak úplný návrh do druhého kola podávají pouze ti žadatelé, jejichž návrhy projdou prvním kolem hodnocení.
Všichni žadatelé jsou urychleně informováni o výsledcích prvního kola hodnocení.
3. Komise přijme a zveřejní pravidla upravující postup předkládání návrhů a související postupy hodnocení, výběru a udělování a zveřejní pokyny pro žadatele, včetně pokynů pro hodnotitele. Zejména stanoví podrobná pravidla pro dvoustupňový postup podávání (včetně pravidel týkajících se rozsahu a povahy návrhu v prvním kole, jakož i úplného návrhu v druhém kole) a pravidla pro dvoustupňový postup hodnocení.
Komise žadatelům poskytuje informace a stanoví pro ně postupy pro zjednávání nápravy.
4. Pro rámcový program se použijí pravidla k zajištění jednotného ověřování existence, právního statusu a provozní a finanční způsobilosti účastníků nepřímých akcích podpořených formou grantu v rámci sedmého rámcového programu Unie a v rámci sedmého rámcového programu Společenství, která byla přijata rozhodnutím Komise K(2007) 2466 ze dne 13. června 2007.
Komise se zdrží opětovného ověřování s výjimkou případů, kdy se situace dotyčného účastníka změnila.
Článek 16
Jmenování nezávislých odborníků
1. Komise jmenuje nezávislé odborníky, kteří budou nápomocni při hodnocení návrhů.
Pro koordinační a podpůrné akce uvedené v článku 13 jsou nezávislí odborníci jmenování pouze v případě, že to Komise považuje za vhodné.
2. Nezávislí odborníci jsou vybíráni na základě dovedností a znalostí odpovídajících úkolům, které jsou jim svěřeny. Pokud nezávislí odborníci musí pracovat s utajovanými informacemi, je pro jejich jmenování vyžadována příslušná bezpečnostní prověrka.
Nezávislí odborníci se určují a vybírají na základě výzev k předkládání přihlášek pro jednotlivce a výzev určených příslušným organizacím jako například národním výzkumným agenturám, výzkumným institucím či podnikům s cílem vypracovat seznamy vhodných kandidátů.
Pokud to Komise považuje za vhodné, může vybrat jakoukoli osobu s patřičnými dovednostmi, i když není v seznamech uvedena.
Při jmenování skupin nezávislých odborníků je třeba přijmout vhodná opatření k tomu, aby byla ve skupinách zajištěna přiměřená vyváženost obou pohlaví.
3. Při jmenování nezávislého odborníka učiní Komise všechna nezbytná opatření k tomu, aby zajistila, že se ve věci, v níž má podat odborný posudek, tento odborník nedostane do střetu zájmů.
4. Komise podepíše jmenovací listinu mezi Společenstvím a každým nezávislým odborníkem, přičemž se vychází ze vzorové jmenovací listiny, kterou Komise přijala v rozhodnutí K(2008) 4617 ze dne 21. srpna 2008.
5. Komise jednou ročně prostřednictvím vhodného nosiče zveřejní seznam nezávislých odborníků, kteří jsou Komisi při rámcovém programu a při jednotlivých zvláštních programech nápomocni.
Pododdíl 3
Provádění a grantové dohody
Článek 17
Obecná ustanovení
1. Účastníci provádějí nepřímou akci a přijímají v tomto směru všechna nezbytná a přiměřená opatření. Účastníci dané nepřímé akce pracují vůči Společenství společně a nerozdílně.
2. Na základě vzorové grantové dohody uvedené v článku 18 a s ohledem na povahu daného režimu financování vypracuje Komise grantovou dohodu mezi Společenstvím a účastníky.
3. Účastníci nepřijmou žádné závazky, které by byly s grantovou dohodou neslučitelné.
4. Pokud některý účastník nesplní své povinnosti spojené s technickým prováděním nepřímé akce, splní grantovou dohodu ostatní účastníci, aniž by muselo Společenství poskytnout jakýkoliv další příspěvek, pokud je Komise této povinnosti výslovně nezprostí.
5. Pokud akci není možné provést nebo ji účastníci neprovedou, zajistí Komise ukončení akce.
6. Účastníci zajistí, aby byla Komise informována o jakékoliv události, která by mohla ovlivnit provádění nepřímé akce nebo zájmy Společenství.
7. Účastníci nepřímé akce mohou zadat provádění určitých prvků činnosti třetím stranám, pokud tak stanoví grantová dohoda.
8. Komise pro účastníky stanoví postupy pro zjednávání nápravy.
Článek 18
Obecná ustanovení grantové dohody
1. Při provádění rámcovém programu se bude používat vzorová grantová dohoda přijatá rozhodnutím Komise K(2007) 1509 ze dne 10. dubna 2007.
Grantová dohoda stanoví práva a povinnosti účastníků vůči Společenství v souladu s rozhodnutím 2006/970/Euratom, tímto nařízením, finančním nařízením a nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002 a v souladu s obecnými zásadami práva Unie.
V souladu se stejnými podmínkami stanoví také práva a povinnosti právních subjektů, které se staly účastníky v průběhu nepřímé akce.
2. Grantová dohoda také případně určí, jaká část finančního příspěvku Společenství bude založena na náhradě způsobilých nákladů a jaká část na financování pevnou sazbou (včetně stupnice jednotkových nákladů) nebo na paušálních částkách.
3. Grantová dohoda stanoví, jaké změny ve složení konsorcia budou vyžadovat předchozí vyhlášení soutěže.
4. Grantová dohoda stanoví povinnost předkládat Komisi pravidelné zprávy o pokroku dosaženém při provádění dané nepřímé akce.
5. Grantová dohoda může případně stanovit, že Komisi musí být předem oznámen každý zamýšlený převod vlastnictví nových poznatků na třetí stranu.
6. Pokud grantová dohoda vyžaduje, aby účastníci vykonávali činnosti ve prospěch třetích stran, dají to účastníci obecně na vědomí, přičemž třetí strany určují, hodnotí a vybírají transparentně, spravedlivě a nestranně. Pokud je to uvedeno v pracovním programu, určí grantová dohoda kritéria pro výběr takových třetích stran. Komise si vyhrazuje právo vznést proti výběru třetích stran námitky.
7. Pokud se ukáže, že je ve vzorové grantové dohodě uvedené v odstavci 1 nutné provést důležitou změnu, Komise grantovou dohodu v úzké spolupráci s členskými státy odpovídajícím způsobem reviduje.
8. Vzorová grantová dohoda vychází z obecných zásad uvedených v Evropské chartě pro výzkumné pracovníky a v Kodexu chování pro přijímání výzkumných pracovníků. Podle situace je zaměřena na otázky synergie se vzděláváním na všech úrovních, připravenost a schopnost podporovat dialog a diskusi o vědeckých záležitostech a výsledcích výzkumu se širokou veřejností i mimo vědeckou komunitu, činnosti k posilování účasti a úlohy žen ve výzkumu a činnosti zaměřené na společensko-hospodářské aspekty výzkumu.
9. Vzorová grantová dohoda upravuje dohled a finanční kontrolu ze strany Komise nebo zástupce pověřeného Komisí a ze strany Účetního dvora.
10. Grantová dohoda stanoví pro účastníky lhůty pro různá oznámení uvedená v tomto nařízení.
Článek 19
Ustanovení týkající se přístupových práv, využívání a šíření
1. Grantová dohoda stanoví příslušná práva a povinnosti účastníků týkající se přístupových práv a využívání a šíření, pokud tato práva a povinnosti nebyly stanoveny tímto nařízením.
Pro tyto účely vyžaduje, aby byl Komisi předložen plán využívání a šíření nových poznatků.
2. V grantové dohodě jsou upřesněny podmínky, za nichž mohou účastníci vznést námitky proti technologickému auditu využívání a šíření nových poznatků prováděnému některými pověřenými zástupci Komise.
Článek 20
Ustanovení týkající se ukončení
V grantové dohodě jsou uvedeny důvody pro úplné či částečné ukončení, zejména pokud došlo k nedodržení, neplnění či porušení tohoto nařízení, jakož i důsledky vyplývající pro účastníky z jakéhokoliv nedodržení podmínek ze strany některého z účastníků.
Článek 21
Zvláštní ustanovení
1. V případě nepřímých akcí na podporu stávajících výzkumných infrastruktur a případně nových výzkumných infrastruktur stanoví grantová dohoda zvláštní ustanovení o důvěrnosti, zveřejňování, přístupových právech a závazcích, které by mohly mít dopad na uživatele těchto infrastruktur.
2. V případě nepřímých akcí na podporu odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků obsahuje grantová dohoda zvláštní ustanovení o důvěrnosti, přístupových právech a závazcích týkajících se výzkumných pracovníků, kteří mají z dané akce prospěch.
3. Grantová dohoda může pro účely zajištění obranných zájmů členských států ve smyslu článku 24 Smlouvy případně obsahovat zvláštní ustanovení o důvěrnosti, stupni utajení informací, přístupových právech, převodu vlastnictví nových poznatků a jejich využívání.
Článek 22
Podpis dohody a přistoupení k ní
Grantová dohoda vstupuje v platnost podpisem koordinátora a Komise.
Vztahuje se na každého účastníka, který k ní formálně přistoupil.
Pododdíl 4
Konsorcia
Článek 23
Dohody o konsorciu
1. Pokud není ve výzvě k předkládání návrhů stanoveno jinak, uzavřou všichni účastníci nepřímé akce dohodu (dále jen „dohoda o konsorciu“), která mimo jiné upravuje:
a)
vnitřní organizaci konsorcia;
b)
rozdělení finančního příspěvku Společenství;
c)
doplňující pravidla k pravidlům v kapitole III, jakož i k souvisejícím ustanovením v grantové dohodě;
d)
urovnávání vnitřních sporů včetně případů zneužití pravomoci;
e)
ujednání mezi účastníky týkající se odpovědnosti, odškodnění a důvěrnosti informací.
2. Komise vyhotoví a zveřejní pokyny týkající se hlavních otázek, se kterými se mohou účastníci v dohodách o konsorciu setkat.
Článek 24
Koordinátor
1. Právní subjekty, které se chtějí účastnit nepřímé akce, jmenují z řad svých členů jednoho koordinátora, který bude v souladu s tímto nařízením, finančním nařízením, nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002 a grantovou dohodou vykonávat tyto úkoly:
a)
sledovat, zda účastníci nepřímé akce dodržují své povinnosti;
b)
ověřovat, zda právní subjekty uvedené v grantové dohodě plní nezbytné formality pro přistoupení ke grantové dohodě;
c)
přijímat finanční příspěvek Společenství a rozdělovat jej v souladu s dohodou o konsorciu a s grantovou dohodou;
d)
vést záznamy a finanční účty týkající se finančního příspěvku Společenství a informovat Komisi o jeho rozdělení v souladu s čl. 23 odst. 1 písm. b) a s článkem 35;
e)
zprostředkovávat účinnou a vhodnou komunikaci mezi účastníky a pravidelně podávat účastníkům a Komisi zprávy o pokroku projektu.
2. Jméno koordinátora je uvedeno v grantové dohodě.
Jmenování nového koordinátora vyžaduje písemný souhlas Komise.
Článek 25
Změny v konsorciu
1. Účastníci nepřímé akce mohou souhlasit s přijetím nového účastníka nebo s vyloučením některého ze stávajících účastníků v souladu s příslušnými ustanoveními dohody o konsorciu.
2. Každý právní subjekt, který se připojí k probíhající akci, musí přistoupit ke grantové dohodě.
3. Ve zvláštních případech, je-li tak stanoveno v grantové dohodě, zveřejní konsorcium vyhlášení soutěže a zajistí její rozšíření prostřednictvím zvláštní informační podpory, zejména internetových stránek rámcového programu, specializovaného tisku a brožur a národních kontaktních míst zřízených členskými státy a přidruženými zeměmi pro účely poskytování informací a podpory.
Konsorcium vyhodnotí nabídky podle kritérií pro původní akci, a to za pomoci nezávislých odborníků jmenovaných konsorciem a v souladu se zásadami stanovenými v článcích 14 a 16.
4. Konsorcium oznámí každou navrženou změnu ve svém složení Komisi, která může do 45 dní od oznámení vznést námitky.
Změny ve složení konsorcia spojené s návrhy na další změny grantové dohody, které přímo nesouvisejí se změnou složení, musí být písemně schváleny Komisí.
Pododdíl 5
Sledování a hodnocení programů a nepřímých akcí a sdělování informací
Článek 26
Sledování a hodnocení
1. Komise sleduje provádění nepřímých akcí na základě pravidelných zpráv o pokroku předkládaných v souladu se vzorovou grantovou dohodou podle článku 18.
Komise sleduje zejména provádění plánu využívání a šíření nových poznatků předkládaného v souladu s čl. 19 odst. 1 druhým pododstavcem.
Pro tyto účely mohou být Komisi nápomocni nezávislí odborníci jmenovaní v souladu s článkem 16.
2. Komise zavede a udržuje informační systém, který umožní, aby sledování podle odstavce 1 bylo prováděno účinným a soudržným způsobem v rámci celého rámcového programu.
S výhradou článku 3 Komise zveřejní prostřednictvím jakéhokoliv vhodného nosiče informace o financovaných projektech.
3. Sledování a hodnocení uvedené v článku 6 rozhodnutí 2012/93/Euratom zahrnuje aspekty týkající se používání tohoto nařízení a zabývá se dopadem změn ve výpočtu nákladů na rozpočet ve srovnání se sedmým rámcovým programem Společenství, a jejich vlivem na administrativní zatížení účastníků.
4. Komise v souladu s článkem 16 jmenuje nezávislé odborníky, kteří jí jsou nápomocni při hodnoceních vyžadovaných rámcovým programem a jeho zvláštními programy a, je-li to nutné, při hodnocení předchozích rámcových programů.
5. Komise navíc může vytvářet skupiny nezávislých odborníků jmenovaných v souladu s článkem 16, aby poskytovaly poradenství při koncipování a provádění výzkumné politiky Společenství.
Článek 27
Zpřístupňované informace
1. S výhradou článku 3 zpřístupní Komise na požádání kterémukoliv členskému státu nebo přidružené zemi jakékoliv užitečné informace, které má k dispozici a které se týkají nových poznatků získaných v rámci nepřímé akce, za předpokladu, že jsou splněny tyto podmínky:
a)
dané informace jsou relevantní pro veřejnou politiku;
b)
účastníci neuvedli dostatečné a rozumné důvody, proč by tyto informace neměly být poskytnuty.
2. Za žádných okolností se poskytnutím informací podle odstavce 1 nepřenášejí na příjemce práva ani povinnosti Komise či účastníků.
