NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 138/2011
ze dne 16. února 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení řízení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) informovala Evropská komise dne 20. května 2010 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 6. dubna 2010 podaly společnosti Saint-Gobain Vertex s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Valmieras „Stikla Skiedra“ AS a Vitrulan Technical Textiles GmbH (dále jen „žadatelé“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby některých otevřených síťovin ze skleněných vláken v Unii. Podnět obsahoval přímé důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR a zástupce ČLR, známé dovozce a známé uživatele. Komise o zahájení řízení vyrozuměla také výrobce ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“), Kanadě, Chorvatsku, Turecku a v Thajsku, jelikož se s těmito zeměmi počítalo jako s možnou srovnatelnou zemí. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení s cílem rozhodnout o dumpingu a způsobené újmě. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci v ČLR, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení uvedli za období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem. Proběhly rovněž konzultace s orgány ČLR.
(5)
Komise obdržela v souvislosti s výběrem vzorku odpovědi od šestnácti vyvážejících výrobců v ČLR, kteří představovali v období šetření 86 % dovozu do Unie, jak je uvedeno v bodě odůvodnění níže. Proto je úroveň spolupráce považována za vysokou.
(6)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který může být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Do vzorku byli zařazeni dva samostatně vyvážející výrobci a jedna skupina vyvážejících výrobců složená ze čtyř společností ve spojení a tento vzorek představuje 42 % vývozu do Unie v období šetření (OŠ), jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění níže. Výběr vzorku byl v souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení konzultován s dotčenými stranami a orgány ČLR a nebyly vzneseny žádné námitky.
(7)
Z výrobního odvětví Unie poskytlo požadované údaje dvanáct výrobců, kteří souhlasili se zařazením do vzorku. Komise na tomto základě vybrala vzorek sestávající ze čtyř největších výrobců v Unii z hlediska prodeje a výroby, kteří představují 70 % celkového prodeje ve výrobním odvětví Unie, jak je uvedeno v 59. bodě odůvodnění níže.
(8)
V termínu stanoveném v oznámení o zahájení poskytli požadované údaje pouze čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Bylo tedy rozhodnuto, že není nutné provést výběr vzorku s ohledem na dovozce, kteří nejsou ve spojení.
(9)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku a kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku formuláře žádostí. Všichni vyvážející výrobci požádali o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení a také o individuální zacházení, pokud by šetření prokázalo, že nesplňují podmínky pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Jedna skupina společností ve spojení, která je vyvážejícím výrobcem a nebyla do vzorku zařazena, navíc požádala o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(10)
Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku i těm vyvážejícím výrobcům, kteří nebyli do vzorku zařazeni, avšak požádali o individuální zjišťování, čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, čtyřem spolupracujícím dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a všem známým uživatelům v Unii. Dotazníky byly zaslány také výrobcům v USA, neboť se s touto zemí počítalo jako se srovnatelnou zemí, jak bylo uvedeno v oznámení o zahájení, a výrobcům v dalších možných srovnatelných zemích. Na dotazník odpověděli vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku, jeden spolupracující výrobce, který požádal o individuální zjišťování, jeden výrobce ve Spojených státech amerických a jeden výrobce v Kanadě, jelikož se s těmito zeměmi počítalo jako se srovnatelnou zemí, jak je vysvětleno ve 43. bodě odůvodnění níže, všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku a čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení. V průběhu šetření Komisi své údaje neposkytli ani se nepřihlásili žádní uživatelé.
(11)
Komise vyhledala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely analýzy žádosti o zacházení jako v tržím hospodářství / individuální zacházení a k předběžnému zjištění dumpingu, z něj vyplývající újmy a zájmu Unie a provedla inspekce na místě v prostorách těchto společností:
a)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Skupina Grand Composite složená z:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
b)
Výrobci v Unii
-
Saint Gobain Vertex s.r.o, Česká republika
-
Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Maďarsko
-
Vitrulan Technical Textiles GmbH, Německo
-
Valmieras Stikla Skiedra AS, Lotyšsko
c)
Dovozci, kteří nejsou ve spojení
-
Masterplast, Maďarsko
(12)
Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým by zacházení jako v tržním hospodářství nemuselo být přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Kanady jako srovnatelné země v prostorách této společnosti:
d)
Výrobce ve srovnatelné zemi
-
Saint Gobain Technical Fabrics, Midland, Kanada
3. Období šetření
(13)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(14)
Dotčeným výrobkem jsou otevřené síťoviny vyrobené ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2 pocházející z ČLR (dále jen „dotčený výrobek“) a v současnosti spadající pod kódy KN 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 a ex 7019 90 99.
(15)
Otevřené síťoviny se vyrábějí ze skleněných vláken a mají různou velikost buněk i plošnou hmotnost. Většinou se používají jako výztužný materiál ve stavebnictví (vnější tepelná izolace, výztuha mramoru/podlah, oprava stěn).
(16)
Po zahájení řízení požádal jeden z vyvážejících výrobců v ČLR, který vyrábí kotouče ze skleněných vláken, o vyjádření, zda tento typ výrobků spadá do definice výrobku. Výrobní odvětví Unie po poradě dospělo k názoru, že lze tyto kotouče považovat za navazující výrobky, a proto se na ně definice výrobku bezpodmínečně nevztahuje. Protože Komise v této fázi řízení ještě nedisponuje údaji, které by umožňovaly s konečnou platností určit základní vlastnosti výrobku, bylo rozhodnuto předběžně kotouče ze skleněných vláken pokládat za součást dotčeného výrobku a získat v rámci šetření více údajů a názorů od zúčastněných stran.
2. Obdobný výrobek
(17)
Šetření ukázalo, že otevřené síťoviny ze skleněných vláken vyráběné a prodávané na domácím trhu v ČLR a na domácím trhu v Kanadě, která předběžně slouží za srovnatelnou zemi, mají stejně jako síťoviny ze skleněných vláken vyráběné a prodávané v Unii výrobci v Unii v podstatě tytéž základní fyzikální, chemické i technické vlastnosti a stejné základní použití. Předběžně se tedy považují za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Obecná metodika
(18)
Aby se zjistilo, zda spolupracující vyvážející výrobci v ČLR prodávají vyvážené zboží za dumpingové ceny, byla použita obecná metodika uvedená níže.
2. Zacházení jako v tržním hospodářství
(19)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
1)
obchodní rozhodnutí se provádějí na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě;
2)
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
3)
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují stabilitu a právní jistotu, a
5)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů.
(20)
Všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali v rámci tohoto šetření o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovené lhůtě předložili žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(21)
Komise si vyžádala o všech výše uvedených vyvážejících výrobcích zařazených do vzorku všechny informace, které považovala za potřebné, a ověřila si veškeré informace uvedené v žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách těchto společností:
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Skupina Grand Composite složená z:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
-
Čtvrtá zmíněná společnost skupiny společností ve spojení, která byla zařazena do vzorku, se nachází na Britských Panenských ostrovech a posuzování žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství se jí tudíž netýkalo.
(22)
Šetřením se zpočátku zjistilo, že dva vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku splňují všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství a že třetí vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterým je skupina společností ve spojení, nesplňuje kritérium č. 2 týkající se mezinárodních účetních standardů. Především bylo zjištěno, že účetnictví i některé náklady a příjmy neodpovídají přesně finanční situaci společností ve skupině. O neúplnosti účetnictví se navíc nezmiňovala ani zpráva auditora.
(23)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR i žadatelům oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení konkrétní důvody.
(24)
V návaznosti na sdělení výsledků zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství obdržela Komise připomínky pouze od vyvážejícího výrobce/skupiny, který byl zařazen do vzorku a nebylo mu přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Jeho připomínky však zjištění v daném ohledu nezměnily, jelikož nebyly zjištěné nedostatky vyvráceny a byla jen obecně vysvětlena skutečnost, že celou skupinu řídí pouze jedna soukromá osoba a že se společnosti ve skupině nacházely v přechodné fázi procesu integrace svého podnikání.
(25)
Právě před antidumpingovou inspekcí na místě byla Komisi sdělena určitá tvrzení, v jednom případě podložená dokumentací, týkající se dvou vyvážejících výrobců v ČLR, kterým mělo být původně zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno. Tato tvrzení byla prošetřena během antidumpingové inspekce na místě.
(26)
V tvrzení týkajícím se prvního vyvážejícího výrobce se výslovně konstatovalo, že tento výrobce k žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství i při inspekci na místě v souvislosti s touto žádostí předložil zfalšované stanovy. Komise obdržela kopie údajně pravých stanov a odpovídající smlouvy o společném podnikání uzavřené mezi podílníky společnosti. Během antidumpingové inspekce na místě předložil vyvážející výrobce ověřenou kopii svých stanov zapsaných místním orgánem, která byla shodná s nedatovanou listinou, kterou společnost přiložila ke své žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství i během inspekce na místě v souvislosti s touto žádostí.
(27)
Porovnáním této listiny s dokumentem, který Komise obdržela, jak je uvedeno v 25. a v 26.. bodě odůvodnění výše, byly zjištěny rozdíly, pokud jde o data, zúčastněné strany a některá ustanovení týkající se omezení náboru pracovníků. Další rozdíly týkající se omezení prodeje byly zjištěny při porovnání smlouvy o společném podnikání, kterou společnost předložila spolu se svou žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství, se smlouvou doručenou Komisi.
(28)
Tomuto vyvážejícímu výrobci byl zaslán dopis, jehož prostřednictvím mu bylo oznámeno, že tyto informace mohou být důvodem pro uplatnění článku 18 základního nařízení, a byl požádán o vyjádření. Daný vyvážející výrobce ve své odpovědi rozdíly dostatečně nevysvětlil a nerozptýlil tak pochyby ohledně pravosti dokumentů a informací, které vyvážející výrobce původně předložil spolu s žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství.
(29)
V tvrzení týkajícím se druhého vyvážejícího výrobce se výslovně poukazuje na zfalšované účetnictví, které bylo ověřeno auditem. Přezkoumáním tohoto tvrzení na místě byly zjištěny nesrovnalosti v zůstatcích převedených z účetnictví za rok 2006, které nebylo ověřeno auditem, do první auditem ověřené účetní závěrky za rok 2007. Kromě toho nebyly v účetních záznamech společnosti zaúčtovány v roce 2007 a 2008 žádné poplatky ani platby za provedení auditu.
(30)
Tomuto vyvážejícímu výrobci byl také zaslán dopis, jehož prostřednictvím mu byly oznámeny nesrovnalosti zjištěné na místě a byl požádán o vyjádření. Také mu bylo oznámeno, že tato nová zjištění mohou být důvodem pro uplatnění článku 18 základního nařízení. Vyvážející výrobce ve své odpovědi neuvedl žádné doplňující informace, které by rozptýlily pochybnosti o přesnosti a úplnosti údajů, které ve své účetní závěrce předložil. Tento vyvážející výrobce ve své odpovědi naopak připustil existenci dvou různých souborů účetnictví s různými údaji za rok 2006 i to, že účetnictví za rok 2007 a 2008 obsahuje chyby, které auditor ve své zprávě neuvedl.
(31)
Na základě výše uvedených nových zjištění bylo shledáno, že první vyvážející výrobce předložil během šetření zavádějící informace. Následně bylo rozhodnuto o uplatnění článku 18 základního nařízení a o zrušení původního návrhu na přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(32)
V případě druhého vyvážejícího výrobce bylo rozhodnuto o nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství, neboť v rámci posuzování žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství nesplnil kritérium č. 2.
3. Individuální zacházení
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné podobě a pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů, a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(34)
Tři vyvážející výrobci, kteří byli zařazeni do vzorku a požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, požádali také o individuální zacházení, pokud by jim zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Na základě výše uvedených zjištění byl v případě prvního vyvážejícího výrobce uplatněn článek 18 základního nařízení a individuální zacházení mu bylo tudíž zamítnuto. Bylo shledáno, že druhý vyvážející výrobce podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení splňuje, a proto mu lze individuální zacházení udělit.
(35)
V případě třetího vyvážejícího výrobce (skupiny společností) bylo zjištěno, že nesplňuje kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, protože však tato společnost splňuje podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení, bylo rozhodnuto o udělení individuálního zacházení.
(36)
Na základě dostupných informací bylo předběžně stanoveno, že dva níže uvedení vyvážející výrobci v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku, splňují veškeré požadavky pro udělení individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Skupina Grand Composite složená z:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
4. Individuální zjišťování
(37)
Skupina společností ve spojení, která nebyla do vzorku zařazena, požádala o individuální zjišťování a také o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňuje, a předložila žádost o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovené lhůtě.
(38)
Informace předložené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství společností, která žádala o individuální zjišťování, nebyly ověřeny. Tyto informace budou posouzeny později.
5. Běžná hodnota
a) Výběr srovnatelné země
(39)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(40)
V oznámení o zahájení řízení uvedla Komise záměr použít Spojené státy americké jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a účastníci řízení byli vyzváni, aby se k tomu vyjádřili.
(41)
Čtyři spolupracující vyvážející výrobci uvedli, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí, protože skleněná vlákna, která používají a která jsou hlavní surovinou pro výrobu dotčeného výrobku, jsou z jiného druhu skla, než používají čínští vyvážející výrobci, a tudíž dražší. Navrhli také, aby bylo místo USA použito Turecko a Thajsko, protože výrobci dotčeného výrobku v těchto dvou zemích používají vlákna ze stejného skla jako čínští vyvážející výrobci.
(42)
Komise zjišťovala, zda by jiné země byly vhodnou volbou srovnatelné země, a zaslala dotazníky výrobcům dotčeného výrobku v Kanadě, Chorvatsku, Turecku a v Thajsku. Na dotazníky odpověděl pouze jeden výrobce dotčeného výrobku v USA a jediný výrobce v Kanadě.
(43)
Za účelem rozhodnutí o vhodnosti zemí, které mohou být použity jako srovnatelná země, byl posouzen trh v Kanadě i trh v USA. Pokud jde o Kanadu, bylo zjištěno, že i když je zde pouze jeden výrobce dotčeného výrobku, je trh této země otevřený, bez dovozních cel, a že konkurenci na trhu zajišťuje rozsáhlý dovoz dotčeného výrobku z několika třetích zemí. Kromě toho bylo zjištěno, že kanadský výrobce na rozdíl od výrobce v USA, který vyrábí pouze jeden druh obdobného výrobku, vyrábí všechny druhy dotčeného výrobku a lze tak vypočítat běžnou hodnotu pro každý druh dotčeného výrobku. Šetření prokázalo, že je možné Kanadu předběžně považovat za vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty.
(44)
Údaje předložené v odpovědi spolupracujícího kanadského výrobce byly ověřeny na místě a bylo stanoveno, že se jedná o spolehlivé informace, na jejichž základě lze stanovit běžnou hodnotu.
(45)
Dospělo se proto k předběžnému závěru, že Kanada je vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
b) Stanovení běžné hodnoty
(46)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže.
(47)
Prodávané množství obdobného výrobku kanadského výrobce na domácím trhu bylo shledáno ve srovnání s prodávaným množstvím dotčeného výrobku, který do Unie vyvážejí spolupracující vyvážející výrobci, jako reprezentativní.
(48)
Během období šetření bylo zjištěno, že se prodej všech druhů obdobného výrobku kanadského výrobce na domácím trhu zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, uskutečňuje v rámci běžného obchodního styku. Kvůli rozdílům v kvalitě obdobného výrobku vyráběného a prodávaného v Kanadě a dotčeného výrobku z ČLR se považovalo za vhodnější početně určit běžnou hodnotu s ohledem na tyto rozdíly a zajistit spravedlivé srovnání, jak je popsáno v 52. bodě odůvodnění.
(49)
V souladu s čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení byly částky pro prodejní, správní a režijní náklady a pro zisk stanoveny na základě údajů kanadského výrobce.
c) Vývozní ceny pro vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení
(50)
Jelikož dva ze spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, kterým bylo uděleno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
d) Srovnání
(51)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(52)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny, a tím i srovnatelnost cen. Běžná hodnota byla upravena s ohledem na rozdílnou kvalitu vstupů, např. chemikálií, potahového materiálu a surovin (druh skla vláken). Ve vhodných případech byly dále provedeny úpravy s ohledem na nepřímé daně, náklady na námořní přepravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i na náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
6. Dumpingová rozpětí
a) Pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, kterým bylo uděleno individuální zacházení
(53)
Dumpingová rozpětí pro dva spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, kterým bylo uděleno individuální zacházení, byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanovena na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku každé společnosti při vývozu do Unie, jak je uvedeno výše.
(54)
Na tomto základě prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
b) Pro všechny ostatní vyvážející výrobce
(55)
Dumpingové rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce ČLR, kteří nebyli zařazeni do vzorku, bylo v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení vypočteno jako průměr dumpingových rozpětí dvou vyvážejících výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku a bylo jim uděleno individuální zacházení.
(56)
Za účelem vypočtení celostátního dumpingového rozpětí použitelného na všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce v ČLR i na vyvážejícího výrobce, který byl zařazen do vzorku a vztahoval se na něho článek 18, byla nejprve stanovena úroveň spolupráce tím, že se objem vývozu do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci, porovnal se statistikami Eurostatu.
(57)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce v rámci šetření, kdy dovoz spolupracujících společností představoval asi 86 % všech dovozů z ČLR během období šetření, bylo celostátní dumpingové rozpětí stanoveno s použitím nejvyšších dumpingových rozpětí zjištěných u dvou vyvážejících výrobců, kterým bylo uděleno individuální zacházení.