Příjemce je však povinen zachovávat důvěrnost těchto informací, pokud nejsou tyto informace zveřejněny nebo je účastníci veřejně nezpřístupní nebo pokud nebyly Komisi sděleny bez omezení týkajících se důvěrnosti.
ODDÍL 3
Finanční příspěvek Společenství
Pododdíl 1
Způsobilost pro financování a formy grantů
Článek 28
Způsobilost pro financování
1. Finanční příspěvek Společenství mohou získat tyto právní subjekty účastnící se nepřímé akce:
a)
jakýkoliv právní subjekt usazený v některém členském státě nebo přidružené zemi či zřízený podle práva Unie;
b)
jakákoliv mezinárodní organizace evropského zájmu.
2. V případě, že účastníkem je jiná mezinárodní organizace než mezinárodní organizace evropského zájmu nebo právní subjekt usazený v jiné třetí zemi, než je přidružená země, může být finanční příspěvek Společenství přidělen, je-li splněna alespoň jedna z těchto podmínek:
a)
zvláštní programy nebo příslušný pracovní program obsahují příslušná ustanovení za tímto účelem;
b)
příspěvek je nezbytný pro provedení nepřímé akce;
c)
příspěvek je stanoven ve dvoustranné vědecké a technologické dohodě nebo v jiném ujednání mezi Společenstvím a zemí, v níž je právní subjekt usazen.
Článek 29
Formy grantů
Finanční příspěvek Společenství u grantů uvedených v příloze II rozhodnutí 2012/93/Euratom je založen na náhradě způsobilých nákladů, a to plné nebo částečné.
Finanční příspěvek Společenství však může mít podobu financování pevnou sazbou, včetně stupnice jednotkových nákladů, nebo financování paušálními částkami nebo může kombinovat náhradu způsobilých nákladů pevnou sazbou a paušální částkou. Finanční příspěvek Společenství může mít také podobu stipendií nebo cen.
V pracovních programech a výzvách k předkládání návrhů jsou upřesněny formy grantů, které mají být v rámci dotyčných akcích použity.
Článek 30
Náhrada způsobilých nákladů
1. Nepřímé akce financované granty jsou spolufinancovány účastníky.
Finanční příspěvek Společenství k náhradě způsobilých nákladů nesmí vést k zisku.
2. Příjmy se berou v úvahu pro výplatu grantu na konci provádění akce.
3. Aby byly považovány za způsobilé, musejí náklady vzniklé při provádění nepřímé akce splňovat tyto podmínky:
a)
musejí být skutečné;
b)
musejí být vynaloženy v průběhu akce, s výjimkou nákladů na vypracování závěrečných zpráv, pokud je to stanoveno v grantové dohodě;
c)
musejí být stanoveny podle obvyklých účetních a správních zásad a obvyklých postupů účastníka a použity výhradně za účelem dosažení cílů a očekávaných výsledků nepřímé akce, a to za dodržování zásad úspornosti, účelnosti a efektivity;
d)
musejí být zaneseny v účetnictví účastníka a v případě příspěvku od třetích stran zaneseny v účetnictví těchto třetích stran;
e)
musejí být odděleny od nezpůsobilých nákladů, zejména od identifikovatelných nepřímých daní, včetně daně z přidané hodnoty, cel, dlužných úroků, rezerv na možné budoucí ztráty nebo výdaje, kurzových ztrát, nákladů spojených s kapitálovým výnosem, nákladů deklarovaných, vzniklých nebo nahrazených v souvislosti s jiným projektem Unie, dluhů a poplatků za dluhovou službu, nepřiměřených nebo neuvážených výdajů a veškerých dalších nákladů, které nesplňují podmínky uvedené v písmenech a) až d).
Pro účely písmene a) prvního pododstavce lze použít průměrné náklady na personál, pokud jsou v souladu se správními zásadami a účetními postupy účastníka a neliší se výrazně od skutečných nákladů.
4. Finanční příspěvek Společenství se vypočítá s ohledem na náklady nepřímé akce jako celku, jejich náhrada je však založena na nákladech, které jednotliví účastníci vykáží.
Článek 31
Přímé způsobilé náklady a nepřímé způsobilé náklady
1. Způsobilé náklady se skládají z nákladů, které lze přímo připsat dané akci (dále jen „přímé způsobilé náklady“), a případně z nákladů, které nelze dané akci přímo připsat, ale které byly vynaloženy v přímém vztahu s přímými způsobilými náklady dané akci připsanými (dále jen „nepřímé způsobilé náklady“).
2. Náhrada nákladů účastníků je založena na jejich přímých a nepřímých způsobilých nákladech.
Účastník může v souladu s čl. 30 odst. 3 písm. c) použít zjednodušenou metodu výpočtu svých nepřímých způsobilých nákladů na úrovni svého právního subjektu, je-li tato metoda v souladu s jeho obvyklými účetními a správními zásadami a obvyklými postupy. Zásady, jež je třeba v tomto ohledu dodržovat, jsou uvedeny ve vzorové grantové dohodě.
3. V některých případech, zejména u koordinačních a podpůrných akcí a případně u akcí na podporu odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků, může být náhrada nepřímých způsobilých nákladů grantovou dohodou omezena na určitý maximální procentní podíl přímých způsobilých nákladů, s výjimkou přímých způsobilých nákladů na subdodávky.
4. Odchylně od odstavce 2 si účastník může pro krytí nepřímých způsobilých nákladů zvolit pevnou sazbu svých celkových přímých způsobilých nákladů, s výjimkou přímých způsobilých nákladů na subdodávky nebo náhrady nákladů třetích stran.
Komise stanoví příslušné pevné sazby na základě přibližné hodnoty dotyčných skutečných nepřímých nákladů v souladu s finančním nařízením a nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002.
5. Neziskové veřejné subjekty, instituce sekundárního a vysokoškolského vzdělávání, výzkumné organizace a malé a střední podniky, které nemohou s jistotou stanovit své skutečné nepřímé náklady na dotyčnou akci, si při účasti v režimech financování, které zahrnují činnosti spojené s výzkumem, technologickým rozvojem a demonstracemi, jak je uvedeno v článku 32, mohou zvolit pevnou sazbu ve výši 60 % celkových přímých způsobilých nákladů.
6. Všechny pevné sazby se uvedou ve vzorové grantové dohodě.
Článek 32
Maximální podíl na financování
1. V případě činností v oblasti výzkumu a technologického rozvoje může finanční příspěvek Společenství dosáhnout maximálně 50 % celkových způsobilých nákladů.
V případě neziskových veřejných subjektů, institucí sekundárního a vysokoškolského vzdělávání, výzkumných organizací a malých a středních podniků však může dosáhnout maximálně 75 % celkových způsobilých nákladů.
2. U demonstračních činností může finanční příspěvek Společenství dosáhnout maximálně 50 % celkových způsobilých nákladů.
3. U činností v rámci koordinačních a podpůrných akcí a akcí na podporu odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků může finanční příspěvek Společenství dosáhnout maximálně 100 % celkových způsobilých nákladů.
4. Pokud jde o správní činnosti, včetně osvědčení o finančních výkazech, a další činnosti, které nejsou uvedeny v odstavcích 1, 2 a 3, může finanční příspěvek Společenství dosáhnout maximálně 100 % celkových způsobilých nákladů.
Mezi další činnosti uvedené v prvním pododstavci patří mimo jiné odborná příprava v rámci akcí, které nespadají do režimu financování odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků, a dále koordinace, navazování kontaktů a šíření výsledků.
5. Pro účely odstavců 1 až 4 se při stanovení finančního příspěvku Společenství vezmou v úvahu způsobilé náklady a příjmy.
6. Odstavce 1 až 5 se případně použijí pro nepřímé akce, kde se na celou nepřímou akci používá financování pevnou sazbou nebo paušální částkou.
Článek 33
Vykazování a audit způsobilých nákladů
1. Komisi se předkládají pravidelné zprávy týkající se způsobilých nákladů, finančních výnosů z předběžného financování a příjmů v souvislosti s danou nepřímou akcí a případně osvědčení o finančních výkazech, v souladu s finančním nařízením a nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002.
Pokud v případě dané akce dochází ke spolufinancování, toto spolufinancování se vykazuje a případně po skončení akce stvrzuje osvědčením.
2. Aniž je dotčeno finanční nařízení a nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002, je osvědčení o finančních výkazech povinné pouze v případech, kdy kumulativní částka průběžných plateb a plateb zůstatků uhrazených účastníkovi nepřímé akce činí 375 000 EUR nebo více.
U nepřímých akcí v délce trvání dvou let nebo kratší se od účastníka nicméně vyžaduje pouze jedno osvědčení o finančních výkazech, a to na konci projektu.
Osvědčení o finančních výkazech se nevyžadují pro nepřímé akce, které byly v plné výši uhrazeny paušálními částkami nebo pevnými sazbami.
3. V případě veřejných orgánů, výzkumných organizací a institucí sekundárního a vysokoškolského vzdělávání může osvědčení o finančních výkazech požadované podle odstavce 1 vydat příslušný státní úředník.
Článek 34
Sítě excelence
1. Pracovní program stanoví formu grantů, které mají být použity pro sítě excelence.
2. Pokud má finanční příspěvek Společenství pro sítě excelence podobu paušální částky, vypočítá se na základě počtu výzkumných pracovníků, kteří se mají do sítě excelence zapojit, a délky trvání akce. Jednotková částka u paušálních částek je 23 500 EUR na rok na výzkumného pracovníka.
Tuto částku Komise upraví v souladu s finančním nařízením a nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002.
3. Pracovní program stanoví maximální počet účastníků a případně maximální počet výzkumných pracovníků, který může být použit jako základ pro výpočet maximální paušální částky. Další účastníci nad tento maximální počet pro stanovení finančního příspěvku se však případně také mohou účastnit.
4. Finanční příspěvek se vyplácí v pravidelných dávkách.
Tyto pravidelné dávky jsou vypláceny na základě posouzení postupného provádění společného programu činností prostřednictvím měření integrace výzkumných zdrojů a kapacit na základě ukazatelů výkonu dojednaných s konsorciem a uvedených v grantové dohodě.
Pododdíl 2
Vyplácení, rozdělování, zpětné vymáhání a záruky
Článek 35
Platba a rozdělení
1. Finanční příspěvek Společenství se účastníkům vyplatí prostřednictvím koordinátora bez zbytečného prodlení.
2. Koordinátor vede záznamy, jež umožňují kdykoliv zjistit, jaké podíly finančních prostředků Společenství byly jednotlivým účastníkům přiděleny.
Na vyžádání sdělí koordinátor tuto informaci Komisi.
Článek 36
Zpětné získávání
Komise může přijmout rozhodnutí o zpětném získání částek v souladu s finančním nařízením.
Článek 37
Mechanismus s cílem zabránit riziku
1. S výhradou odstavců 2 až 5 je finanční odpovědnost každého z účastníků omezena na jeho vlastní závazky.
2. Pro účely řízení rizika spojeného s nevracením dlužných částek Společenství Komise zřídila a provozuje „účastnický záruční fond“ (dále jen „fond“) v souladu s přílohou.
Finanční úroky z fondu jsou doplňovány do fondu a slouží výlučně účelům uvedeným v bodě 3 přílohy, aniž je dotčen bod 4 přílohy.
3. Finanční příspěvek účastníka nepřímé akce do fondu, který má podobu grantu, nepřesáhne 5 % finančního příspěvku Společenství určeného účastníkovi. Na konci akce se částka příspěvku do fondu vrátí prostřednictvím koordinátora účastníkovi, s výhradou odstavce 4.
4. Nejsou-li úroky z fondu dostačující pro pokrytí částek dlužných Společenství, může Komise z částky, jež má být vrácena účastníkovi, odečíst maximálně jedno procento finančního příspěvku Společenství určeného účastníkovi.
5. Odečet uvedený v odstavci 4 se nevztahuje na veřejné subjekty, právní subjekty, jejichž účast na nepřímé akci je zaručena členským státem nebo přidruženou zemí, a instituce sekundárního a vysokoškolského vzdělávání.
6. Komise ověří ex ante pouze finanční způsobilost koordinátorů a účastníků jiných než těch, kteří jsou uvedeni v odstavci 5 a kteří žádají o finanční příspěvek Společenství v nepřímé akci přesahující výši 500 000 EUR, pokud neexistují výjimečné okolnosti a pokud na základě již dostupných informací existují oprávněné důvody k pochybnostem o finanční způsobilosti těchto účastníků.
7. Účastnický záruční fond se považuje za dostatečnou záruku podle finančního nařízení. Od účastníků nelze vyžadovat žádnou další záruku nebo zajištění, ani jim je nelze ukládat.
KAPITOLA III
ŠÍŘENÍ A VYUŽÍVÁNÍ A PŘÍSTUPOVÁ PRÁVA
ODDÍL 1
Nové poznatky
Článek 38
Zvláštní pravidla pro výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy
Pravidla stanovená v této kapitole se použijí, aniž jsou dotčena zvláštní pravidla pro činnosti v rámci tematické oblasti „Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy“ uvedená v kapitole IV.
Pododdíl 1
Vlastnictví
Článek 39
Vlastnictví nových poznatků
1. Nové poznatky, které jsou výsledkem práce provedené v rámci jiných nepřímých akcí, než které jsou uvedeny v odstavci 3, jsou vlastnictvím účastníka, který práci, z níž nové poznatky vzešly, vykonal.
2. Jestliže jsou zaměstnanci nebo jiní pracovníci pracující pro některého účastníka oprávněni nárokovat si práva na nové poznatky, pak tento účastník zajistí, aby mohla být tato práva vykonávána způsobem, který je v souladu s povinnostmi účastníka podle grantové dohody.
3. Nové poznatky jsou vlastnictvím Společenství v těchto případech:
a)
koordinační a podpůrné akce spočívající v nákupu zboží nebo služeb podle předpisů o veřejných zakázkách uvedených ve finančním nařízení;
b)
koordinační a podpůrné akce týkající se nezávislých odborníků.
Článek 40
Společné vlastnictví nových poznatků
1. V případech, kdy práci, z níž nové poznatky vzešly, provedlo více účastníků společně a kdy jejich jednotlivé podíly na práci nelze určit, jsou nové poznatky společným vlastnictvím těchto účastníků.
Účastníci uzavřou dohodu o rozdělení a podmínkách výkonu tohoto společného vlastnictví v souladu s podmínkami grantové dohody.
2. Pokud ještě nebyla uzavřena dohoda o společném vlastnictví, je každý ze spoluvlastníků oprávněn udílet nevýhradní licence třetím stranám bez práva poskytovat sublicence, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
ostatní spoluvlastníci o tom musí být předem informováni;
b)
ostatním spoluvlastníkům musí být poskytnuta spravedlivá a přiměřená kompenzace.