(58)
Na tomto základě byly výše výběrového váženého průměrného dumpingového rozpětí i celostátní úroveň dumpingu předběžně stanoveny jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením a činí:
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku (viz příloha I)
57,7 %
Zbytkové dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce a pro Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
62,9 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(59)
Během období šetření vyrábělo obdobný výrobek v Unii devatenáct výrobců. Tito výrobci představují celkovou výrobu výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. S ohledem na informace, které byly získány či předloženy všemi devatenácti výrobci, kteří podnět podpořili, budou tito výrobci nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(60)
Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění, dvanáct výrobců v Unii předložilo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Do vzorku byli zařazeni čtyři výrobci, kteří představují přibližně 70 % celkové odhadované výroby v Unii.
2. Spotřeba v Unii
(61)
Spotřeba v Unii byla vypočtena podle údajů uvedených v podnětu a doplněných o ověřené údaje získané od výrobců a dovozců, kteří v rámci šetření spolupracovali. Spotřeba v Unii byla tudíž stanovena na základě objemu prodeje obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětvím Unie a objemu dovozu dotčeného výrobku z ČLR a z třetích zemí.
(62)
Podle těchto údajů se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Spotřeba v EU v metrech čtverečních
534 641 644
644 081 493
673 885 434
584 086 575
597 082 715
Index 2006=100
100
120
126
109
112
Zdroj: podnět doplněný o údaje spolupracujících společností a údaje EUROSTATu.
(63)
Spotřeba dotčeného výrobku a obdobného výrobku v Unii v průběhu posuzovaného období vzrostla o 12 %. V období mezi rokem 2006 a 2008 vzrostla o 26 % a v období mezi rokem 2008 a 2009 poklesla o 17 %. V období šetření došlo opět k mírnému nárůstu spotřeby. Přechodné snížení spotřeby v roce 2009 lze přisuzovat poklesu na trhu ve stavebnictví.
3. Dovoz z dotčené země
a) Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(64)
Objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR v průběhu posuzovaného období vzrostl o 48 %. Shodně s vývojem spotřeby a poklesem ve stavebnictví se objem dovozu v roce 2009 mírně snížil. U uvedeného dovozu lze přesto jasně zaznamenat tendenci k dlouhodobému růstu a ve srovnání se zvýšením spotřeby v Unii i strmější nárůst objemu.
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Dovoz z ČLR v metrech čtverečních
206 145 893
290 395 250
318 345 286
294 111 736
304 218 214
Index 2006=100
100
141
154
143
148
Zdroj: EUROSTAT a podnět.
(65)
Zvýšený objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR doprovázelo i snížení průměrné dovozní ceny, která mezi rokem 2006 a obdobím šetření poklesla o 12 %.
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Ceny dovozu z ČLR v EUR
0,19
0,19
0,19
0,17
0,17
Index 2006=100
100
99
101
89
88
Zdroj: Eurostat a podnět.
(66)
Podíl dovozu z dotčené země na trhu v posuzovaném období stoupl o 32 %, což v tomto případě představuje nárůst téměř o třináct procentních bodů. V období šetření činil podíl dovozu z dotčené země na trhu 51 %.
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Podíl čínského dovozu na trhu
38,6 %
45,1 %
47,2 %
50,4 %
51,0 %
Index 2006=100
100
117
123
131
132
Zdroj: výpočet.
b) Účinek dumpingového dovozu na ceny
(67)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly dovozní ceny čínských spolupracujících vyvážejících výrobců srovnány s cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření, a to na základě srovnání průměrných hodnot. Ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku byly upraveny na úroveň čisté ceny ze závodu a srovnány s dovozními cenami CIF. Dovozní ceny CIF byly upraveny s ohledem na dovozní clo a náklady vzniklé po dovozu. Kvůli rozdílům v kvalitě dotčeného výrobku dovezeného z ČLR a obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětvím Unie byly čínské dovozní ceny dále upraveny s ohledem na kvalitu. Tato úprava odráží rozdílné parametry, např. tkaní ve směru osnovy i útku, pevnost v tahu a průtažnost, které neodpovídaly v plné míře parametrům kontrolního výrobního čísla.
(68)
S ohledem na úpravu týkající se kvality se během období šetření vážené průměrné rozpětí podbízení vyjádřené jako procento ceny výrobního odvětví Unie pohybovalo mezi 29,5 % a 30,2 %.
4. Situace výrobního odvětví Unie
a) Předběžné poznámky
(69)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
(70)
Je třeba připomenout, že Komise vybrala vzorek sestávající ze čtyř největších výrobců v Unii, pokud jde o prodej a výrobu, jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění výše.
(71)
Ukazatele týkající se makroekonomických údajů, jako je výroba, kapacita, objem prodeje, podíl na trhu atd., se týkají celého výrobního odvětví Unie (v tabulkách níže jsou jako zdroj uvedena makrodata). Ostatní ukazatele vycházejí z ověřených údajů výrobců zařazených do vzorku. Tyto ukazatele se uvádějí jako mikrodata.
(72)
Během šetření bylo zjištěno, že se část prodeje výrobního odvětví Unie uskutečnila prostřednictvím společností ve spojení. Společnosti požádaly, aby se tyto transakce považovaly za prodej společností, které nejsou ve spojení, a uvedly, že spojení mezi společnostmi nebylo přímé a prodej se uskutečnil za běžných tržních podmínek. Předběžně je však rozhodnuto, že tyto transakce nebudou zahrnuty do výpočtů rozpětí újmy ani do ukazatelů újmy, protože Komise bude tyto konkrétní prodejní transakce dále posuzovat. Výjimka byla udělena prodejním transakcím mezi dvěma společnostmi ve spojení, které byly zařazeny do vzorku, a mechanismus jejich dalšího prodeje byl objasněn a lze jej ověřit.
b) Ukazatele újmy
Výroba, kapacita a využití kapacity
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Výroba v metrech čtverečních
382 225 680
428 658 047
457 433 396
374 603 756
367 613 247
Index 2006=100
100
112
120
98
96
Kapacita v metrech čtverečních
496 396 987
510 307 199
579 029 615
527 610 924
548 676 487
Index 2006=100
100
103
117
106
111
Využití kapacity
77 %
84 %
79 %
71 %
67 %
Zdroj: makrodata.
(73)
V průběhu posuzovaného období poklesl objem výroby výrobního odvětví Unie o 4 %. Celkově výrobní výsledky kopírovaly vývoj spotřeby, tj. nárůst v letech 2006-2008 následovaný strmým poklesem v roce 2009 a znovu mírným poklesem v období šetření. Výroba výrobního odvětví Unie však na rozdíl od spotřeby nezaznamenala během období šetření růst, ale dále klesala.
(74)
Míra využití kapacity výrobního odvětví Unie poklesla v posuzovaném období o deset procentních bodů ze 77 % v roce 2006 na 67 % v období šetření. Je třeba uvést, že tento pokles lze částečně přisuzovat skutečnosti, že kapacita samotná mírně vzrostla v důsledku investic výrobců v Unii.
Stav zásob
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Konečný stav zásob v metrech čtverečních
14 084 616
37 105 459
46 426 609
45 326 596
40 164 077
Index 2006=100
100
263
330
322
285
Zdroj: makrodata.
(75)
Úroveň zásob výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období téměř ztrojnásobila. Tento vývoj odpovídá poklesu objemu prodeje a výroby. Úroveň zásob vztažená k objemu výroby vzrostla z necelých 4 % v roce 2006 na více než 11 % v období šetření.
Objem prodeje a podíl na trhu
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Objem prodeje v metrech čtverečních
308 323 107
332 203 996
338 119 822
272 575 708
274 270 229
Index 2006=100
100
108
110
88
89
Podíl prodeje výrobního odvětví Unie na trhu
58 %
52 %
50 %
47 %
46 %
Index 2006=100
100
89
87
81
80
Zdroj: nakrodata.
(76)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl během posuzovaného období o 11 %, což mělo za následek úbytek podílu na trhu ve výši dvanácti procentních bodů z 58 % na 46 % celkové spotřeby v Unii.
(77)
Prodejní ceny
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Prodejní ceny v EUR
0,39
0,42
0,41
0,39
0,38
Index 2006=100
100
106
105
99
97
Zdroj: mikrodata.
(78)
Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie pro strany v Unii, které nejsou ve spojení, klesla během posuzovaného období o 3 %. Výrobní odvětví Unie výrazně nesnížilo své prodejní ceny, aby konkurovalo dumpingovému dovozu. Tato skutečnost však přispěla k výraznému úbytku podílu na trhu během posuzovaného období.
Ziskovost
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Průměrný zisk před zdaněním
6 %
18 %
14 %
10 %
12 %
Index 2006=100
100
309
234
166
212
Zdroj: mikrodata.
Investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost opatřit si kapitál
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Investice (v EUR)
1 674 651
4 727 666
4 630 523
4 703 158
5 049 713
Návratnost čistých aktiv
5 %
24 %
16 %
5 %
9 %
Peněžní tok (v EUR)
11 176 326
16 454 101
15 469 513
11 883 024
14 031 017
Zdroj: mikrodata.