3. Komise na vyžádání poskytne pokyny ohledně možných aspektů, které mají být začleněny do dohody o společném vlastnictví.
Článek 41
Převod nových poznatků
1. Vlastník může nové poznatky převést na jakýkoli právní subjekt, s výhradou odstavců 2 až 5 tohoto článku a s výhradou článku 42.
2. Jestliže některý účastník převádí své vlastnické právo k novým poznatkům, převede na nabyvatele i své povinnosti související s těmito novými poznatky, včetně povinnosti postoupit je jakémukoli dalšímu nabyvateli, a to v souladu s grantovou dohodou.
3. Požaduje-li se, aby účastník postoupil přístupová práva, uvědomí o tom předem ostatní účastníky téže akce a poskytne jim, s výhradou závazků týkajících se důvěrnosti, dostatečné informace o novém vlastníkovi nových poznatků, aby mohli vykonávat svá přístupová práva podle grantové dohody.
Ostatní účastníci se však mohou písemnou dohodou vzdát svého práva na předchozí informování v případě převodu vlastnictví z jednoho účastníka na konkrétně určenou třetí stranu.
4. Po informování v souladu s odst. 3 prvním pododstavcem může kterýkoli další účastník proti jakémukoliv převodu vlastnictví vznést námitky s odůvodněním, že by jím byla nepříznivě dotčena jeho přístupová práva.
Pokud kterýkoli z ostatních účastníků prokáže, že jeho práva by byla nepříznivě dotčena, k zamýšlenému převodu nedojde, dokud mezi danými účastníky nedojde k dohodě.
5. Grantová dohoda může případně stanovit, že Komisi musí být předem oznámen každý zamýšlený převod vlastnictví nových poznatků nebo každé zamýšlené udělení licence na třetí stranu usazenou ve třetí zemi, která není přidružena k rámcovému programu.
Článek 42
Zachování konkurenceschopnosti Evropy, ochrana obranných zájmů členských států a dodržování etických zásad
Komise může vznést námitky proti převodu vlastnictví nových poznatků nebo proti udělení licence k novým poznatkům třetím stranám usazeným ve třetí zemi, která není přidružena k rámcovému programu, domnívá-li se, že to není v souladu se zájmem rozvíjet konkurenceschopnost evropského hospodářství nebo s obrannými zájmy členských států ve smyslu článku 24 Smlouvy nebo že se to neslučuje s etickými zásadami.
V takových případech k převodu vlastnictví nebo udělení licence nedojde, dokud se Komise neujistí, že jsou zavedena příslušná ochranná opatření.
Pododdíl 2
Ochrana, zveřejnění, šíření a využívání
Článek 43
Ochrana nových poznatků
Mohou-li nové poznatky nalézt průmyslové nebo obchodní využití, zajistí jejich vlastník přiměřenou a účinnou ochranu s patřičným ohledem na své oprávněné zájmy a oprávněné zájmy, zejména obchodní, ostatních dotčených účastníků dané nepřímé akce.
Uplatňuje-li účastník, který není vlastníkem nových poznatků, své oprávněné zájmy, musí v každém případě prokázat, že by byl výrazně poškozen.
Mohou-li nové poznatky nalézt průmyslové nebo obchodní využití a jejich vlastník je nechrání ani je nepřevede na jiného účastníka, na přidružený subjekt usazený v členském státě nebo přidružené zemi nebo na jinou třetí stranu usazenou v členském státě nebo přidružené zemi spolu se souvisejícími povinnostmi v souladu s článkem 41, nelze tyto nové poznatky šířit, dokud není informována Komise.
V takovém případě může Komise se souhlasem příslušného účastníka převzít vlastnictví těchto nových poznatků a přijmout opatření na jejich přiměřenou a účinnou ochranu. Daný účastník může odmítnout pouze tehdy, může-li prokázat, že by tím byly výrazně narušeny jeho oprávněné zájmy.
Článek 44
Prohlášení o finančním příspěvku Společenství
Veškeré publikace, patentové přihlášky podané kterýmkoliv účastníkem nebo z jeho pověření nebo jakékoliv jiné formy šíření nových poznatků musí obsahovat prohlášení, že k dotyčným novým poznatkům se dospělo s finančním přispěním Společenství; toto prohlášení může obsahovat i vizuální prostředky.
Znění tohoto prohlášení se stanoví v grantové dohodě.
Článek 45
Využívání a šíření
1. Účastníci využívají nové poznatky, které vlastní, nebo jejich využívání zajistí.
2. Každý účastník zajistí, aby byly jím vlastněné nové poznatky šířeny co nejrychleji. Pokud tak neučiní, může tyto nové poznatky šířit Komise v souladu s článkem 12 Smlouvy.
Grantová dohoda může v tomto ohledu stanovit lhůty.
3. Činnosti v oblasti šíření musí být v souladu s ochranou práv duševního vlastnictví, s povinnostmi zachovávat důvěrnost a s oprávněnými zájmy vlastníka nových poznatků a obrannými zájmy členských států ve smyslu článku 24 Smlouvy.
4. Před jakýmkoliv šířením nových poznatků uvědomí účastník ostatní dotčené účastníky.
Po tomto oznámení může kterýkoliv z dotčených účastníků vznést námitky, pokud se domnívá, že by v souvislosti s novými poznatky nebo stávajícími poznatky byly výrazně narušeny jeho oprávněné zájmy. V takovém případě nemůže dojít k šíření poznatků, dokud nejsou podniknuty přiměřené kroky k ochraně těchto oprávněných zájmů.
ODDÍL 2
Přístupová práva ke stávajícím poznatkům a k novým poznatkům
Článek 46
Stávající poznatky
Účastníci mohou stávající poznatky nezbytné pro účely nepřímé akce definovat v písemné dohodě a případně mohou konkrétní stávající poznatky vyloučit.
Článek 47
Zásady
1. Veškeré žádosti o přístupová práva se podávají písemně.
2. Není-li s vlastníkem nových poznatků nebo stávajících poznatků dohodnuto jinak, přístupová práva neopravňují k udělování sublicencí.
3. Udílení výhradních licencí na nové poznatky nebo stávající poznatky je možné za předpokladu, že všichni ostatní účastníci písemně stvrdí, že se svých přístupových práv k nim zříkají.
4. Aniž je dotčen odstavec 3, jakákoliv dohoda, která účastníkům nebo třetím stranám poskytuje přístupová práva k novým poznatkům nebo stávajícím poznatkům, zajistí, že budou zachována potenciální přístupová práva pro další účastníky.
5. Aniž jsou dotčeny články 48 a 49 a grantová dohoda, účastníci téže akce se co nejdříve vzájemně informují o jakýchkoli omezeních pro udělování přístupových práv ke stávajícím poznatkům nebo jakýchkoli jiných omezeních, která by mohla výrazně ovlivnit udělování přístupových práv.
6. Ukončení účasti na nepřímé akci nemá žádný vliv na povinnost účastníka poskytnout přístupová práva zbývajícím účastníkům téže akce podle podmínek stanovených v grantové dohodě.
Článek 48
Přístupová práva pro provádění nepřímých akcí
1. Přístupová práva k novým poznatkům se udělí ostatním účastníkům téže nepřímé akce, pokud je to nezbytné k tomu, aby tito účastníci mohli vykonávat svou práci v rámci této nepřímé akce.
Tato přístupová práva se udělují bezplatně.
2. Přístupová práva ke stávajícím poznatkům se udělí ostatním účastníkům téže nepřímé akce, pokud je to nezbytné k tomu, aby tito účastníci mohli vykonávat svou práci v rámci této nepřímé akce, za předpokladu, že daný účastník je oprávněn tato práva udělovat.
Taková přístupová práva se udělí bezplatně, pokud se všichni účastníci před přistoupením ke grantové dohodě nedohodnou jinak.
Článek 49
Přístupová práva pro využívání
1. Účastníci téže nepřímé akce požívají přístupových práv k novým poznatkům, pokud je potřebují k využívání svých vlastních nových poznatků.
Tato přístupová práva se na základě dohody udělí buď za spravedlivých a přiměřených podmínek nebo bezplatně.
2. Účastníci téže nepřímé akce požívají přístupových práv ke stávajícím poznatkům, potřebují-li je k využívání svých vlastních nových poznatků, a za předpokladu, že daný účastník je oprávněn tato práva udělovat.
Tato přístupová práva se na základě dohody udělí buď za spravedlivých a přiměřených podmínek nebo bezplatně.
3. Nestanoví-li grantová dohoda nebo dohoda o konsorciu jinak, má přidružený subjekt usazený v členském státě nebo přidružené zemi rovněž přístupová práva k novým poznatkům nebo stávajícím poznatkům uvedená v odstavcích 1 a 2, a to za stejných podmínek jako účastník, k němuž je přidružen.
4. Žádost o přístupová práva podle odstavců 1, 2 a 3 lze podat do jednoho roku po některé z těchto událostí:
a)
skončení nepřímé akce;
b)
ukončení účasti vlastníka daných stávajících poznatků nebo nových poznatků.
Dotyční účastníci se však mohou dohodnout i na jiné lhůtě.
KAPITOLA IV
ZVLÁŠTNÍ PRAVIDLA PRO ÚČAST NA ČINNOSTECH V TEMATICKÉ OBLASTI VÝZKUMU ENERGIE Z JADERNÉ SYNTÉZY
Článek 50
Oblast působnosti
Pravidla stanovená v této kapitole se vztahují na činnosti v rámci tematické oblasti „Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy“ uvedené ve zvláštním programu. V případě jakéhokoli rozporu mezi pravidly stanovenými v této kapitole a pravidly stanovenými v kapitolách II a III se použijí pravidla stanovená v této kapitole.
Článek 51
Provádění výzkumu v oblasti energie z jaderné syntézy
Činnosti v tematické oblasti „Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy“ mohou být prováděny na základě postupů a pravidel pro šíření a využívání stanovených v těchto rámcích:
a)
smlouvy o přidružení uzavřené mezi Společenstvím a členskými státy či přidruženými třetími zeměmi nebo právními subjekty v rámci členských států či přidružených třetích zemí;
b)
Evropská dohoda o vývoji jaderné syntézy (EFDA) uzavřená mezi Společenstvím a organizacemi, které jsou usazeny ve členských státech nebo přidružených zemích nebo jednají jejich jménem;
c)
společný evropský podnik pro mezinárodní termonukleární experimentální reaktor (ITER) na základě hlavy II kapitoly 5 Smlouvy;
d)
mezinárodní dohody o spolupráci se třetími zeměmi nebo s právními subjekty, které mohou být zřízeny takovou dohodou, zejména dohodou o ITER a dohodami o širším přístupu;
e)
jakákoli další mnohostranná dohoda uzavřená mezi Společenstvím a přidruženými organizacemi, zejména dohoda o mobilitě zaměstnanců;
f)
akce založené na sdílení nákladů s cílem podpořit výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy a přispět k tomuto výzkumu, na nichž se podílejí subjekty ve členských státech nebo v zemích přidružených k rámcovému programu, s nimiž nebyla uzavřena smlouva o přidružení.
Článek 52
Finanční příspěvek Společenství
1. Smlouvy o přidružení uvedené v čl. 51 písm. a) a akce založené na sdílení nákladů uvedené v čl. 51 písm. f) stanoví pravidla týkající se finančního příspěvku Společenství na činnosti, kterých se týkají.
Roční sazba finančního příspěvku Společenství, který je stanovený ve smlouvách o přidružení, nesmí za celou dobu trvání sedmého rámcového programu Společenství a tohoto rámcového programu přesáhnout 20 % výdajů sdružení zaměřených na činnosti uvedené v jejich ročních pracovních programech.
2. Po konzultaci poradního výboru pro program jaderné syntézy uvedeného v článku 7 rozhodnutí 2012/94/Euratom může Komise financovat:
a)
v rámci smluv o přidružení v sazbě nepřekračující 40 %: výdaje v rámci zvláštních projektů spolupráce mezi přidruženými subjekty, které poradní výbor doporučil pro prioritní podporu a které schválila Komise; prioritní podpora se zaměří na akce s významem pro ITER/DEMO s výjimkou projektů, jimž byl prioritní status udělen již dříve v průběhu předchozích rámcových programů;
b)
akce prováděné v rámci Evropské dohody o vývoji jaderné syntézy, včetně zprostředkování, nebo v rámci společného podniku uvedeného v čl. 51 písm. c);
c)
akce prováděné v rámci dohody o mobilitě zaměstnanců.
3. V případě projektů a akcí, pro něž je poskytován finanční příspěvek podle odst. 2 písm. a) nebo b), mají všechny právní subjekty uvedené v čl. 51 písm. a) a b) právo podílet se na pokusech prováděných na dotyčném zařízení.
4. Finanční příspěvek Společenství na akce prováděné v rámci mezinárodní dohody o spolupráci uvedené v čl. 51 písm. d) se stanoví v souladu s podmínkami této dohody nebo je stanoví jakýkoli právní subjekt zřízený na základě dohody. Společenství může svou účast na dohodě a svůj finanční příspěvek řídit prostřednictvím jakéhokoli vhodného právního subjektu.
KAPITOLA V
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 53
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. prosince 2011.