(79)
Jak je vysvětleno v 68. bodě odůvodnění výše, byl trh Unie během posuzovaného období pod výrazným cenovým tlakem ze strany čínských dovozců. Výrobní odvětví Unie si i přesto dokázalo zachovat dobrou finanční kondici v období mezi rokem 2006 a 2007, kdy ziskovost vzrostla z 6 % na 18 %. Poté však začala klesat a v období šetření činila 12 %. Další finanční ukazatele, jako je návratnost aktiv a peněžní tok, se také udržely v kladných číslech. Jinými slovy, výrobní odvětví Unie se do agresivního boje o cenu s čínským dovozem nezapojilo. Místo toho se výrobci rozhodli zapojit do procesu restrukturalizace a investovali do nových výrobních technologií za účelem zvýšení kvality vlastních výrobků a dlouhodobého snížení výrobních nákladů. Díky tomu však poklesl objem prodeje a došlo k úbytku podílu na trhu ve prospěch jejich čínských konkurentů. Je třeba zmínit, že výše uvedený zisk je vypočten bez ohledu na mimořádné náklady na restrukturalizaci, které ohlásili někteří výrobci zařazení do vzorku. Při zohlednění těchto nákladů by ziskovost výrobního odvětví Unie byla podstatně nižší. To by mělo následně nepříznivý vliv na další výše uvedené finanční ukazatele.
(80)
Během posuzovaného období dokázalo výrobní odvětví Unie udržovat vysokou úroveň investic s cílem omezit výrobní náklady a vyvíjet účinnější výrobní postupy. Investice se v období šetření ve srovnání s údaji z roku 2006 více než ztrojnásobily.
(81)
Výrobní odvětví Unie nepovažovalo schopnost opatřit si kapitál během posuzovaného období za problém.
(82)
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Zaměstnanost
1 492
1 431
1 492
1 247
1 180
Index 2006=100
100
96
100
84
79
Průměrné mzdové náklady na pracovníka (v EUR)
14 046
14 761
16 423
15 471
15 360
Produktivita na pracovníka (v m2)
237 853
283 882
281 761
277 954
289 066
Zdroj: mikrodata vyjma zaměstnanosti - makrodata.
(83)
Počet zaměstnanců všech výrobců v Unii zainteresovaných v obdobném výrobku se v posuzovaném období výrazně snížil, a to o 21 %. Výrobní odvětví Unie, i přes vysokou úroveň odměňování, od začátku roku 2008 průměrné mzdové náklady na pracovníka ještě snížilo. Následkem toho během posuzovaného období vzrostla produktivita vyjádřená jako objem výroby na pracovníka.
c) Rozsah dumpingu
(84)
S ohledem na objem a ceny dumpingového dovozu z dotčené země nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh Unie považovat během období šetření za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(85)
Jak je zřejmé z výše uvedeného posouzení újmy, během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie značný úbytek objemu prodeje a výroby, využití kapacity, podílu na trhu i počtu zaměstnanců, který po snaze odvětví o restrukturalizaci klesl o 21 %. Výrobní odvětví Unie proto nemohlo využít růstu trhu, který zcela ovládl čínský dovoz. 48% zvýšení objemu dovozu během posuzovaného období bylo skutečně výrazně vyšší než 12% zvýšení spotřeby v Unii.
(86)
Usuzuje se, že by pokračující značné cenové podbízení ze strany čínského dumpingového dovozu vůči výrobnímu odvětví Unie mělo i nadále nepříznivý vliv na objem prodeje, a tím by nevyhnutelně poškodilo finanční a hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. Ve střednědobém horizontu se očekává zhoršení ziskovosti i ostatních finančních ukazatelů evropských společností.
(87)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se dospělo k předběžnému zjištění, že výrobní odvětví Unie utrpělo újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(88)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu natolik velkou, že ji lze považovat za podstatnou. Byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinky dumpingového dovozu
(89)
V posuzovaném období vzrostl objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku z ČLR téměř o 50 % a dosáhl tak na trhu Unie významného podílu. Současně došlo k přímému a srovnatelnému zhoršení ekonomické situace výrobního odvětví Unie, které je druhým významným aktérem trhu Unie, jelikož dovoz z ostatních zdrojů je zanedbatelný.
(90)
Neustálý nárůst objemu dumpingového dovozu byl doprovázen významným cenovým podbízením vůči cenám výrobního odvětví Unie. V posuzovaném období byla průměrná dovozní cena z ČLR odvozená podle statistiky o dovozu Eurostatu přibližně o 50 % nižší než průměrná cena výrobního odvětví Unie. Rozpětí cenového podbízení vypočtená pro čínské vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení, i po úpravě s ohledem na rozdílnou kvalitu se v období šetření pohybovala okolo 35 %. Proto lze přiměřeně vyvodit závěr, že se dumpingový dovoz zasloužil o určité snížení cen v roce 2009 a v období šetření, ale především o významnou ztrátu podílu na trhu, kterou výrobní odvětví Unie v posuzovaném období pocítilo.
(91)
S ohledem na časovou shodu mezi nárůstem dumpingového dovozu za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie na straně jedné a ztrátou objemu prodeje a výroby, poklesem tržního podílu výrobního odvětví Unie na straně druhé se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
3. Účinky dalších činitelů
a) Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Vývoz v metrech čtverečních
48 288 843
39 478 526
43 447 744
35 884 733
36 003 755
Index 2006=100
100
82
90
74
75
Zdroj: makrodata.
(92)
Objem vývozu výrobního odvětví Unie se snížil v posuzovaném období o 25 %, vývoz však představoval v průměru pouhých 8 % z celkového prodeje. Pokles ve vývozu měl na celkovou výkonnost výrobního odvětví Unie tudíž jen omezený dopad.
b) Dovoz ze třetích zemí
(93)
Dovoz ze třetích zemí byl během posuzovaného období zanedbatelný a nemohl tedy přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
c) Dopad krize ve stavebnictví
(94)
Dopad hospodářské krize ve stavebnictví je jasně patrný z údajů o spotřebě od roku 2009. Tato krize by však měla mít stejný dopad na výrobní odvětví Unie i na čínské vývozce. Šetření újmy ale ukázalo, že čínský dovoz nadále získával podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie i během krize.
(95)
Trh Unie byl nepochybně dopadem krize negativně ovlivněn po relativně krátkou dobu, protože v období šetření již jevil známky ozdravení.
(96)
Dopad krize proto nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(97)
Na základě výše uvedeného se vyvozuje předběžný závěr, že podstatná újma výrobnímu odvětví Unie byla způsobena dotčeným dumpingovým dovozem.
(98)
Kromě dumpingového dovozu byla posouzena i řada dalších činitelů, žádný z nich však nedokázal objasnit značnou ztrátu podílu na trhu ani ztrátu objemu prodeje a výroby, ke které došlo během posuzovaného období a zejména v období šetření. Ztráty, které výrobní odvětví Unie utrpělo, se časově kryjí se zvýšením objemu dumpingového dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(99)
S ohledem na výše uvedenou analýzu, která náležitě rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu způsobujícího újmu, se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Obecné poznámky
(100)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Za tímto účelem byl na základě všech předložených důkazů v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení uvážen dopad možných opatření na všechny strany dotčené tímto řízením a rovněž důsledky nepřijetí opatření.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(101)
Analýza újmy jednoznačně prokázala, že dumpingový dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu. Nárůst dumpingového dovozu v posledních letech způsobil snížení objemu prodeje na trhu Unie a značný úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(102)
Šetření prokázalo, že jakékoli zvýšení tržního podílu dumpingového dovozu z dotčené země bylo dosaženo přímo na úkor výrobního odvětví Unie. Je třeba zdůraznit, že dotčený výrobek je důležitým výrobkem, pokud jde o obrat výrobců v Unii zařazených do vzorku, a představuje až 40 % jejich obratu z prodeje. Pokud by opatření nebyla uložena, situace výrobního odvětví Unie by se vzhledem k dlouhodobému cenovému tlaku dumpingového dovozu z ČLR na trh Unie velmi pravděpodobně zhoršovala. Byla by navíc zcela narušena snaha výrobního odvětví Unie o restrukturalizaci a zlepšení kvality vlastních výrobků. Uložení opatření povede ke zvýšení dovozní ceny na úroveň, která nepůsobí újmu, a umožní výrobnímu odvětví Unie soutěžit za spravedlivých obchodních podmínek.
(103)
Byl tudíž učiněn předběžný závěr, že by uložení opatření bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců
(104)
V souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení byl posouzen pravděpodobný dopad opatření na dovozce. V této souvislosti se uvádí, že čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení, v rámci šetření spolupracovali a celkový objem dovozu jimi dováženého dotčeného výrobku představoval v období šetření 15 % celkového dovozu z ČLR.
(105)
Na základě údajů ověřených na místě u největšího ze spolupracujících dovozců by dopad uložených opatření na tuto společnost neměl být závažný, jelikož dotčený výrobek představuje pouze malou část jejího obratu.
(106)
Tato společnost poukázala na to, že celková výrobní kapacita výrobního odvětví Unie je však nižší než současná poptávka, která se má údajně zvyšovat. Tato společnost také uvedla, že zdroje dodávek ze třetích zemí jsou omezené. Očekává proto narušení dodávek, pokud by clo bylo příliš vysoké. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že se vzhledem k výraznému podbízení od navrhované úrovně opatření, která zohledňuje rozdílnou kvalitu dotčeného výrobku dováženého z ČLR a obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Unie, neočekává vyloučení dovozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie.
4. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(107)
Dotazníky byly zaslány třinácti známým uživatelům. Žádný z nich však neodpověděl, ani se nerozhodl v rámci řízení spolupracovat. Rovněž se po zveřejnění oznámení o zahájení tohoto řízení nepřihlásily žádné organizace spotřebitelů.
(108)
Vzhledem k nedostatku informací o podílu dotčeného výrobku na výrobních nákladech navazujících výrobků a ani o jeho podílu na prodeji navazujících výrobků ve vztahu k celkovému obratu uživatelů není možné v této fázi šetření posoudit dopad opatření na tyto společnosti. Nedostatečnou spolupráci lze nicméně považovat za ukazatel omezeného dopadu na uživatele.
5. Závěr týkající se zájmu Unie
(109)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku z ČLR.
G. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(110)
Vzhledem k výše uvedeným závěrům ohledně dumpingu, následné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku z ČLR uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo další újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(111)
Úroveň prozatímních antidumpingových opatření by měla být taková, aby odstranila újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem, aniž by došlo k překročení zjištěných dumpingových rozpětí.
(112)
Při výpočtu cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu. Pro výpočet bylo použito rozpětí zisku před zdaněním ve výši 12 % z obratu. Jednalo se o průměrnou úroveň zisku, které výrobní odvětví Unie dosáhlo v letech 2006-2007. Vezme-li se v úvahu skutečnost, že ziskovost u dotčeného výrobku byla ovlivněna dumpingovým dovozem, je zřejmé, že je tato úroveň zisku rozumná a přiměřená. Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Protože cílový zisk odpovídá skutečnému zisku výrobního odvětví Unie v období šetření, byla jako vztažný bod použita vážená průměrná cena ze závodu.
(113)
Potřebné zvýšení ceny se poté stanovilo pro každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce v ČLR, kterému bylo uděleno individuální zacházení, na základě porovnání váženého průměru dovozní ceny stanoveného pro výpočet podbízení s průměrnou cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu v Unii, která výrobnímu odvětví Unie nepůsobí újmu. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF.
(114)
Na tomto základě prozatímní rozpětí újmy vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice před proclením činí:
Společnost
Prozatímní rozpětí újmy
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
69,1 %
Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
66,8 %
(115)
Rozpětí újmy pro spolupracující výrobce v ČLR, kteří nebyli zařazeni do vzorku, bylo vypočteno v souladu s použitou metodou výpočtu jako vážený průměr rozpětí újmy dvou vyvážejících výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku a bylo jim uděleno individuální zacházení.
(116)
Celostátní rozpětí újmy použitelné na všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce v ČLR i na vyvážejícího výrobce, který byl zařazen do vzorku a vztahoval se na něho článek 18, bylo stanoveno podle metody výpočtu dumpingového rozpětí za použití nejvyšších rozpětí zjištěných u dvou vyvážejících výrobců, kterým bylo uděleno individuální zacházení.
(117)
Na tomto základě byly výše výběrového váženého průměrného rozpětí újmy i celostátního rozpětí újmy předběžně stanoveny jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením a činí:
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku
68,2 %
Zbytkové rozpětí újmy pro nespolupracující vyvážející výrobce a pro Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
69,1 %
2. Prozatímní opatření
(118)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(119)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(120)
S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nového výrobního nebo prodejního subjektu) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které jsou spojeny například se změnou názvu nebo se změnou výrobního či prodejního subjektu. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno aktualizací seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(121)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celní sazba pro všechny ostatní společnosti neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v průběhu období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(122)
Dumpingové rozpětí, rozpětí újmy i prozatímní antidumpingové clo se stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9 %
69,1 %
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
66,8 %
48,4 %
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku
57,7 %
68,2 %
57,7 %
Zbytkové procento pro nespolupracující vyvážející výrobce a pro Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
62,9 %
69,1 %
62,9 %
H. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(123)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingového cla, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení.
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz otevřených síťovin vyrobených ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, v současnosti spadajících pod kódy KN ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 a ex 7019 90 99 (kód TARIC 7019400011, 7019400021, 7019400050, 7019510010, 7019590010, 7019909110 a 7019909950), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9
B006
Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4
B007
Společnosti uvedené v příloze I
57,7
B008
Všechny ostatní společnosti
62,9
B999
3. Uplatnění celních sazeb stanovených pro jednotlivé společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení obchodní faktury platí celní sazba pro všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistiny odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
6. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, mohou písemně předložit svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
7. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k použití tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. února 2011.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 138/2011
2011 m. vasario 16 d.
kuriuo tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės tinkliniams stiklo pluošto audiniams nustatomas laikinasis antidempingo muitas
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,
pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Inicijavimas
(1)
2010 m. gegužės 20 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) Europos Komisija (toliau - Komisija) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl į Sąjungą importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - KLR arba nagrinėjamoji šalis) kilmės tinklinių stiklo pluošto audinių inicijavimą (toliau - pranešimas apie inicijavimą).
(2)
Antidempingo tyrimas inicijuotas remiantis 2010 m. balandžio 6 d.„Saint-Gobain Vertex s.r.o.“, „Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto“, Valmieros „Stikla Skiedra AS“ ir „Vitrulan Technical Textiles GmbH“ (toliau - skundo pateikėjai), pagaminančių didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 25 proc.) visų tam tikrų tinklinių stiklo pluošto audinių Sąjungoje, pateiktu skundu. Skunde pateikta šio produkto dempingo ir jo daromos materialinės žalos prima facie įrodymų, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.
2. Su tyrimu susijusios šalys
(3)
Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems KLR gamintojams ir šios šalies atstovams, žinomiems importuotojams ir naudotojams. Komisija taip pat informavo gamintojus Jungtinėse Amerikos Valstijose (JAV), Kanadoje, Kroatijoje, Turkijoje ir Tailande, nes iš šių šalių buvo numatyta rinktis galimą panašią šalį. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti iki pranešime apie inicijavimą nustatyto termino. Visos suinteresuotosios šalys, kurios to prašė ir nurodė svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(4)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį eksportuojančių KLR gamintojų, nesusijusių importuotojų ir Sąjungos gamintojų skaičių, pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį pranešime apie inicijavimą numatyta vykdyti atranką dempingui ir žalai nustatyti. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų žinomų eksportuojančių KLR gamintojų, importuotojų ir Sąjungos gamintojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pagrindinę informaciją apie veiklą, susijusią su nagrinėjamuoju produktu, nuo 2009 m. balandžio 1 d. iki 2010 m. kovo 31 d. Be to, konsultuotasi su KLR valdžios institucijomis.
(5)
Vykdant atranką atsakymus pateikė šešiolika eksportuojančių KLR gamintojų, kuriems priskiriama 86 proc. importo tiriamuoju laikotarpiu, kaip nustatyta tolesnėje konstatuojamojoje dalyje. Todėl bendradarbiavimo lygis laikomas dideliu.
(6)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalimi Komisija eksportuojančius gamintojus atrinko remdamasi didžiausia tipine nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Atrinkti du atskiri eksportuojantys gamintojai ir viena eksportuojančių gamintojų grupė, sudaryta iš keturių susijusių bendrovių, kuriems priskiriama 42 proc. importo į Sąjungą tiriamuoju laikotarpiu, kaip apibrėžta 13 konstatuojamojoje dalyje. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalimi, kokias bendroves atrinkti konsultuotasi su susijusiomis šalimis ir KLR valdžios institucijomis, kurios atrankos rezultatams neprieštaravo.
(7)
Kalbant apie Sąjungos pramonę, prašomą informaciją pateikė ir atrankoje dalyvauti sutiko dvylika gamintojų. Remdamasi tuo, Komisija atrinko pagal pardavimą ir gamybą keturis didžiausius Sąjungos gamintojus, kuriems priskiriama 70 proc. visos Sąjungos pramonės pardavimo apimties, kaip apibrėžta 59 konstatuojamojoje dalyje.
(8)
Iki pranešime apie inicijavimą nustatytų terminų prašomą informaciją pateikė tik keturi nesusiję importuotojai. Todėl nuspręsta, kad nesusijusių importuotojų atranka nebūtina.
(9)
Kad atrinkti eksportuojantys KLR gamintojai panorėję galėtų pateikti prašymą taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau - RER) arba individualų režimą (toliau - IR), Komisija atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nusiuntė prašymo formas. Visi atrinkti eksportuojantys gamintojai prašė taikyti RER remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalimi arba IR, jeigu atlikus tyrimą būtų nustatyta, kad jie neatitinka RER sąlygų. Be to, vienas neatrinktas eksportuojantis gamintojas, kuriam priskirta susijusių bendrovių grupė, paprašė individualaus nagrinėjimo remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalimi.