TARYBOS REGLAMENTAS (EURATOMAS) Nr. 139/2012
2011 m. gruodžio 19 d.
kuriuo nustatomos įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo vykdant netiesioginius veiksmus pagal 2012-2013 m. Europos atominės energijos bendrijos bendrąją programą ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisyklės
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 7 ir 10 straipsnius,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Mokslo ir technikos komitetu,
atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),
atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),
atsižvelgdama į Audito Rūmų nuomonę,
kadangi:
(1)
2012-2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa (toliau - Bendroji programa) priimta Tarybos sprendimu 2012/93/Euratomas (3). Komisija atsakinga už tai, kad būtų užtikrintas Bendrosios programos ir jos specialiųjų programų įgyvendinimas, įskaitant susijusius finansinius aspektus;
(2)
Bendroji programa turėtų būti įgyvendinama pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (4) (toliau - Finansinis reglamentas) ir 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles (5);
(3)
Bendroji programa taip pat turėtų būti įgyvendinama pagal valstybės pagalbos taisykles, visų pirma valstybės pagalbos moksliniams tyrimams ir plėtrai taisykles, šiuo metu sudarančias Bendrijos valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, taikomajai veiklai ir naujovių diegimui sistemą (6);
(4)
Bendrojoje programoje išlieka Bendrijos septintosios bendrosios programos, priimtos 2006 m. gruodžio 18 d. Tarybos sprendimu 2006/970/Euratomas dėl Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) septintosios bendrosios branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos programos (2007-2011 m.) (7), bendra taikymo sritis ir principai;
(5)
įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo taisyklėse turėtų būti numatyta nuosekli, išsami ir skaidri sistema, kad būtų užtikrintas kuo efektyvesnis įgyvendinimas, atsižvelgiant į poreikį palengvinti visiems dalyviams galimybes pasinaudoti ta programa taikant supaprastintą tvarką ir laikantis proporcingumo principo;
(6)
įgyvendinant Bendrąją programą reikėtų pasinaudoti Komisijos iniciatyva supaprastinti mokslinių tyrimų bendrųjų programų įgyvendinimą, numatyta 2011 m. sausio 24 d. Komisijos sprendime C(2011) 174 dėl trijų priemonių, skirtų supaprastinti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 1982/2006/EB ir Tarybos sprendimo 2006/970/Euratomas įgyvendinimą. Šiuo Komisijos sprendimu iš dalies pakeistas dotacijos susitarimo pavyzdys, priimtas Sprendimu 2006/970/Euratomas;
(7)
šiomis taisyklėmis ir toliau turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos naudotis dalyvių sukurta intelektine nuosavybe, taip pat atsižvelgiant į dalyvio struktūrą tarptautiniu mastu, kartu apsaugant teisėtus kitų dalyvių ir Bendrijos interesus;
(8)
įgyvendinant Bendrąją programą turėtų būti skatinamas Sąjungos atokiausių regionų, taip pat įvairių įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimas;
(9)
siekiant nuoseklumo ir skaidrumo turėtų būti taikoma labai mažų, mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ) apibrėžtis, pateikta 2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB dėl labai mažų, mažų ir vidutinių įmonių apibrėžties (8);
(10)
reikia nustatyti bendrus dalyvavimo būtinuosius reikalavimus ir dalyvavimo konkrečioje netiesioginėje veikloje, vykdomoje pagal Bendrąją programą, būtinuosius reikalavimus;
(11)
reikėtų leisti dalyvauti bet kuriam teisės subjektui, jeigu jis atitinka būtinuosius dalyvavimo reikalavimus. Jei dalyvis atitinka griežtesnius nei būtinieji reikalavimus, tai turėtų užtikrinti veiksmingą atitinkamos netiesioginės veiklos įgyvendinimą;
(12)
Bendrojoje programoje reikėtų skatinti dalyvauti tarptautines organizacijas, siekiančias Europoje plėtoti bendradarbiavimą branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo srityje, kurias daugiausiai sudaro valstybės narės ar asocijuotosios valstybės;
(13)
reikėtų numatyti trečiosiose valstybėse įsisteigusių teisės subjektų dalyvavimą, taip pat tarptautinių organizacijų dalyvavimą, kaip numatyta Sutarties 101 straipsnyje. Tačiau toks dalyvavimas turėtų būti grindžiamas tuo, kad taip bus labiau prisidėta prie Bendrosios programos tikslų įgyvendinimo;
(14)
vadovaujantis Sutarties 198 straipsniu, Bendrojoje programoje gali dalyvauti valstybių narių jurisdikcijai priklausančių neeuropinių teritorijų teisės subjektai;
(15)
būtina nustatyti sąlygas, kuriomis netiesioginės veiklos dalyviams būtų teikiamas Bendrijos finansavimas;
(16)
būtina, kad be Finansiniame reglamente, Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 ir šiame reglamente nustatytų taisyklių ir tvarkos, Komisija nustatytų paraiškų teikimo, vertinimo ir atrankos bei dotacijų skyrimo taisykles ir tvarką, taip pat dalyvių teisių gynimo procedūras. Visų pirma turėtų būti nustatytos naudojimosi nepriklausomų ekspertų paslaugomis taisyklės;
(17)
Bendrosios programos trukmė yra dveji metai, taigi iki 2013 m. pabaigos bus kartu įgyvendinama Sąjungos septintoji bendroji programa, priimta 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007-2013 m.) (9), kurioje taikomos panašios taisyklės, kaip Bendrijos septintojoje bendrojoje programoje taikomos taisyklės. Todėl tikslinga taikyti panašias taisykles, kaip Sąjungos septintojoje bendrojoje programoje taikomos taisyklės, ir taip užtikrinti, kad dalyviai nepatirtų didelių pasikeitimų;
(18)
be Finansiniame reglamente ir Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 nustatytų taisyklių, Komisija turėtų nustatyti netiesioginės veiklos, vykdomos pagal Bendrąją programą, dalyvių teisinio ir finansinio pajėgumo vertinimo taisykles ir tvarką, taikomas įgyvendinant Bendrąją programą. Tokiomis taisyklėmis turėtų būti užtikrinta tinkama Sąjungos finansinių interesų apsaugos ir teisės subjektų dalyvavimo Bendrojoje programoje supaprastinimo ir palankesnių sąlygų jam sudarymo pusiausvyra. Siekiant užtikrinti netiesioginės veiklos dalyvių egzistavimo ir teisinio statuso, taip pat jų veiklos ir finansinių galimybių tikrinimo nuoseklumą ir tai, kad dalyviai nepatirtų didelių pasikeitimų, įgyvendinant Bendrąją programą patartina taikyti netiesioginės veiklos, finansuojamos pagal Sąjungos septintąją bendrąją programą arba pagal Bendrijos septintąją bendrąją programą, dalyvių egzistavimo ir juridinio statuso, taip pat jų veiklos ir finansinių galimybių nuoseklaus tikrinimo taisykles, priimtas 2007 m. birželio 13 d. Komisijos sprendimu C(2007) 2466;
(19)
atsižvelgiant į šias aplinkybes, Finansiniu reglamentu, Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 ir 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (10), inter alia, reglamentuojama Sąjungos finansinių interesų apsauga, kova su sukčiavimu ir pažeidimais, Komisijai priklausančių sumų susigrąžinimo tvarka, pašalinimas iš sutarčių ir finansavimo procedūrų ir susijusios nuobaudos, taip pat Komisijos ir Audito Rūmų atliekamas auditas, patikrinimai ir inspektavimas;
(20)
Bendrijos finansinis įnašas dalyvius turėtų pasiekti be nepagrįsto delsimo;
(21)
kiekvienai veiklai sudarytoje sutartyje turėtų būti numatyta, kad Komisija arba Komisijos įgaliotas atstovas atliks priežiūrą bei finansinę kontrolę, Audito Rūmai atliks auditą, o Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) atliks patikrinimus vietoje 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (11) nustatyta tvarka;
(22)
Komisija turėtų stebėti tiek pagal Bendrąją programą vykdomą netiesioginę veiklą, tiek ir Bendrosios programos ir jos specialiųjų programų įgyvendinimą. Siekiant užtikrinti, kad netiesioginės veiklos vykdymo stebėsena ir vertinimas būtų veiksmingi ir nuoseklūs, Komisija turėtų sukurti ir prižiūrėti tinkamą informacinę sistemą;
(23)
Bendroji programa turėtų atspindėti bendruosius principus, nustatytus 2005 m. kovo 11 d. Komisijos rekomendacijoje 2005/251/EB dėl Europos mokslininkų chartijos ir dėl Mokslininkų priėmimo į darbą elgesio kodekso (12), ir turėtų būti skatinama jų laikytis, kartu atsižvelgiant į savanorišką jų pobūdį;
(24)
mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisyklėmis turėtų būti užtikrinama, kad atitinkamais atvejais dalyviai saugotų vykdant veiklą sukurtą intelektinę nuosavybę, taip pat naudotų ir skleistų tuos rezultatus;
(25)
šiomis taisyklėmis turėtų būti gerbiamos intelektinės nuosavybės savininkų teisės, tačiau jos turėtų būti parengtos taip, kad užtikrintų, jog dalyviai ir, atitinkamais atvejais, su jais susiję subjektai, įsisteigę valstybėje narėje ar asocijuotojoje valstybėje, turėtų prieigą prie informacijos, kurią jie pateikia projektui, ir žinių, kurios įgyjamos vykdant projekto tiriamąją veiklą, tiek, kiek tai būtina, kad jie galėtų vykdyti mokslinius tyrimus ar naudoti gautas žinias;
(26)
įgyvendinant Bendrijos septintąją bendrąją programą įsteigtas ir Komisijos valdomas dalyvių garantinis fondas turėtų veikti toliau ir turėtų kompensuoti priklausančias sumas, kurių neatlygina įsipareigojimų pagal Bendrąją programą nevykdantys partneriai. Sukūrus tokį fondą paskatintas tvarkos supaprastinimas, tapo lengviau dalyvauti veikloje, o Sąjungos finansiniai interesai apsaugoti ir Bendrajai programai tinkamu būdu;
(27)
šis reglamentas netaikomas Bendrijos įnašui į bendrąją įmonę, įsteigtą pagal Sutarties 45-51 straipsnius;
(28)
šiuo reglamentu gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, įtvirtintų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje;
(29)
Bendrija turėtų teikti finansinę paramą, remdamasi Finansiniu reglamentu, inter alia, viešųjų pirkimų būdu, kainos už prekes ar paslaugas, nustatomos sutartyje ir pasirenkamos remiantis kvietimu teikti paraiškas, dotacijų, organizacijai mokamo narystės mokesčio, taip pat honoraro nepriklausomiems ekspertams forma,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I SKYRIUS
ĮVADINĖS NUOSTATOS
1 straipsnis
Dalykas
Šiame reglamente nustatomos įmonių, mokslinių tyrimų centrų, universitetų ir kitų teisės subjektų dalyvavimo veikloje, kurią vykdo vienas ar daugiau dalyvių pasinaudodami finansavimo planais, nurodytais Sprendimo 2012/93/Euratomas II priede (toliau - netiesioginiai veiksmai), taisyklės.
Be to, vadovaujantis Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (toliau - Finansinis reglamentas) ir Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 nustatytomis taisyklėmis, jame nustatomos Bendrijos finansavimo teikimo netiesioginės veiklos, vykdomos pagal Bendrąją programą, dalyviams taisyklės.
Dėl mokslinių tyrimų, vykdomų pagal Bendrąją programą, rezultatų, šiame reglamente nustatomos įgytos informacijos atskleidimo naudojant visas tinkamas priemones (išskyrus priemones, naudojamas tos informacijos apsaugos formalumams atlikti), įskaitant įgytos informacijos skelbimą bet kuriose laikmenose (toliau - sklaida), taisyklės.
Be to, jame nustatomos tiesioginio ar netiesioginio įgytos informacijos naudojimo tolesnėje mokslinių tyrimų veikloje (kurios neapima susijusi netiesioginė veikla), be kita ko, plėtojant, kuriant ir parduodant produktą ar procesą, kuriant ir teikiant paslaugą (toliau - naudojimas), taisyklės.
Šiame reglamente taip pat nustatomos su įgytos ir pirminės informacijos licencijomis ir jos naudotojų teisėmis (toliau - prieigos teisės) susijusios taisyklės.
2 straipsnis
Terminų apibrėžtys
Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:
1) teisės subjektas- bet koks fizinis asmuo arba pagal įsisteigimo vietos nacionalinę teisę arba pagal Sąjungos ar tarptautinę teisę įsteigtas juridinis asmuo, turintis teisinį subjektiškumą ir galintis, veikdamas savo vardu, naudotis teisėmis ir turėti pareigų;
2) susijęs subjektas- bet koks teisės subjektas, kurį tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuoja dalyvis arba kuris yra tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuojamas taip pat kaip ir dalyvis; kontrolė gali būti bet kurios iš 7 straipsnio 2 dalyje nurodytų formų;
3) teisingos ir pagrįstos sąlygos- tinkamos sąlygos, įskaitant galimas finansines sąlygas, atsižvelgiant į konkrečias prašymo suteikti prieigos teises aplinkybes, pavyzdžiui, įgytos ar pirminės informacijos, prie kurios prašoma suteikti prieigą, reali ar potenciali vertė ir (arba) numatomo naudojimosi mastas, trukmė ar kiti požymiai;
4) įgyta informacija- rezultatai, įskaitant informaciją, nesvarbu, ar jie gali būti apsaugoti, gaunami vykdant susijusią netiesioginę veiklą, įskaitant su autorių teisėmis, pramoninio dizaino teisėmis, patento teisėmis, augalų veislių teisine apsauga ar panašiomis apsaugos formomis susijusias teises;
5) pirminė informacija- informacija, kurią dalyviai sukaupė prieš sudarydami dotacijos susitarimą, įskaitant tokiai informacijai taikomas autorių teises ar kitas intelektinės nuosavybės teises, dėl kurių prašymas buvo pateiktas prieš sudarant dotacijos susitarimą, ir kuri reikalinga netiesioginei veiklai vykdyti arba netiesioginės veiklos rezultatams naudoti;
6) dalyvis- teisės subjektas, prisidedantis prie netiesioginės veiklos ir Bendrijos atžvilgiu turintis teisių ir pareigų;
7) mokslinių tyrimų organizacija- teisės subjektas, įsteigtas kaip ne pelno organizacija, kurios vienas iš pagrindinių tikslų - vykdyti mokslinius tyrimus ar technologinę plėtrą;
8) trečioji valstybė- valstybė, kuri nėra valstybė narė;
9) asocijuotoji valstybė- trečioji valstybė, kuri yra tarptautinio susitarimo su Bendrija susitariančioji šalis ir pagal to susitarimo sąlygas ar to susitarimo pagrindu moka finansinius įnašus visai Bendrajai programai ar jos daliai vykdyti;
10) tarptautinė organizacija- tarpvyriausybinė organizacija, išskyrus Sąjungą, turinti teisinį subjektiškumą pagal tarptautinę viešąją teisę, taip pat tokių tarptautinių organizacijų įsteigtos specializuotos agentūros;
11) tarptautinė Europos interesų organizacija- tarptautinė organizacija, kurios narių daugumą sudaro valstybės narės ar asocijuotosios valstybės ir kurios pagrindinis tikslas - skatinti mokslinį ir technologinį bendradarbiavimą Europoje;
12) viešoji įstaiga- pagal nacionalinę teisę kaip viešoji įstaiga įsteigtas teisės subjektas ir tarptautinės organizacijos;
13) MVĮ- labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės, kaip apibrėžta Rekomendacijoje 2003/361/EB;
14) darbo programa- Komisijos priimtas specialiosios programos įgyvendinimo planas, kaip nurodyta 2011 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimo 2012/94/Euratomas dėl netiesioginiais veiksmais vykdytinos specialiosios programos, kuria įgyvendinama 2012-2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa (13), 6 straipsnyje;
15) finansavimo planai- netiesioginės veiklos Bendrijos finansavimo mechanizmai, kaip nustatyta Sprendimo 2012/93/Euratomas II priede.
Fizinių asmenų atveju pirmos pastraipos 1 punkte nurodyta įsisteigimo vieta laikoma įprastinė gyvenamoji vieta.