(10)
Komisija nusiuntė klausimynus atrinktiems eksportuojantiems gamintojams, individualaus nagrinėjimo prašiusiam neatrinktam eksportuojančiam gamintojui, atrinktiems keturiems Sąjungos gamintojams, keturiems bendradarbiaujantiems nesusijusiems importuotojams ir visiems žinomiems Sąjungos naudotojams. Klausimynai taip pat nusiųsti JAV, kuri pranešime apie inicijavimą paminėta kaip siūloma panaši šalis, gamintojams ir kitų galimų panašių šalių gamintojams. Atsakymus į klausimyną pateikė atrinkti eksportuojantys KLR gamintojai, vienas atskiro nagrinėjimo prašęs bendradarbiaujantis gamintojas, po vieną gamintoją iš JAV ir Kanados, kuri, kaip nurodyta 43 konstatuojamojoje dalyje, buvo numatyta kaip panaši šalis, visi atrinkti Sąjungos gamintojai ir keturi nesusiję importuotojai. Atliekant šį tyrimą, Komisijai jokios informacijos nepateikė ir apie save nepranešė joks naudotojas.
(11)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, kaip ji manė, buvo reikalinga RER ir (arba) IR analizuoti ir preliminarioms išvadoms dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų padaryti, ir atliko tikrinimą šių bendrovių patalpose:
a)
Eksportuojantys KLR gamintojai:
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd,
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd,
-
Grand Composite Group, sudaryta iš:
-
Grand Composite Co. Ltd,
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd,
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd.
b)
Sąjungos gamintojai:
-
Saint Gobain Vertex s.r.o, Čekija,
-
Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Vengrija,
-
Vitrulan Technical Textiles GmbH, Vokietija,
-
Valmieros Stikla Skiedra AS, Latvija;
c)
Nesusiję importuotojai:
-
Masterplast, Vengrija.
(12)
Eksportuojantiems KLR gamintojams, kuriems RER negalima taikyti, reikia nustatyti normaliąją vertę, todėl toliau nurodytos bendrovės patalpose atliktas tikrinimas, siekiant nustatyti normaliąją vertę remiantis Kanados, kaip panašios šalies, duomenimis:
d)
Panašios šalies gamintojas
-
Saint Gobain Technical Fabrics, Midland, Kanada.
3. Tiriamasis laikotarpis
(13)
Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas laikotarpis nuo 2009 m. balandžio 1 d. iki 2010 m. kovo 31 d. (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2006 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Nagrinėjamasis produktas
(14)
Nagrinėjamasis produktas - tinkliniai stiklo pluošto audiniai, kurių akutės ilgis ir plotis didesni nei 1,8 mm, o svoris didesnis nei 35 g/m2, kurie yra KLR kilmės (nagrinėjamasis produktas) ir kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 ir ex 7019 90 99.
(15)
Tinkliniai audiniai gaminami iš stiklo pluoštų; audinių akučių dydis ir kvadratinio metro svoris gali būti skirtingi. Audiniai paprastai naudojami statybų sektoriuje kaip stiprinamoji medžiaga (išorinei šiluminei izoliacijai, marmuro ir (arba) grindų sustiprinimui, sienų remontui).
(16)
Inicijavus tyrimą, eksportuojantis KLR gamintojas, gaminantis diskus iš stiklo pluošto, paprašė patikslinti, ar minėtam produktui taikoma produkto apibrėžtis. Sąjungos pramonės, su kuria buvo konsultuotasi, nuomone, minėti diskai gali būti laikomi tiesiogiai naudotojams skirtu produktu, tad jiems produkto apibrėžtis gali būti netaikoma. Kadangi šiuo tyrimo etapu iš Komisijos turimos informacijos dar negalima daryti galutinės išvados dėl pagrindinių produkto savybių, diskus iš stiklo pluošto nutarta preliminariai laikyti nagrinėjamuoju produktu, kol iki tyrimo pabaigos susijusios šalys pateiks daugiau informacijos ir nuomonių.
2. Panašus produktas
(17)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad tinklinių stiklo pluošto audinių, gaminamų ir parduodamų KLR vidaus rinkoje ir Kanados, kuri preliminariai buvo pasirinkta panašia šalimi, vidaus rinkoje, taip pat tinklinių stiklo pluošto audinių, kuriuos Sąjungoje gamina ir parduoda Sąjungos gamintojai, fizinės, cheminės ir techninės savybės bei pagrindinės paskirtys yra tokios pačios. Todėl šie produktai preliminariai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
C. DEMPINGAS
1. Bendrieji metodai
(18)
Toliau nurodyti bendrieji metodai bendradarbiaujantiems eksportuojantiems KLR gamintojams taikyti siekiant nustatyti, ar jie taikė dempingą.
2. Rinkos ekonomikos režimas (toliau - RER)
(19)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktu, atliekant antidempingo tyrimus dėl importuojamų KLR kilmės produktų pagal minėto straipsnio 1-6 dalis normalioji vertė nustatoma tiems gamintojams, kurie atitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte išdėstytus kriterijus. Trumpai ir tik aiškumo sumetimais toliau pateikiami apibendrinti kriterijai:
1)
verslo sprendimai priimami atsižvelgiant į rinkos sąlygas, be didelio valstybės kišimosi, o sąnaudos atitinka rinkos vertes;
2)
įmonės turi vieną aiškų svarbiausių apskaitos dokumentų, kurių nepriklausomas auditas atliekamas pagal tarptautinius apskaitos standartus ir kurie taikomi įvairiems tikslams, rinkinį;
3)
nėra jokių reikšmingų iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos;
4)
bankroto ir nuosavybės įstatymai užtikrina pastovumą ir teisinį tikrumą; taip pat
5)
valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą.
(20)
Atliekant šį tyrimą visi atrinkti eksportuojantys gamintojai kreipėsi dėl RER taikymo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą ir iki nustatyto termino pateikė užpildytas RER prašymo formas.
(21)
Komisija siekė gauti visą, kaip ji manė, būtiną informaciją apie visus pirmiau minėtus atrinktus eksportuojančius gamintojus ir lankydamasi toliau nurodytų bendrovių patalpose patikrino RER prašymo formose pateiktą ir visą kitą, kaip ji manė, būtiną informaciją:
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd,
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd,
-
Grand Composite Group, sudaryta iš:
-
Grand Composite Co. Ltd,
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd,
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd.
-
Ketvirtoji bendrovė, priklausanti atrinktų susijusių bendrovių grupei, yra įsikūrusi Didžiosios Britanijos Mergelių Salose, todėl jos atveju RER nebuvo nagrinėjamas.
(22)
Iš pradžių atlikus tyrimą nustatyta, kad du atrinkti eksportuojantys KLR gamintojai atitiko visus pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus, pagal kuriuos taikomas RER, o atrinktas trečiasis eksportuojantis gamintojas, sudarytas iš susijusių bendrovių grupės, neatitiko 2 kriterijaus dėl tarptautinių apskaitos standartų. Visų pirma nustatyta, kad tam tikros sąnaudos, pajamos ir sąskaitos netiksliai atitiko tikrąją grupei priklausančių bendrovių finansinę padėtį. Be to, audito ataskaitoje nepaminėta, kad sąskaitos nėra išsamios.
(23)
Komisija susijusiems eksportuojantiems KLR gamintojams ir skundo pateikėjams oficialiai atskleidė su RER susijusius nustatytus faktus. Be to, jiems buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti juos išklausyti, jei tam yra svarbių priežasčių.
(24)
Atskleidus su RER susijusius nustatytus faktus, pastabų pateikė tik atrinktas eksportuojantis gamintojas (grupė), kuriam netaikomas RER. Tačiau dėl tokių pastabų neverta keisti minėtų faktų, kadangi jomis buvo siekiama ne paneigti trūkumus, o pateikti bendro pobūdžio paaiškinimus, kad visą grupę valdė tik vienas privatus asmuo ir kad grupei priklausančios bendrovės veikė pereinamuoju laikotarpiu, kai vyko verslo integracija.
(25)
Prieš pat dempingo tikrinamuosius vizitus Komisijai buvo pateikti keli su dviem eksportuojančiais KLR gamintojais, kuriems iš pradžių buvo siūlyta taikyti RER, susiję pareiškimai, kurių vienas buvo pagrįstas dokumentais.
(26)
Dėl pirmojo eksportuojančio gamintojo pateiktame pranešime konkrečiai tvirtinama, kad RER prašymo formoje ir per RER tikrinamąjį vizitą minėtas gamintojas pateikė suklastotus įstatus. Komisijai buvo pateikti tariamai autentiški įstatai ir atitinkama bendrovės akcininkų jungtinės veiklos sutartis. Dempingo tikrinamojo vizito metu eksportuojantis gamintojas pateikė patvirtintą įstatų kopiją, užregistruotą vietos valdžios institucijų, ir šis dokumentas buvo tas pats dokumentas be datos, kurį bendrovė pateikė kartu su RER prašymo forma ir per RER tikrinamąjį vizitą.