3 straipsnis
Konfidencialumas
Pagal dotacijos susitarimo pavyzdyje, paskyrimo laiško pavyzdyje arba sutartyje nustatytas sąlygas Komisija ir dalyviai užtikrina, kad nebūtų pažeistas jiems pateiktų konfidencialių duomenų, žinių ir dokumentų konfidencialumas.
II SKYRIUS
DALYVAVIMAS
4 straipsnis
Specialios branduolių sintezės energijos mokslinių tyrimų taisyklės
Šiame skyriuje nustatytos taisyklės taikomos nedarant poveikio IV skyriuje išdėstytoms specialioms veiklos taisyklėms pagal teminę sritį „Branduolių sintezės energijos moksliniai tyrimai“.
1 SKIRSNIS
Būtinieji reikalavimai
5 straipsnis
Bendrieji principai
1. Valstybėje narėje, asocijuotojoje valstybėje arba trečiojoje valstybėje įsteigta įmonė, universitetas ar mokslinių tyrimų centras arba kitas teisės subjektas gali dalyvauti netiesioginėje veikloje, jeigu atitinka šiame skyriuje nustatytus būtinuosius reikalavimus, įskaitant pagal 11 straipsnį nustatytas sąlygas.
2. Tačiau vykdant 6 arba 8 straipsnyje nurodytą netiesioginę veiklą, kai būtinieji reikalavimai gali būti įvykdyti nedalyvaujant valstybėje narėje įsteigtam teisės subjektui, taikomas papildomas dalyvavimo reikalavimas, t. y. kad būtų labiau prisidedama prie Sutarties 1 ir 2 straipsniuose nustatytų tikslų siekimo.
3. Jungtinis tyrimų centras (toliau - JRC) gali dalyvauti netiesioginėje veikloje tokiomis pat sąlygomis, naudodamasis tomis pačiomis teisėmis ir vykdydamas tas pačias pareigas, kaip ir valstybėje narėje įsteigtas teisės subjektas.
6 straipsnis
Būtinieji reikalavimai
1. Būtinieji dalyvavimo netiesioginėje veikloje reikalavimai:
a)
dalyvauja bent trys teisės subjektai - kiekvienas iš jų įsteigtas valstybėje narėje arba asocijuotojoje valstybėje; vienoje valstybėje narėje arba asocijuotojoje valstybėje gali būti įsteigtas tik vienas dalyvaujantis subjektas;
b)
visi trys teisės subjektai turi būti nepriklausomi vienas nuo kito, kaip nustatyta 7 straipsnyje.
2. Kai vienas iš dalyvių yra JRC, tarptautinė Europos interesų organizacija arba pagal Sąjungos teisę įsteigtas subjektas, 1 dalies a punkto tikslais laikoma, kad tas dalyvis yra įsteigtas kitoje valstybėje narėje arba asocijuotojoje valstybėje, nei kitas tos pačios veiklos dalyvis.
7 straipsnis
Nepriklausomumas
1. Du teisės subjektai laikomi nepriklausomais vienas nuo kito, kai nė vienas iš jų nėra tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuojamas kito ar pastarąjį tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuojančio subjekto.
2. 1 dalies taikymo tikslais kontrolė visų pirma gali būti vienos iš šių formų:
a)
kai tiesiogiai ar netiesiogiai valdoma daugiau kaip 50 % atitinkamo teisės subjekto nominalios pasirašytojo kapitalo vertės arba dauguma to subjekto akcininkų ar dalininkų balsavimo teisių;
b)
kai tiesiogiai ar netiesiogiai, faktiškai arba teisiškai naudojamasi atitinkamo teisės subjekto valdymo sprendžiamąja galia.
3. Tačiau teisės subjektų kontroliuojamojo pobūdžio santykiais nelaikomi tokie santykiai:
a)
tai pačiai valstybinei investicinei korporacijai, instituciniam investuotojui arba rizikos kapitalo bendrovei tiesiogiai arba netiesiogiai priklauso daugiau nei 50 % pasirašytojo kapitalo nominalios vertės arba didžioji akcininkų ar dalininkų balsavimo teisių dalis;
b)
atitinkami teisės subjektai priklauso tai pačiai viešajai įstaigai arba yra jos prižiūrimi.
8 straipsnis
Koordinavimo ir paramos veikla, mokslo darbuotojų mokymas ir karjeros plėtra
Koordinavimo ir paramos veiklai, taip pat mokslo darbuotojų mokymo ir karjeros galimybių plėtros veiklai taikomas būtinasis reikalavimas - vieno teisės subjekto dalyvavimas.
Pirma pastraipa netaikoma veiklai, kurios tikslas - koordinuoti mokslinių tyrimų veiklą.
9 straipsnis
Vienintelis dalyvis
Kai netiesioginės veiklos būtinuosius reikalavimus atitinka keli teisės subjektai, kartu sudarantys vieną teisės subjektą, pastarasis, jeigu yra įsteigtas valstybėje narėje arba asocijuotojoje valstybėje, netiesioginėje veikloje gali dalyvauti kaip vienintelis dalyvis.
10 straipsnis
Tarptautinės organizacijos ir trečiosiose valstybėse įsteigti teisės subjektai
Tarptautinės organizacijos ir trečiosiose valstybėse įsteigti teisės subjektai gali dalyvauti netiesioginėje veikloje, jeigu jie atitinka šiame skyriuje nustatytus būtinuosius reikalavimus, taip pat specialiosiose programose arba susijusiose darbo programose nurodytus reikalavimus.
11 straipsnis
Papildomi reikalavimai
Be šiame skyriuje nustatytų būtinųjų reikalavimų, specialiosiose arba darbo programose gali būti išdėstyti mažiausio dalyvių skaičiaus reikalavimai.
Atsižvelgiant į netiesioginės veiklos pobūdį ir tikslus, jose taip pat gali būti nustatyti papildomi dalyvių rūšių ir, jei reikia, jų įsteigimo vietos reikalavimai.
2 SKIRSNIS
Tvarka
1 Poskirsnis
Kvietimai teikti paraiškas
12 straipsnis
Kvietimai teikti paraiškas
1. Komisija skelbia kvietimus teikti paraiškas dalyvauti netiesioginėje veikloje pagal atitinkamose specialiosiose ir darbo programose nustatytus reikalavimus.
Be Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 nustatyto informavimo, Komisija skelbia kvietimus teikti paraiškas Europos Komisijos Bendrosios programos interneto svetainėje, taip pat naudodamasi specialiais informavimo kanalais ir per valstybių narių bei asocijuotųjų valstybių įsteigtus nacionalinius kontaktinius centrus.
2. Atitinkamais atvejais Komisija kvietime teikti paraiškas nurodo, kad dalyviams nereikia sudaryti konsorciumo sutarties.
3. Kvietime teikti paraiškas nurodomi aiškūs tikslai, kad pareiškėjai paraiškų neteiktų be reikalo.
13 straipsnis
Išimtys
Komisija neskelbia kvietimų teikti paraiškas šiai veiklai:
a)
pagal Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 koordinavimo ir paramos veiklai, kurią vykdys specialiosiose programose ar darbo programose nurodyti teisės subjektai, kai specialiojoje programoje leidžiama, kad darbo programoje būtų nurodyti gavėjai;
b)
koordinavimo ir paramos veiklai, kurią sudaro prekių ar paslaugų įsigijimas laikantis Finansiniame reglamente nustatytų viešųjų pirkimų taisyklių;
c)
su nepriklausomų ekspertų skyrimu susijusiai koordinavimo ir paramos veiklai;
d)
kitai veiklai, kai tai numatyta Finansiniame reglamente arba Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002.
2 Poskirsnis
Pasiūlymų vertinimas ir atranka bei dotacijų skyrimas
14 straipsnis
Vertinimas, atranka ir dotacijų skyrimas
1. Komisija įvertina visas pagal kvietimą pateiktas paraiškas remdamasi vertinimo principais ir atrankos bei dotacijų skyrimo kriterijais.
Taikomi kompetencijos, poveikio ir įgyvendinimo kriterijai. Pagal šias sąlygas darbo programoje nurodomi išsamesni vertinimo bei atrankos kriterijai ir gali būti įtraukiami papildomi reikalavimai, vertinimo koeficientai ir ribinės vertės arba nustatoma išsamesnė kriterijų taikymo tvarka.
2. Paraiška, pažeidžianti pagrindinius etikos principus arba neatitinkanti specialiojoje programoje, darbo programoje ar kvietime teikti paraiškas nustatytų reikalavimų, neatrenkama. Tokia paraiška gali būti bet kada pašalinta iš vertinimo, atrankos ir dotacijų skyrimo procedūrų.
3. Pasiūlymai suskirstomi pagal vertinimo rezultatus. Sprendimai dėl finansavimo priimami remiantis tuo suskirstymu.
15 straipsnis
Paraiškų teikimo, vertinimo, atrankos ir finansavimo skyrimo tvarka
1. Jeigu kvietime teikti paraiškas nurodyta dviejų etapų vertinimo tvarka, toliau vertinamos tik pirmuoju etapu taikant ribotą kriterijų skaičių atrinktos paraiškos.
2. Kai kvietime teikti paraiškas nurodyta paraiškų teikimo dviem etapais tvarka, antruoju etapu išsamias paraiškas pateikti prašoma tik tų pareiškėjų, kurių paraiškos atitinka pirmojo etapo vertinimo kriterijus.
Visi pareiškėjai skubiai informuojami apie pirmojo vertinimo etapo rezultatus.
3. Komisija priima ir paskelbia paraiškų teikimo taisykles ir susijusią vertinimo, atrankos bei dotacijų skyrimo tvarką, taip pat paskelbia pareiškėjams skirtus vadovus ir vertintojams skirtas gaires. Visų pirma ji nustato išsamias paraiškų teikimo dviem etapais taisykles (įskaitant pirmuoju etapu teikiamų paraiškų apimties ir pobūdžio taisykles ir išsamaus antruoju etapu teikiamų paraiškų taisykles) ir vertinimo dviem etapais tvarkos taisykles.
Komisija pareiškėjams teikia informaciją ir nustato jų teisių gynimo procedūras.
4. Įgyvendinant Bendrąją programą taikomos netiesioginės veiklos, finansuojamos pagal Sąjungos septintąją bendrąją programą ir pagal Bendrijos septintąją veiklos programą, dalyvių egzistavimo ir teisinio statuso, taip pat jų veiklos ir finansinių galimybių nuoseklaus tikrinimo taisyklės, priimtos 2007 m. birželio 13 d. Komisijos sprendimu C(2007) 2466.
Komisija tokio patikrinimo pakartotinai neatlieka, nebent pasikeistų su atitinkamu dalyviu susijusios aplinkybės.
16 straipsnis
Nepriklausomų ekspertų skyrimas
1. Komisija skiria nepriklausomus ekspertus, kad jie padėtų atlikti paraiškų vertinimą.
13 straipsnyje nurodytos koordinavimo ir paramos veiklos atveju nepriklausomi ekspertai skiriami tik jei Komisija mano, kad tai tikslinga.
2. Nepriklausomi ekspertai parenkami atsižvelgiant į jų gebėjimus ir žinias, tinkančias skiriamoms užduotims atlikti. Tais atvejais, kai nepriklausomiems ekspertams tenka dirbti su įslaptinta informacija, prieš juos skiriant reikalaujama atlikti atitinkamą patikimumo patikrinimą.
Siekiant sudaryti tinkamų kandidatų sąrašus, nepriklausomi ekspertai atrenkami skelbiant individualiems asmenims skirtus kvietimus teikti paraiškas arba atitinkamoms organizacijoms, pvz., nacionalinėms mokslinių tyrimų agentūroms, mokslinių tyrimų įstaigoms ar įmonėms skirtus kvietimus teikti kandidatūras.
Jei mano, kad tai tikslinga, Komisija gali atrinkti bet kurį į tuos sąrašus neįtrauktą reikiamus gebėjimus turintį asmenį.
Skiriant nepriklausomų ekspertų grupes imamasi reikiamų priemonių, kad būtų užtikrinta tinkama lyčių pusiausvyra.
3. Skirdama nepriklausomą ekspertą Komisija imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad ekspertas nepatektų į interesų konfliktą, susijusį su tuo klausimu, kuriuo jo prašoma pateikti nuomonę.
4. Bendrijos vardu Komisija pasirašo kiekvieno nepriklausomo eksperto paskyrimo raštą, parengtą pagal 2008 m. rugpjūčio 21 d. Komisijos sprendimą C(2008) 4617 priimtą paskyrimo rašto pavyzdį.
5. Komisija kartą per metus atitinkamose informavimo priemonėse skelbia Bendrojoje programoje ir kiekvienoje specialiojoje programoje jai padėjusių nepriklausomų ekspertų sąrašą.
3 Poskirsnis
Įgyvendinimas ir dotacijų susitarimai
17 straipsnis
Bendra informacija
1. Dalyviai vykdo netiesioginę veiklą ir imasi visų jai vykdyti būtinų ir pagrįstų priemonių. Tos pačios netiesioginės veiklos dalyviai ją vykdo veikdami solidariai Bendrijos atžvilgiu.
2. Komisija pagal 18 straipsnyje nurodytą dotacijos susitarimo pavyzdį, atsižvelgdama į susijusio finansavimo plano ypatybes, parengia Bendrijos ir dalyvių dotacijos susitarimą.
3. Dalyviai neprisiima su dotacijos susitarimu nesuderinamų įsipareigojimų.
4. Jeigu dalyvis nevykdo netiesioginės veiklos techninio įgyvendinimo pareigų, kiti dalyviai vykdo dotacijos susitarimą be papildomo Bendrijos finansinio įnašo, nebent Komisija aiškiai atleistų juos nuo tos pareigos.
5. Jeigu veiklą vykdyti tampa neįmanoma arba jeigu dalyviai jos nevykdo, Komisija užtikrina, kad veikla būtų nutraukta.
6. Dalyviai užtikrina, kad Komisija būtų informuojama apie kiekvieną įvykį, galintį turėti neigiamos įtakos netiesioginės veiklos vykdymui arba Bendrijos interesams.
7. Jei tai numatyta dotacijos susitarime, netiesioginę veiklą vykdantys dalyviai kai kurias darbo dalis pagal subrangos sutartį gali perduoti atlikti trečiosioms šalims.
8. Komisija nustato dalyvių teisių gynimo procedūras.
18 straipsnis
Bendrosios dotacijos susitarimo nuostatos
1. Įgyvendinant Bendrąją programą naudojamas dotacijos susitarimo pavyzdys, priimtas 2007 m. balandžio 10 d. Komisijos sprendimu C(2007) 1509.
Dotacijos susitarime nustatomos dalyvių teisės ir pareigos Bendrijos atžvilgiu pagal Sprendimą 2006/970/Euratomas, šį reglamentą, Finansinį reglamentą ir Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, laikantis bendrųjų Sąjungos teisės principų.