(27)
Palyginus šį dokumentą su Komisijos gautuoju, nurodytu 25 ir 26 konstatuojamosiose dalyse, pastebėta nesutampančių datų, susijusių šalių ir tam tikrų nuostatų dėl darbo jėgos samdos ribojimų. Be to, palyginus kartu su bendrovės RER prašymo forma pateiktą jungtinės veiklos sutartį su Komisijos gautąja, nustatyta skirtumų, susijusių su pardavimo ribojimais.
(28)
Šiam eksportuojančiam gamintojui nusiųstas raštas, kuriuo jam pranešama, kad remiantis šia informacija gali būti taikomas pagrindinio reglamento 18 straipsnis, todėl jo prašoma pateikti pastabų. Eksportuojančio gamintojo atsakyme skirtumų paaiškinimai nepakakami, kad neliktų abejonių dėl pirminių dokumentų ir kartu su RER prašymo forma eksportuojančio gamintojo pateiktos informacijos.
(29)
Dėl antrojo eksportuojančio gamintojo pateiktas pranešimas konkrečiai susijęs su audito patikrintų sąskaitų klastojimu. Vietoje išnagrinėjus šį pranešimą, nustatyti su balanso perkėlimu iš 2006 m. audito nepatvirtintų sąskaitų į pirmąsias audito patvirtintas 2007 m. finansines ataskaitas susiję trūkumai. Be to, bendrovės apskaitos sistemoje neužregistruotas atlyginimas ir mokesčiai už 2007 ir 2008 m. atliktą auditą.
(30)
Šiam eksportuojančiam gamintojui taip pat nusiųstas raštas, kuriuo jam pranešama apie vietoje nustatytus nesutapimus ir prašoma pateikti pastabų. Be to, jam pranešta, kad remiantis šiais nustatytais faktais gali būti taikomas pagrindinio reglamento 18 straipsnis. Eksportuojančio gamintojo atsakyme nepateikta jokios papildomos informacijos, kuri pašalintų abejones dėl jo finansinių ataskaitų rinkinyje pateiktų duomenų tikslumo ir išsamumo. Užuot ją pateikęs, eksportuojantis gamintojas pripažino, kad yra du skirtingi sąskaitų rinkiniai, kuriuose pateikti skirtingi duomenys apie 2006 m., ir kad jo 2007 ir 2008 m. sąskaitose buvo klaidų, kurios nenurodytos audito atskaitoje.
(31)
Remiantis minėtais naujais nustatytais faktais, padaryta išvada, kad, atliekant tyrimą, pirmasis eksportuojantis gamintojas pateikė klaidinančią informaciją. Atsižvelgiant į tai, nutarta taikyti pagrindinio reglamento 18 straipsnį ir atšaukti pirminį pasiūlymą jam taikyti RER.
(32)
Antrajam eksportuojančiam gamintojui atsisakyta taikyti RER dėl to, kad, atliekant RER nagrinėjimą, jis neatitiko 2 kriterijaus.
3. Individualus režimas (IR)
(33)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu prireikus muitas visos šalies mastu nustatomas šalims, kurioms taikomas minėtas straipsnis, išskyrus tuos atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus. Trumpai ir tik aiškumo sumetimais toliau pateikiami apibendrinti kriterijai:
-
jei įmonės yra visiškai ar dalinai užsienio kapitalo įmonės ar bendros įmonės, eksportuotojai gali nevaržomai grąžinti kapitalą bei pelną į savo šalį,
-
eksporto kainos ir apimtis bei pardavimo sąlygos yra nustatomi laisvai,
-
dauguma akcijų priklauso privatiems asmenims. Direktorių valdybose esantys ar svarbias vadovaujančias pareigas užimantys valstybės pareigūnai sudaro mažumą, arba turi būti įrodyta, kad įmonė vis dėlto yra pakankamai nepriklausoma nuo valstybės kišimosi,
-
valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą, ir
-
valstybės kišimasis nėra toks, kad būtų galima išvengti nustatytų priemonių, jei atskiriems eksportuotojams nustatytos skirtingos muito normos.
(34)
Minėti trys atrinkti eksportuojantys gamintojai, prašę taikyti RER, taip pat paprašė taikyti IR tuo atveju, jeigu RER jiems nebūtų taikomas. Remiantis pirmiau minėtais nustatytais faktais, pirmajam eksportuojančiam gamintojui taikytas pagrindinio reglamento 18 straipsnis, todėl atsisakyta taikyti IR. Nustatyta, kad antrasis eksportuojantis gamintojas atitinka pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalies sąlygas, todėl jam gali būti taikomas IR.
(35)
Trečiajam eksportuojančiam gamintojui (bendrovių grupei), kuri neatitinka RER kriterijų, nuspręsta taikyti IR, nes nustatyta, kad bendrovė atitinka pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalies sąlygas.
(36)
Remiantis turima informacija padaryta preliminari išvada, kad toliau išvardyti du atrinkti eksportuojantys KLR gamintojai atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus reikalavimus dėl IR taikymo:
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd,
-
Grand Composite Group, sudaryta iš:
-
Grand Composite Co. Ltd,
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd,
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd.
4. Individualus nagrinėjimas
(37)
Neatrinktų susijusių bendrovių grupė, prašiusi individualaus nagrinėjimo, taip pat paprašė taikyti RER arba IR tuo atveju, jeigu atlikus tyrimą būtų nustatyta, kad ji neatitinka RER sąlygų, ir iki nustatyto termino atsiuntė užpildytą RER prašymo formą.
(38)
Individualaus nagrinėjimo prašiusios bendrovės RER prašymo formoje pateikta informacija nebuvo patikrinta. Ji bus patikrinta vėliau.
5. Normalioji vertė
a) Panašios šalies pasirinkimas
(39)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą eksportuojantiems gamintojams, kuriems netaikomas RER, normalioji vertė nustatoma remiantis vidaus rinkos kainomis arba apskaičiuojama normaliąja verte panašioje šalyje.
(40)
Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad tinkama panašia šalimi normaliajai vertei KLR nustatyti ketina pasirinkti Jungtines Amerikos Valstijas (toliau - JAV) ir paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų.
(41)
Keturi bendradarbiaujantys gamintojai pareiškė, kad JAV nebūtų tinkama panaši šalis, kadangi šioje šalyje kaip pagrindinė žaliava nagrinėjamam produktui gaminti naudojami stiklo pluoštai yra iš kitos rūšies stiklo nei naudojamas eksportuojančių Kinijos gamintojų, taigi - daug brangesni. Vietoj to jie pasiūlė rinktis Turkiją ir Tailandą, kadangi šiose abejose šalyse nagrinėjamojo produkto gamintojai naudoja tos pačios rūšies stiklo pluoštus kaip ir eksportuojantys Kinijos gamintojai.
(42)
Komisija nagrinėjo, ar kitos šalys galėtų būti pagrįstai pasirinktos panašiomis šalimis, todėl buvo išsiųsti klausimynai nagrinėjamojo produkto gamintojams Kanadoje, Kroatijoje, Turkijoje ir Tailande. Atsakymus į klausimyną pateikė tik vienas nagrinėjamojo produkto gamintojas iš JAV ir vienintelis gamintojas iš Kanados.
(43)
Buvo išnagrinėtos Kanados ir JAV rinkos, siekiant nustatyti, ar jas tiktų pasirinkti panašiomis šalimis. Dėl Kanados, nors joje tėra vienas nagrinėjamojo produkto gamintojas, nustatyta, kad šios šalies rinka yra atvira, joje netaikomi importo muitai, o konkurencija rinkoje užtikrinama importuojant nemažą nagrinėjamojo produkto kiekį iš kelių trečiųjų šalių. Be to, nustatyta, kad, skirtingai nei JAV gamintojas, gaminantis tik vieno tipo panašų produktą, Kanados gamintojas gamina visų tipų nagrinėjamus produktus, tad galima apskaičiuoti kiekvieno tokio tipo nagrinėjamojo produkto normaliąją vertę. Atlikus tyrimą, paaiškėjo, kad Kanada galėtų būti preliminariai laikoma tinkama panašia šalimi normaliajai vertei nustatyti.
(44)
Duomenys, kuriuos bendradarbiaujantis Kanados gamintojas pateikė klausimyno atsakymuose, buvo patikrinti vietoje ir nustatyta, kad informacija yra patikima ir ja remiantis galima nustatyti normaliąją vertę.
(45)
Todėl padaryta preliminari išvada, kad Kanada yra tinkama ir pagrįsta panaši šalis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį.
b) Normaliosios vertės nustatymas
(46)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu normalioji vertė nustatyta pagal panašios šalies gamintojo pateiktą patikrintą informaciją, kaip nurodyta toliau.
(47)
Nustatyta, kad Kanados gamintojas vidaus rinkoje parduoda tipišką panašaus produkto kiekį, palyginti su bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų į Sąjungą eksportuojamu nagrinėjamojo produkto kiekiu.