Laikantis tų pačių sąlygų jame taip pat nustatomos teisės subjektų, kurie tampa dalyviais, kai netiesioginė veikla jau vykdoma, teisės ir pareigos.
2. Jei reikia, dotacijos susitarime nustatoma, kuri Bendrijos finansinio įnašo dalis bus skiriama finansuotinoms išlaidoms kompensuoti, o kuri - nustatyto dydžio sumoms (įskaitant vieneto išlaidų skalę) ar vienkartinėms išmokoms.
3. Dotacijos susitarime nurodoma, dėl kokių konsorciumo sudėties pasikeitimų būtina iš anksto skelbti kvietimą dalyvauti konkurse.
4. Dotacijos susitarime reikalaujama, kad Komisijai būtų teikiamos periodinės atitinkamos netiesioginės veiklos vykdymo pažangos ataskaitos.
5. Prireikus dotacijos susitarime nustatoma, kad Komisijai iš anksto turi būti pranešama apie numatomą įgytos informacijos nuosavybės teisių perdavimą trečiajai šaliai.
6. Jeigu dotacijos susitarime reikalaujama, kad dalyviai vykdytų trečiosioms šalims naudą teikiančią veiklą, dalyviai apie tai turi plačiai paskelbti, o trečiąsias šalis nurodyti, įvertinti ir atrinkti skaidriai, teisingai ir nešališkai. Jei tai numatyta darbo programoje, dotacijos susitarime nustatomi tokių trečiųjų šalių atrankos kriterijai. Komisija pasilieka teisę pateikti prieštaravimą dėl atrinktų trečiųjų šalių.
7. Jei 1 dalyje nurodytą dotacijos susitarimo pavyzdį reikia iš esmės keisti, Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, jį atitinkamai patikslina.
8. Dotacijos susitarimo pavyzdys parengtas remiantis bendraisiais principais, nustatytais Europos mokslo darbuotojų chartijoje ir Mokslo darbuotojų įdarbinimo elgesio kodekse. Prireikus jame atkreipiamas dėmesys į sinergiją su visų lygių švietimu, pasirengimą ir gebėjimą puoselėti dialogą ir debatus mokslo klausimais ir mokslinių tyrimų rezultatų temomis su platesne publika, o ne tik su mokslo bendruomene, veiklą, kuria siekiama didinti moterų dalyvavimą ir vaidmenį moksliniuose tyrimuose, ir veiklą, nukreiptą į socialinius bei ekonominius mokslinių tyrimų aspektus.
9. Dotacijos susitarimo pavyzdyje numatyta Komisijos ar jos įgalioto atstovo ir Audito Rūmų vykdoma priežiūra ir finansinė kontrolė.
10. Dotacijos susitarime dalyviams nustatomi įvairių šiame reglamente nurodytų pranešimų pateikimo terminai.
19 straipsnis
Prieigos teisių, naudojimo ir sklaidos nuostatos
1. Dotacijos susitarime nustatomos su prieigos teisėmis, naudojimu ir sklaida susijusios dalyvių teisės ir pareigos, jei jos nenustatytos šiame reglamente.
Todėl jame reikalaujama, kad Komisijai būtų pateiktas įgytos informacijos naudojimo ir sklaidos planas.
2. Dotacijos susitarime apibrėžiamos sąlygos, kuriomis dalyviai gali nesutikti, kad tam tikri Komisijos įgalioti atstovai atliktų įgytos informacijos naudojimo ir sklaidos technologinį auditą.
20 straipsnis
Susitarimo nutraukimo nuostatos
Dotacijos susitarime apibrėžiamos priežastys, dėl kurių galima visiškai ar iš dalies nutraukti susitarimą, visų pirma susijusios su šio reglamento nesilaikymu ir susitarimo nevykdymu ar pažeidimu, taip pat pasekmės dalyviams, jeigu susitarimo nesilaiko kitas dalyvis.
21 straipsnis
Specialiosios nuostatos
1. Vykdant netiesioginę veiklą, kuria remiama esama mokslinių tyrimų infrastruktūra ir tam tikrais atvejais nauja mokslinių tyrimų infrastruktūra, dotacijos susitarime nustatomos specialios nuostatos, susijusios su konfidencialumu, viešumu, prieigos teisėmis ir įsipareigojimais, galinčiais turėti įtakos besinaudojantiesiems infrastruktūra.
2. Vykdant netiesioginę veiklą, kuria remiamas mokslo darbuotojų mokymas ir karjeros galimybių plėtra, į dotacijos susitarimą įtraukiamos specialios konfidencialumo, prieigos teisių ir įsipareigojimų nuostatos, susijusios su mokslo darbuotojais, turinčiais naudos iš šios veiklos.
3. Siekiant apsaugoti valstybių narių gynybos interesus, kaip apibrėžta Sutarties 24 straipsnyje, prireikus į dotacijos susitarimą įtraukiamos specialios konfidencialumo, informacijos įslaptinimo, prieigos teisių, įgytos informacijos nuosavybės teisių perdavimo ir tos informacijos naudojimo nuostatos.
22 straipsnis
Pasirašymas ir prisijungimas
Dotacijos susitarimas įsigalioja, kai jį pasirašo koordinatorius ir Komisija.
Jis taikomas kiekvienam oficialiai prie jo prisijungusiam dalyviui.
4 Poskirsnis
Konsorciumai
23 straipsnis
Konsorciumo susitarimai
1. Jeigu kvietime teikti paraiškas nenurodyta kitaip, visi netiesioginės veiklos dalyviai sudaro susitarimą (toliau - konsorciumo susitarimas), kuriuo, inter alia, reglamentuojami šie klausimai:
a)
konsorciumo vidaus struktūra;
b)
Bendrijos finansinio įnašo paskirstymas;
c)
taisyklės, kuriomis papildomos III skyriaus taisyklės ir susijusios dotacijos susitarimo nuostatos;
d)
vidaus ginčų sprendimas, įskaitant piktnaudžiavimo valdžia atvejus;
e)
dalyvių susitarimai dėl atsakomybės, žalos atlyginimo ir konfidencialumo.
2. Komisija parengia ir paskelbia pagrindinių klausimų, kuriuos dalyviai gali reglamentuoti savo konsorciumo susitarimuose, gaires.
24 straipsnis
Koordinatorius
1. Teisės subjektai, norintys dalyvauti netiesioginėje veikloje, iš visų subjektų paskiria vieną koordinatorių, kuris pagal šį reglamentą, Finansinį reglamentą, Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 ir dotacijos susitarimą vykdytų šias funkcijas:
a)
stebėtų, ar netiesioginės veiklos dalyviai vykdo savo pareigas;
b)
patikrintų, ar dotacijos susitarime nurodyti teisės subjektai sutvarkė būtinus prisijungimo prie dotacijos susitarimo formalumus;
c)
gautų Bendrijos finansinį įnašą ir jį paskirstytų, kaip numatyta konsorciumo susitarime ir dotacijos susitarime;
d)
tvarkytų su Bendrijos finansiniu įnašu susijusius įrašus bei finansines sąskaitas ir informuotų Komisiją apie finansinio įnašo paskirstymą pagal 23 straipsnio 1 dalies b punktą bei 35 straipsnį;
e)
būtų tarpininkas siekiant užtikrinti veiksmingus ir tinkamus dalyvių tarpusavio ryšius ir reguliariai informuotų dalyvius ir Komisiją apie projekto pažangą.
2. Koordinatorius nurodomas dotacijos susitarime.
Jeigu paskiriamas kitas koordinatorius, šį paskyrimą turi raštu patvirtinti Komisija.
25 straipsnis
Konsorciumo sudėties pasikeitimai
1. Netiesioginės veiklos dalyviai, remdamiesi atitinkamomis konsorciumo susitarimo nuostatomis, gali susitarti priimti naują arba pašalinti esamą dalyvį.
2. Kiekvienas teisės subjektas, prisijungdamas prie jau vykdomos veiklos, prisijungia ir prie dotacijos susitarimo.
3. Konkrečiais atvejais, jei tai numatyta dotacijos susitarime, konsorciumas skelbia kvietimą dalyvauti konkurse ir jį plačiai reklamuoja naudodamasis specialia informavimo parama, visų pirma Bendrosios programos interneto svetainėmis, specializuota spauda ir brošiūromis, taip pat per valstybių narių bei asocijuotųjų valstybių įsteigtus nacionalinius informavimo ir paramos kontaktinius centrus.
Konsorciumas, vadovaudamasis 14 ir 16 straipsniuose nustatytais principais, įvertina pasiūlymus pagal pradinei veiklai taikomus kriterijus, padedamas konsorciumo paskirtų nepriklausomų ekspertų.
4. Apie bet kokį siūlomą sudėties pasikeitimą konsorciumas praneša Komisijai, o Komisija per 45 dienas nuo pranešimo dienos gali pareikšti prieštaravimą.
Konsorciumo sudėties pasikeitimai, susiję su pasiūlymais dėl kitų dotacijos susitarimo pakeitimų, tiesiogiai nesusijusių su sudėties pasikeitimu, turi būti raštu patvirtinti Komisijos.
5 Poskirsnis
Programų bei netiesioginės veiklos stebėsena ir vertinimas bei informacijos perdavimas
26 straipsnis
Stebėsena ir vertinimas
1. Komisija stebi, kaip vykdoma netiesioginė veikla, remdamasi periodinėmis pažangos ataskaitomis, teikiamomis remiantis 18 straipsnyje nurodytu dotacijos susitarimo pavyzdžiu.
Visų pirma Komisija stebi, kaip įgyvendinamas įgytos informacijos naudojimo ir sklaidos planas, pateiktas pagal 19 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą.
Tuo tikslu Komisijai gali padėti pagal 16 straipsnį paskirti nepriklausomi ekspertai.
2. Komisija sukuria ir tvarko informacinę sistemą, suteikiančią galimybę veiksmingai ir nuosekliai vykdyti 1 dalyje nurodytą Bendrosios programos stebėseną.
Atsižvelgdama į 3 straipsnį, Komisija visose tinkamose informavimo priemonėse skelbia informaciją apie finansuojamus projektus.
3. Sprendimo 2012/93/Euratomas 6 straipsnyje nurodyti stebėsena ir vertinimas apima su šio reglamento taikymu susijusius aspektus ir pasikeitusios išlaidų skaičiavimo tvarkos poveikį biudžetui, palyginti su Bendrijos septintąja bendrąja programa, ir dalyvių patiriamai administracinei naštai.
4. Pagal 16 straipsnį Komisija skiria nepriklausomus ekspertus, kurie padeda atlikti pagal Bendrąją programą ir jos specialiąją programą reikalaujamą vertinimą ir, jei manoma, kad tai būtina, ankstesnių bendrųjų programų vertinimą.
5. Be to, Komisija gali steigti pagal 16 straipsnį paskirtų nepriklausomų ekspertų grupes, kurios konsultuotų Bendrijos mokslinių tyrimų politikos formavimo ir įgyvendinimo klausimais.
27 straipsnis
Teiktina informacija
1. Atsižvelgdama į 3 straipsnį Komisija, gavusi prašymą, valstybei narei arba asocijuotajai valstybei pateikia turimą naudingą informaciją apie vykdant netiesioginę veiklą įgytą informaciją, jeigu laikomasi šių sąlygų:
a)
atitinkama informacija yra svarbi viešajai politikai;
b)
dalyviai nepateikia pagrįstų ir pakankamų priežasčių nesuteikti atitinkamos informacijos.
2. 1 dalyje numatytas informacijos teikimas jokiomis aplinkybėmis neturi būti laikomas Komisijos ar dalyvių teisių ar pareigų perdavimu tos informacijos gavėjui.
Tačiau gavėjas tokią informaciją laiko konfidencialia, nebent ji taptų vieša arba ją viešai pateiktų dalyviai, arba jeigu Komisijai ji buvo suteikta be konfidencialumo apribojimų.
3 SKIRSNIS
Bendrijos finansinis įnašas
1 Poskirsnis
Teisė gauti finansavimą ir dotacijų formos
28 straipsnis
Teisė gauti finansavimą
1. Bendrijos finansinį įnašą gali gauti šie netiesioginėje veikloje dalyvaujantys teisės subjektai:
a)
bet kuris valstybėje narėje arba asocijuotojoje valstybėje įsisteigęs arba pagal Sąjungos teisę įkurtas teisės subjektas;
b)
bet kuri tarptautinė Europos interesų organizacija.
2. Dalyvaujančios tarptautinės organizacijos, išskyrus tarptautines Europos interesų organizacijas, ir trečiojoje valstybėje, išskyrus asocijuotąsias valstybes, įsteigto teisės subjekto atveju Bendrijos finansinis įnašas gali būti skirtas, jei įvykdoma bent viena iš šių sąlygų:
a)
į specialiąsias programas arba į susijusią darbo programą tuo tikslu įtraukiama atitinkama nuostata;
b)
įnašas yra būtinas netiesioginei veiklai vykdyti;
c)
įnašas numatytas dvišaliame mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarime ar kitame Bendrijos ir šalies, kurioje įsteigtas teisės subjektas, susitarime.
29 straipsnis
Dotacijų formos
Bendrijos finansinis įnašas Sprendimo 2012/93/Euratomas II priede nustatytoms dotacijoms grindžiamas finansuotinų išlaidų ar jų dalies kompensavimu.
Tačiau Bendrijos finansinis įnašas gali būti teikiamas kaip nustatyto dydžio sumos, įskaitant vieneto išlaidų skalę, arba vienkartinės išmokos, arba gali būti taikomas finansuotinų išlaidų kompensavimas derinant vienodo dydžio sumas ir vienkartines išmokas. Bendrijos finansinis įnašas taip pat gali būti teikiamas stipendijų arba premijų forma.
Darbo programose ir kvietimuose teikti paraiškas nurodomos susijusiai veiklai taikomos dotacijų formos.
30 straipsnis
Finansuotinų išlaidų kompensavimas
1. Dotacijomis finansuojamą netiesioginę veiklą dalyviai finansuoja bendrai.
Bendrijos finansinis įnašas finansuotinoms išlaidoms kompensuoti neturi teikti pelno.
2. Veiklos vykdymo pabaigoje išmokant dotaciją bus atsižvelgiama į įplaukas.
3. Kad netiesioginės veiklos vykdymo išlaidos būtų laikomos finansuotinomis išlaidomis, jos turi atitikti šias sąlygas:
a)
jos turi būti faktinės;
b)
jos turi būti patirtos per veiklos vykdymo laikotarpį, išskyrus galutines ataskaitas, jeigu taip numatyta dotacijos susitarime;
c)
jos turi būti nustatytos remiantis įprastiniais dalyvio apskaitos ir valdymo principais bei praktika ir panaudotos vieninteliu tikslu - pasiekti netiesioginės veiklos tikslus ir laukiamus rezultatus, laikantis ekonomiškumo, veiksmingumo ir efektyvumo principų;
d)
jos turi būti įtrauktos į dalyvio apskaitą, o trečiųjų šalių įnašo atveju - į trečiųjų šalių apskaitą;
e)
į jas negali būti įtrauktos nefinansuotinos išlaidos, visų pirma nustatyti netiesioginiai mokesčiai, įskaitant pridėtinės vertės mokestį, muitai, mokėtinos palūkanos, atsargumo priemonės dėl galimų nuostolių ar mokesčių ateityje, valiutų keitimo išlaidos, išlaidos, susijusios su kapitalo grąža, pagal kitą Sąjungos projektą deklaruotos ar patirtos arba kompensuojamos išlaidos, skolos ir skolų tvarkymo mokesčiai, nepagrįstai didelės ar nepagrįstos išlaidos, taip pat kitos išlaidos, neatitinkančios a-d punktuose nurodytų sąlygų.
Taikant pirmos pastraipos a punktą gali būti naudojamos vidutinės išlaidos personalui, jeigu jos atitinka dalyvio taikomus valdymo principus ir apskaitos praktiką ir nedaug skiriasi nuo faktinių išlaidų.
4. Nors Bendrijos finansinis įnašas apskaičiuojamas atsižvelgiant į bendras netiesioginės veiklos išlaidas, jis grindžiamas kiekvieno dalyvio nurodytomis išlaidomis.
31 straipsnis
Tiesioginės ir netiesioginės finansuotinos išlaidos
1. Finansuotinas išlaidas sudaro tiesiogiai priskiriamos veiklai išlaidos (toliau - tiesioginės finansuotinos išlaidos) ir, atitinkamais atvejais, išlaidos, kurios nėra tiesiogiai priskiriamos veiklai, bet yra tiesiogiai susijusios su tai veiklai priskiriamomis tiesioginėmis finansuotinomis išlaidomis (toliau - netiesioginės finansuotinos išlaidos).
2. Dalyvių išlaidų kompensavimas grindžiamas tiesioginėmis ir netiesioginėmis finansuotinomis išlaidomis.
Laikydamasis 30 straipsnio 3 dalies c punkto, dalyvis gali naudoti supaprastintą metodą savo netiesioginėms finansuotinoms išlaidoms apskaičiuoti teisės subjekto lygiu, jeigu šis metodas atitinka jo įprastus apskaitos ir valdymo principus bei praktiką. Principai, kurių šiuo atveju reikia laikytis, nustatomi dotacijos susitarimo pavyzdyje.
3. Dotacijos susitarime gali būti numatyta, kad kompensuojamos ne didesnės kaip nustatytą tiesioginių finansuotinų išlaidų, išskyrus tiesiogines finansuotinas subrangos išlaidas, procentinę dalį atitinkančios netiesioginės finansuotinos išlaidos, visų pirma kai vykdoma koordinavimo ir paramos veikla ir, atitinkamais atvejais, mokslo darbuotojų mokymo ir karjeros galimybių plėtros veikla.
4. Nukrypstant nuo 2 dalies, netiesioginių finansuotinų išlaidų atveju dalyvis gali pasirinkti, kad visos tiesioginės finansuotinos išlaidos, išskyrus tiesiogines finansuotinas subrangos išlaidas ar trečiųjų šalių išlaidų kompensavimą, būtų kompensuojamos nustatyto dydžio suma.
Pagal Finansinį reglamentą ir Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 tinkamas nustatyto dydžio sumas Komisija nustato remdamasi kuo tikslesniu atitinkamų realių netiesioginių išlaidų įvertinimu.
5. Ne pelno viešosios įstaigos, viduriniojo ugdymo ir aukštojo mokslo įstaigos, mokslinių tyrimų organizacijos ir MVĮ, kurios negali tiksliai nurodyti savo realių atitinkamos veiklos netiesioginių išlaidų, dalyvaudamos finansavimo planuose, kurie apima 32 straipsnyje nurodytą mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinę veiklą, gali pasirinkti, kad joms būtų išmokėta nustatyto dydžio suma, atitinkanti 60 % visų tiesioginių finansuotinų išlaidų.
6. Visos nustatyto dydžio sumos nustatomos dotacijos susitarimo pavyzdyje.
32 straipsnis
Viršutinės finansavimo ribos
1. Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklos atveju Bendrijos finansinis įnašas gali sudaryti ne daugiau kaip 50 % visų finansuotinų išlaidų.
Tačiau kai tokią veiklą vykdo valstybinės ne pelno įstaigos, viduriniojo ugdymo ir aukštojo mokslo įstaigos, mokslinių tyrimų organizacijos ir MVĮ, jis gali sudaryti ne daugiau kaip 75 % visų finansuotinų išlaidų.
2. Demonstracinės veiklos atveju Bendrijos finansinis įnašas gali sudaryti ne daugiau kaip 50 % visų finansuotinų išlaidų.
3. Koordinavimo ir paramos veiklos, taip pat mokslo darbuotojų mokymo ir karjeros galimybių plėtros veiklos atveju Bendrijos finansinis įnašas gali sudaryti ne daugiau kaip 100 % visų finansuotinų išlaidų.
4. Valdymo veiklos, įskaitant finansinės atskaitomybės pažymas, ir kitos veiklos, kuriai netaikomos 1, 2 ir 3 dalys, atveju Bendrijos finansinis įnašas gali sudaryti ne daugiau kaip 100 % visų finansuotinų išlaidų.
Kita pirmoje pastraipoje nurodyta veikla, inter alia, yra mokymas vykdant veiklą, kuri neįtraukta į mokslo darbuotojų mokymo ir karjeros galimybių plėtros, koordinavimo, tinklų kūrimo ir sklaidos finansavimo planą.
5. 1-4 dalyse nurodytais tikslais nustatant Bendrijos finansinio įnašo dydį atsižvelgiama į finansuotinas išlaidas ir įplaukas.
6. 1-5 dalys atitinkamai taikomos netiesioginei veiklai, kai visa netiesioginė veikla finansuojama nustatyto dydžio sumomis ar vienkartinėmis išmokomis.
33 straipsnis
Finansuotinų išlaidų ataskaitos ir auditas
1. Pagal Finansinį reglamentą ir Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 Komisijai periodiškai teikiamos finansuotinų išlaidų, dėl išankstinio finansavimo gautų palūkanų ir su netiesiogine veikla susijusių įplaukų ataskaitos ir, atitinkamais atvejais, finansinės atskaitomybės pažyma.
Jei atitinkama veikla yra bendrai finansuojama, apie tokį finansavimą turi būti pranešama ir, atitinkamais atvejais, veiklos pabaigoje pateikiamas patvirtinimas.
2. Nepaisant Finansinio reglamento ir Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, finansinės atskaitomybės pažyma privaloma tik tais atvejais, kai už netiesioginę veiklą dalyviui išmokėtų tarpinių išmokų ir likutinių išmokų bendra suma yra 375 000 EUR arba didesnė.
Tačiau dvejus metus ar mažiau trunkančios netiesioginės veiklos atveju projekto pabaigoje iš dalyvio reikalaujama ne daugiau kaip vienos finansinės atskaitomybės pažymos.
Finansinės atskaitomybės pažymų nereikia vykdant netiesioginę veiklą, kurios išlaidos kompensuojamos tik nustatyto dydžio sumomis ar vienkartinėmis išmokomis.
3. Jei veiklą vykdo viešosios įstaigos, mokslinių tyrimų organizacijos ir aukštojo mokslo bei viduriniojo ugdymo įstaigos, 1 dalyje reikalaujamą finansinės atskaitomybės pažymą gali parengti kompetentingas valstybės pareigūnas.
34 straipsnis
Kompetencijos tinklai
1. Darbo programoje numatomos kompetencijos tinklams taikomos dotacijų formos.
2. Kai kompetencijos tinklams skirtas Bendrijos finansinis įnašas teikiamas kaip vienkartinė išmoka, jis apskaičiuojamas pagal kompetencijos tinkle dalyvausiančių mokslo darbuotojų skaičių ir veiklos trukmę. Vienkartinės išmokos vienetas yra 23 500 EUR per metus vienam mokslo darbuotojui.
Tą sumą Komisija koreguoja pagal Finansinį reglamentą ir Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002.
3. Darbo programoje nustatomas didžiausias dalyvių skaičius ir, atitinkamais atvejais, didžiausias mokslo darbuotojų skaičius, pagal kurį gali būti apskaičiuojama didžiausia vienkartinės išmokos suma. Tačiau prireikus veikloje gali dalyvauti didesnis dalyvių skaičius, nei tas, pagal kurį apskaičiuotas finansinio įnašo dydis.
4. Finansinis įnašas mokamas periodiškai.
Tos periodinės išmokos mokamos remiantis jungtinės veiklos programos laipsniško įgyvendinimo vertinimu, atsižvelgiant į mokslinių tyrimų išteklių ir pajėgumų integravimo vertinimą, atliekamą remiantis su konsorciumu suderintais ir dotacijos susitarime nustatytais veiklos rodikliais.
2 Poskirsnis
Mokėjimas, paskirstymas, susigrąžinimas ir garantijos
35 straipsnis
Mokėjimas ir paskirstymas
1. Bendrijos finansinis įnašas dalyviams mokamas per koordinatorių be nepagrįsto delsimo.
2. Koordinatorius tvarko apskaitą, kad būtų galima bet kuriuo metu nustatyti, kokia Bendrijos lėšų dalis paskirta kiekvienam dalyviui.
Komisijos prašymu koordinatorius jai perduoda šią informaciją.
36 straipsnis
Lėšų susigrąžinimas
Pagal Finansinį reglamentą Komisija gali priimti sprendimą susigrąžinti lėšas.
37 straipsnis
Rizikos išvengimo mechanizmas
1. Kiekvieno dalyvio finansinė atsakomybė yra tik jo paties skola, atsižvelgiant į 2-5 dalis.
2. Siekdama valdyti riziką, susijusią su Bendrijai priklausančių sumų nesusigrąžinimu, Komisija, vadovaudamasi priedo nuostatomis, įsteigė ir valdo dalyvių garantinį fondą (toliau - fondas).
Fondo gautos palūkanos įtraukiamos į fondą ir skiriamos išimtinai priedo 3 punkte nurodytiems tikslams įgyvendinti, nedarant poveikio jo 4 punktui.
3. Dotacija remiamos netiesioginės veiklos dalyvio įnašas į fondą yra ne didesnis kaip 5 % dalyviui priklausančio Bendrijos finansinio įnašo. Atsižvelgiant į 4 dalį, į fondą įnešta suma veiklos pabaigoje per koordinatorių grąžinama dalyviui.
4. Jeigu fondo gautų palūkanų nepakanka Bendrijai priklausančioms sumoms padengti, iš dalyviui grąžintinos sumos Komisija gali išskaičiuoti ne daugiau kaip vieną procentą jam skirto Bendrijos finansinio įnašo.
5. 4 dalyje nurodytas išskaičiavimas netaikomas viešosioms įstaigoms, teisės subjektams, kurių dalyvavimą netiesioginėje veikloje garantuoja valstybė narė arba asocijuotoji valstybė, taip pat aukštojo mokslo ir viduriniojo ugdymo įstaigoms.
6. Komisija ex-ante patikrina tik koordinatorių ir dalyvių, išskyrus nurodytus 5 dalyje, kurie kreipiasi dėl didesnio kaip 500 000 EUR Bendrijos finansinio įnašo netiesioginei veiklai, finansinį pajėgumą, nebent esama išimtinių aplinkybių, kai, remiantis jau turima informacija, yra pagrįstų priežasčių abejoti šių dalyvių finansiniu pajėgumu.
7. Dalyvių garantinis fondas laikomas pakankama garantija pagal Finansinį reglamentą. Iš dalyvių negalima reikalauti ar jiems nustatyti jokių papildomų garantijų ar saugumo priemonių.
III SKYRIUS
SKLAIDA IR NAUDOJIMAS, PRIEIGOS TEISĖS
1 SKIRSNIS
Įgyta informacija
38 straipsnis
Specialios branduolių sintezės energijos mokslinių tyrimų taisyklės
Šiame skyriuje nustatytos taisyklės taikomos nedarant poveikio IV skyriuje išdėstytoms specialioms veiklos taisyklėms pagal teminę sritį „Branduolių sintezės energijos moksliniai tyrimai“.
1 Poskirsnis
Nuosavybė
39 straipsnis
Įgytos informacijos nuosavybė
1. Informacija, įgyta atliekant darbą pagal kitą nei nurodytoji 3 dalyje netiesioginę veiklą, yra tą darbą, kurį atliekant įgyjama informacija, atliekančio dalyvio nuosavybė.
2. Jeigu darbuotojai ar kitas dalyviui dirbantis personalas turi teisę reikalauti teisių į įgytą informaciją, dalyvis užtikrina, kad tomis teisėmis būtų galima naudotis laikantis dalyvio pareigų pagal dotacijos susitarimą.
3. Įgyta informacija yra Bendrijos nuosavybė šiais atvejais:
a)
koordinavimo ir paramos veiklos, kurią sudaro prekių ar paslaugų įsigijimas laikantis Finansiniame reglamente nustatytų viešųjų pirkimų taisyklių;
b)
koordinavimo ir paramos veiklos, susijusios su nepriklausomais ekspertais.
40 straipsnis
Bendra įgytos informacijos nuosavybė
1. Tais atvejais, kai keli dalyviai kartu atliko darbą, kurį atliekant įgyjama informacija, ir negalima nustatyti, kokią darbo dalį kiekvienas jų atliko, tokios įgytos informacijos nuosavybė yra bendra.
Pagal dotacijos susitarimo sąlygas jie sudaro susitarimą dėl tos bendros nuosavybės paskirstymo ir naudojimosi ja sąlygų.
2. Jeigu bendros nuosavybės sutartis dar nesudaryta, kiekvienas iš bendrasavininkių turi teisę suteikti neišimtines licencijas trečiosioms šalims be teisės į sublicenciją, jeigu laikomasi šių sąlygų:
a)
kitiems bendrasavininkiams turi būti pranešama iš anksto;
b)
kitiems bendrasavininkiams turi būti suteikiama teisinga ir pagrįsta kompensacija.
3. Jei Komisijos prašoma, ji pateikia galimų aspektų, kuriuos reikėtų įtraukti į bendros nuosavybės sutartį, gaires.
41 straipsnis
Įgytos informacijos perdavimas
1. Atsižvelgdamas į šio straipsnio 2-5 dalis ir 42 straipsnį, įgytos informacijos savininkas gali ją perduoti bet kuriam teisės subjektui.
2. Kai dalyvis perduoda įgytos informacijos nuosavybę, jis perduoda perėmėjui su ta įgyta informacija susijusias dotacijos susitarime numatytas pareigas, įskaitant pareigą perduoti jas bet kuriam vėlesniam perėmėjui.
3. Jeigu reikalaujama, kad dalyvis perduotų prieigos teises, jis, laikydamasis konfidencialumo pareigų, turi iš anksto įspėti kitus tos pačios veiklos dalyvius ir suteikti pakankamai informacijos apie naująjį įgytos informacijos savininką, kad dalyviai galėtų naudotis savo prieigos teisėmis pagal dotacijos susitarimą.
Tačiau kiti dalyviai gali raštišku susitarimu atsisakyti teisės į individualų išankstinį pranešimą, kai vieno iš dalyvių nuosavybės teisė perduodama konkrečiai nurodytai trečiajai šaliai.
4. Pateikus pranešimą pagal 3 dalies pirmą pastraipą, bet kuris kitas dalyvis gali paprieštarauti nuosavybės perdavimui, remdamasis tuo, kad toks perdavimas gali neigiamai paveikti jo prieigos teises.
Jei bet kuris iš kitų dalyvių įrodo, kad jo teisės bus neigiamai paveiktos, numatytas perdavimas nevykdomas, kol atitinkami dalyviai nesusitars.
5. Atitinkamais atvejais dotacijos susitarime gali būti numatyta, kad Komisijai turi būti iš anksto pranešama apie bet kokį planuojamą nuosavybės perdavimą arba bet kokį planuojamą licencijos suteikimą trečiajai šaliai, įsteigtai su Bendrąja programa nesusijusioje trečiojoje valstybėje.
42 straipsnis
Europos konkurencingumo, valstybių narių gynybos interesų ir etikos principų apsauga
Komisija gali prieštarauti, kad trečiosioms šalims, įsteigtoms su Bendrąja programa nesusijusioje trečiojoje valstybėje, būtų perduota įgytos informacijos nuosavybė arba suteikta įgytos informacijos licencija, jeigu, jos manymu, tai neatitinka Europos ekonomikos konkurencingumo plėtojimo interesų ar valstybių narių gynybos interesų, kaip apibrėžta Sutarties 24 straipsnyje, arba yra nesuderinama su etikos principais.
Tokiai atvejais nuosavybės teisės neperduodamos ar licencija nesuteikiama, nebent Komisija įsitikintų, kad imtasi tinkamų apsaugos priemonių.
2 Poskirsnis
Apsauga, skelbimas, sklaida ir naudojimas
43 straipsnis
Įgytos informacijos apsauga
Jeigu yra pramoninio ar komercinio įgytos informacijos taikymo galimybių, jos savininkas užtikrina tinkamą ir veiksmingą jos apsaugą, deramai atsižvelgdamas į teisėtus savo interesus ir teisėtus kitų atitinkamos netiesioginės veiklos dalyvių interesus, ypač komercinius interesus.
Jeigu dalyvis, kuris nėra įgytos informacijos savininkas, kreipiasi dėl teisėtų savo interesų, jis turi konkrečiu atveju įrodyti, kad patirtų neproporcingai didelę žalą.
Kai yra pramoninio ar komercinio įgytos informacijos taikymo galimybių, o jos savininkas tos informacijos nesaugo ir neperduoda kartu su susijusiais įpareigojimais pagal 41 straipsnį kitam dalyviui, valstybėje narėje ar asocijuotojoje valstybėje įsteigtam susijusiam subjektui ar bet kuriai kitai valstybėje narėje ar asocijuotojoje valstybėje įsteigtai trečiajai šaliai, informacijos skleidimo veikla negali būti vykdoma, kol nepranešta Komisijai.
Tokiais atvejais Komisija, jei atitinkamas dalyvis sutinka, gali perimti tos įgytos informacijos nuosavybės teises ir imtis priemonių, kad ji būtų pakankamai ir veiksmingai apsaugota. Atitinkamas dalyvis gali neduoti sutikimo tik tuo atveju, jei gali įrodyti, kad jam bus padaryta neproporcingai didelė žala.
44 straipsnis
Nuoroda į Bendrijos finansinę paramą
Visuose leidiniuose, dalyvio ar jo vardu pateiktose patento paraiškose arba kitaip skleidžiant įgytą informaciją pateikiama nuoroda, kurioje gali būti naudojamos vaizdinės priemonės, kad atitinkama įgyta informacija buvo gauta naudojantis Bendrijos finansine parama.
Tos nuorodos sąlygos nustatomos dotacijos susitarime.
45 straipsnis
Naudojimas ir sklaida
1. Dalyviai naudoja jiems nuosavybės teise priklausančią įgytą informaciją arba užtikrina, kad ji būtų naudojama.
2. Kiekvienas dalyvis užtikrina, kad jam nuosavybės teise priklausanti įgyta informacija būtų kuo greičiau paskleista. Jeigu jis to nepadaro, įgytą informaciją pagal Sutarties 12 straipsnį gali skleisti Komisija.
Dotacijos susitarime gali būti nustatyti su tuo susiję terminai.
3. Sklaidos veikla turi būti suderinama su įgytos informacijos savininko intelektinės nuosavybės teisių apsauga, konfidencialumo reikalavimais ir teisėtais interesais, taip pat valstybių narių gynybos interesais, kaip apibrėžta Sutarties 24 straipsnyje.
4. Kitiems atitinkamiems dalyviams apie informacijos sklaidos veiklą pranešama iš anksto.
Pateikus pranešimą bet kuris iš tų dalyvių gali paprieštarauti, jeigu mano, kad jo teisėtiems interesams, susijusiems su įgyta arba pirmine informacija, gali būti padaryta neproporcingai didelė žala. Tokiais atvejais sklaidos veikla nevykdoma, nebent būtų imtasi tinkamų veiksmų šiems teisėtiems interesams apsaugoti.
2 SKIRSNIS
Pirminės ir įgytos informacijos prieigos teisės
46 straipsnis
Pirminė informacija
Rašytinėje sutartyje dalyviai gali apibrėžti, kokios pirminės informacijos reikia netiesioginei veiklai, ir, atitinkamais atvejais, gali tam tikros pirminės informacijos neįtraukti.
47 straipsnis
Principai
1. Visi prašymai suteikti prieigos teises pateikiami raštu.
2. Jeigu su įgytos arba pirminės informacijos savininku nesusitarta kitaip, prieigos teisėmis nesuteikiama teisė išduoti sublicencijas.
3. Išimtinė įgytos arba pirminės informacijos licencija gali būti suteikiama gavus visų kitų dalyvių rašytinį patvirtinimą, kad jie atsisako savo prieigos teisių į tą informaciją.
4. Nedarant poveikio 3 daliai, bet kokiu susitarimu, kuriuo dalyviams arba trečiosioms šalims suteikiamos įgytos arba pirminės informacijos prieigos teisės, turi būti užtikrinama, kad būtų išsaugotos galimos kitų dalyvių prieigos teisės.
5. Nedarant poveikio 48 bei 49 straipsniams ir dotacijos susitarimui, tos pačios veiklos dalyviai kuo greičiau informuoja vieni kitus apie visus pirminės informacijos prieigos teisių suteikimo apribojimus ar visus kitus suvaržymus, kurie galėtų turėti esminės įtakos suteikiant prieigos teises.
6. Dalyvio pasitraukimas iš netiesioginės veiklos neturi poveikio jo pareigai dotacijos susitarime nustatytomis sąlygomis kitiems tos pačios veiklos dalyviams suteikti prieigos teises.
48 straipsnis
Prieigos teisės netiesioginei veiklai vykdyti
1. Įgytos informacijos prieigos teisės suteikiamos kitiems tos pačios netiesioginės veiklos dalyviams, jeigu ta informacija reikalinga, kad tie dalyviai atliktų savo darbą, reikalingą vykdant tą netiesioginę veiklą.
Tokios prieigos teisės suteikiamos netaikant autorinio honoraro.
2. Pirminės informacijos prieigos teisės suteikiamos kitiems tos pačios netiesioginės veiklos dalyviams, jeigu tai reikalinga, kad tie dalyviai atliktų savo darbą, reikalingą vykdant tą netiesioginę veiklą, jeigu atitinkamas dalyvis turi teisę tokias teises suteikti.
Tokios prieigos teisės suteikiamos netaikant autorinio honoraro, nebent prieš prisijungdami prie dotacijos susitarimo visi dalyviai susitartų kitaip.
49 straipsnis
Prieigos teisės naudotis informacija
1. Tos pačios netiesioginės veiklos dalyviai naudojasi įgytos informacijos prieigos teisėmis, jeigu tai reikalinga, kad jie galėtų naudoti savo įgytą informaciją.
Laikantis susitarimo, tokios prieigos teisės suteikiamos teisingomis ir pagrįstomis sąlygomis arba netaikant autorinio honoraro.
2. Tos pačios netiesioginės veiklos dalyviai naudojasi pirminės informacijos prieigos teisėmis, jeigu tai reikalinga, kad jie galėtų naudoti savo įgytą informaciją, jei atitinkamas dalyvis turi teisę tokias teises suteikti.
Laikantis susitarimo tokios prieigos teisės suteikiamos teisingomis ir pagrįstomis sąlygomis arba netaikant autorinio honoraro.
3. Valstybėje narėje ar asocijuotojoje valstybėje įsteigtas susijęs subjektas taip pat turi 1 ir 2 dalyse nurodytas įgytos arba pirminės informacijos prieigos teises tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir dalyvis, su kuriuo tas subjektas yra susijęs, jei dotacijos susitarime ar konsorciumo susitarime nenumatyta kitaip.
4. Prieigos teises pagal 1, 2 ir 3 dalis gali būti prašoma suteikti laikotarpiu iki vienų metų nuo vieno iš šių įvykių:
a)
netiesioginės veiklos pabaigos;
b)
atitinkamos pirminės arba įgytos informacijos savininko dalyvavimo nutraukimo.
Tačiau susiję dalyviai gali susitarti dėl kitokio termino.
IV SKYRIUS
SPECIALIOS DALYVAVIMO VEIKLOJE PAGAL TEMINĘ SRITĮ „BRANDUOLIŲ SINTEZĖS ENERGIJOS MOKSLINIAI TYRIMAI“ TAISYKLĖS
50 straipsnis
Taikymo sritis
Šiame skyriuje išdėstytos taisyklės taikomos veiklai pagal teminę sritį „Branduolių sintezės energijos moksliniai tyrimai“, kaip nustatyta specialiojoje programoje. Jei šiame skyriuje išdėstytos taisyklės prieštarautų II ir III skyriuose išdėstytoms taisyklėms, taikomos šio skyriaus taisyklės.
51 straipsnis
Branduolių sintezės energijos mokslinių tyrimų įgyvendinimas
Veiklą pagal teminę sritį „Branduolių sintezės energijos moksliniai tyrimai“ galima vykdyti remiantis sklaidos ir naudojimo tvarka ir taisyklėmis, nustatytomis:
a)
Bendrijos ir valstybių narių ar asocijuotųjų trečiųjų valstybių, arba valstybių narių ar asocijuotųjų trečiųjų valstybių teisės subjektų sudarytose asociacijos sutartyse;
b)
Bendrijos ir valstybėse narėse ar asocijuotosiose valstybėse įsteigtų ar jų vardu veikiančių organizacijų sudarytame Europos branduolių sintezės plėtros susitarime (EFDA);
c)
tarptautiniam termobranduoliniam eksperimentiniam reaktoriui (ITER) skirtos Europos bendrosios įmonės, remiantis Sutarties II antraštinės dalies 5 skyriaus nuostatomis;
d)
tarptautiniuose susitarimuose, susijusiuose su bendradarbiavimu su trečiosiomis valstybėmis ar teisės subjektais, kurie gali būti įkuriami tokiu susitarimu, visų pirma ITER ir platesnio požiūrio susitarimuose;
e)
kituose daugiašaliuose Bendrijos ir asocijuotųjų organizacijų susitarimuose, visų pirma Susitarime dėl darbuotojų judumo;
f)
vykdant veiklą, kurios išlaidos pasidalijamos ir kuria siekiama skatinti su valstybių narių ar Bendrosios programos asocijuotųjų valstybių, su kuriomis nesudaryta asociacijos sutartis, įstaigomis vykdomus branduolių sintezės mokslinius tyrimus ir prie tų tyrimų prisidėti.
52 straipsnis
Bendrijos finansinis įnašas
1. 51 straipsnio a punkte nurodytose asociacijos sutartyse ir 51 straipsnio f punkte nurodytos veiklos, kurios išlaidos pasidalijamos, atveju nustatomos Bendrijos finansinio įnašo susijusiai veiklai taisyklės.
Asociacijos sutartyse nustatoma metinė Bendrijos finansinio įnašo norma yra ne didesnė kaip 20 % asociacijų išlaidų jų metinėje darbo programoje nurodytai veiklai per visą Bendrijos septintosios bendrosios programos ir šios Bendrosios programos laikotarpį.
2. Pasikonsultavusi su Sprendimo 2012/94/Euratomas 7 straipsnyje nurodytu branduolių sintezės konsultaciniu komitetu, Komisija gali finansuoti:
a)
pagal asociacijos sutartis, taikant ne didesnę kaip 40 % normą - asocijuotųjų šalių konkrečių bendradarbiavimo projektų, kuriems konsultacinis komitetas rekomendavo skirti prioritetinę paramą ir kuriuos patvirtino Komisija, išlaidas; išskyrus projektus, kuriems prioritetinis statusas jau suteiktas ankstesnėse bendrosiose programose, prioritetinė parama pirmiausia skiriama ITER/DEMO svarbiai veiklai;
b)
pagal Europos branduolių sintezės plėtros susitarimą vykdomą veiklą, įskaitant viešuosius pirkimus, arba 51 straipsnio c punkte nurodytos bendrosios įmonės veiklą;
c)
pagal Susitarimą dėl darbuotojų judumo vykdomą veiklą.
3. Kai projektams ir veiklai vykdyti skiriama finansinė parama pagal 2 dalies a ar b punktą, visi 51 straipsnio a ir b punktuose nurodyti teisės subjektai turi teisę dalyvauti eksperimentuose, vykdomuose naudojant atitinkamą įrangą.
4. Bendrijos finansinis įnašas į veiklą, vykdomą pagal 51 straipsnio d punkte nurodytą tarptautinio bendradarbiavimo susitarimą, nustatomas laikantis to susitarimo sąlygų arba jį nustato pagal tą susitarimą įsteigtas teisės subjektas. Bendrija gali per bet kurį tinkamą teisės subjektą valdyti savo dalyvavimą ir pagal tokį susitarimą skiriamą savo finansinį įnašą.
V SKYRIUS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
53 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2012 m. sausio 1 dienos.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2011 m. gruodžio 19 d.