(48)
Tiriamuoju laikotarpiu nustatyta, kad Kanados gamintojo gaminamas visų tipų panašus produktas vidaus rinkoje buvo parduodamas nesusijusiems pirkėjams įprastomis prekybos sąlygomis. Tačiau dėl Kanadoje gaminamo ir parduodamo panašaus produkto ir nagrinėjamojo produkto iš KLR kokybės skirtumų nutarta, kad normaliosios vertės apskaičiavimas būtų tinkamesnis sprendimas, siekiant atsižvelgti į šiuos skirtumus ir užtikrinti sąžiningą konkurenciją, kaip nurodyta 52 konstatuojamojoje dalyje.
(49)
Remiantis 2 straipsnio 6 dalies c punktu, pardavimo, bendrosios ir administracinės išlaidos ir pelnas apskaičiuoti pagal Kanados gamintojo pateiktus duomenis.
c) Eksportuojančių gamintojų, kuriems taikomas IR, eksporto kainos
(50)
Kadangi du atrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, kuriems taikomas IR, eksportavo prekes į Sąjungą tiesiogiai nepriklausomiems Sąjungos pirkėjams, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi, eksporto kainos buvo nustatytos remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis nagrinėjamojo produkto kainomis.
d) Palyginimas
(51)
Normalioji vertė ir eksporto kainos palygintos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis.
(52)
Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, koreguojant pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Normalioji vertė pakoreguota atsižvelgiant į tokių įvedinių, kaip antai cheminių medžiagų, dangos ir žaliavų (stiklo tipo pluoštų), kokybę. Prireikus kiti koregavimai atlikti atsižvelgiant į netiesioginius mokesčius, jūrų frachto, draudimo, tvarkymo ir papildomas išlaidas, pakavimo, kreditų ir banko mokesčius bei komisinius, jei jie, kaip nustatyta, visais atvejais buvo pagrįsti, tikslūs ir pagrįsti patikrintais įrodymais.
6. Dempingo skirtumai
a) Atrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, kuriems taikomas IR
(53)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalimis, dempingo skirtumai atrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, kuriems taikomas IR, buvo nustatyti remiantis panašiai šaliai nustatytos vidutinės svertinės normaliosios vertės ir kiekvienos bendrovės vidutinės svertinės nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą kainos palyginimu.
(54)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, pateikiami šie procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinieji dempingo skirtumai:
Bendrovė
Laikinasis dempingo skirtumas
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd ir jos susijusi bendrovė Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
b) Visi kiti eksportuojantys gamintojai
(55)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalimi, dempingo skirtumas neatrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems KLR gamintojams, buvo apskaičiuotas kaip dviejų atrinktų eksportuojančių gamintojų, kuriems taikomas IR, vidurkis.
(56)
Kad būtų galima apskaičiuoti dempingo skirtumą, visos šalies mastu taikomą visiems kitiems nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems KLR gamintojams bei atriktam eksportuojančiam gamintojui, kuriam taikytas pagrindinio reglamento 18 straipsnis, pirmiausia, palyginus bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų nurodytą eksporto į Sąjungą apimtį ir atitinkamus Eurostato statistinius duomenis, nustatytas bendradarbiavimo lygis.
(57)
Kadangi atliekant tyrimą bendradarbiavo daug bendrovių (bendradarbiaujančių bendrovių importo apimtis sudarė apie 86 proc. viso importo iš KLR apimties per TL), dempingo skirtumas visos šalies mastu nustatytas pagal dviem eksportuojantiems gamintojams, kuriems taikomas IR, nustatytą didžiausią dempingo skirtumą.
(58)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, pateikiamas šis procentais išreikštas laikinasis svertinis vidutinis dempingo skirtumas ir CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo lygis visos šalies mastu:
Svertinis vidutinis neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų vidurkis (žr. I priedą)
57,7 %
Nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų ir Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd likutis
62,9 %
D. ŽALA
1. Sąjungos gamyba
(59)
TL Sąjungoje panašų produktą gamino 19 gamintojų. Šių gamintojų produkcija sudaro visą Sąjungos pramonės pagaminamą produkciją, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje. Atsižvelgiant į tai, informacija buvo surinkta arba gauta iš visų skundui pritarusių 19 gamintojų, kurie toliau vadinami Sąjungos pramone.
(60)
Kaip paaiškinta 7 konstatuojamojoje dalyje, prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrenkami 12 Sąjungos gamintojų. Atrinkti keturi gamintojai, kuriems priskiriama maždaug 70 proc. visos apskaičiuotos Sąjungos produkcijos.
2. Sąjungos suvartojimas
(61)
Sąjungoje suvartojamo kiekio apskaičiavimas buvo grindžiamas skunde pateiktais duomenimis ir papildytas patikrintais duomenimis, kuriuos pateikė tyrime dalyvaujantys gamintojai ir importuotojai. Todėl Sąjungoje suvartojamas kiekis apskaičiuotas remiantis Sąjungoje parduotu Sąjungos pramonės pagaminto panašaus produkto kiekiu ir iš KLR bei trečiųjų šalių importuotu nagrinėjamojo produkto kiekiu.
(62)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, Sąjungos suvartojimo raida tokia:
2006
2007
2008
2009
TL
ES suvartojimas kvadratiniais metrais
534 641 644
644 081 493
673 885 434
584 086 575
597 082 715
Indeksas 2006 m.=100
100
120
126
109
112
Šaltinis: skundas, papildytas bendradarbiaujančių bendrovių ir EUROSTATO duomenimis.
(63)
Nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto suvartojimas Sąjungoje nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 12 proc. 2006-2008 m. jis išaugo 26 proc., o 2008-2009 m. sumažėjo 17 proc. TL suvartojimas vėl šiek tiek padidėjo. Laikinas sumažėjimas 2009 m. gali būti susijęs su nuosmukiu statybų rinkoje.
3. Importas iš nagrinėjamosios šalies
a) Importo iš nagrinėjamosios šalies dempingo kaina apimtis, kaina ir rinkos dalis
(64)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį nagrinėjamojo produkto importo iš KLR apimtis padidėjo 48 proc. Atsižvelgiant į suvartojimo tendencijas ir nuosmukį statybų sektoriuje, 2009 m. suvartojimas šiek tiek sumažėjo. Nepaisant to, aiškiai matoma ilgalaikė minėto produkto importo didėjimo tendencija; importo apimties padidėjimas yra daug staigesnis nei suvartojimo Sąjungoje.
2006
2007
2008
2009
TL
Kinijos importas kvadratiniais metrais
206 145 893
290 395 250
318 345 286
294 111 736
304 218 214
Indeksas 2006 m.=100
100
141
154
143
148
Šaltinis: EUROSTATAS ir skundo pareiškėjai.
(65)
Padidėjus nagrinėjamojo produkto importo iš KLR apimčiai sumažėjo vidutinė importo kaina - nuo 2006 m. iki TL ji nukrito 12 proc.
2006
2007
2008
2009
TL
Kinijos importo kaina eurais
0,19
0,19
0,19
0,17
0,17
Indeksas 2006 m.=100
100
99
101
89
88
Šaltinis: EUROSTATAS ir skundo pareiškėjai.
(66)
Importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 32 proc., o tai reiškia padidėjimą beveik 13 procentinių punktų. TL importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis sudarė net 51 proc.
2006
2007
2008
2009
TL
Kinijos importui tenkanti rinkos dalis
38,6 %
45,1 %
47,2 %
50,4 %
51,0 %
Indeksas 2006 m.=100
100
117
123
131
132
Šaltinis: apskaičiavimai.
b) Importo dempingo kaina poveikis kainoms
(67)
Siekiant išnagrinėti priverstinį kainų mažinimą, remiantis vidurkiu bendradarbiaujančių eksportuojančių Kinijos gamintojų importo kainos buvo palygintos su atrinktų Sąjungos gamintojų kainomis per TL. Atrinktų Sąjungos gamintojų kainos pakoreguotos atsižvelgiant į gamintojų grynųjų kainų EXW sąlygomis lygį ir palygintos su CIF importo kainomis. Pastarosios pakoreguotos atsižvelgiant į importo muitą ir sąnaudas, patirtas po importo. Be to, dėl iš KLR importuojamo nagrinėjamojo produkto ir Sąjungos pramonės gaminamo panašaus produkto kokybės skirtumų Kinijos importo kainos buvo papildomai pakoreguotos kokybės požiūriu. Koreguojant atsižvelgta į tokių kriterijų, kaip mašininės krypties ir skersinės krypties, tempimo ir pailgėjimo, į kuriuos nebuvo visapusiškai atsižvelgta kaip į produkto kontrolės numerio kriterijus, skirtumus.
(68)
Atsižvelgiant į koregavimą kokybės požiūriu, nustatyta, kad TL svertinis vidutinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas, išreikštas Sąjungos pramonės kainų procentine dalimi, buvo 29,5-30,2 proc.
4. Sąjungos pramonės padėtis
a) Preliminarios pastabos
(69)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius, Sąjungos pramonės būklei įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius.
(70)
Primenama, kad Komisija atrinko pagal pardavimą ir gamybą keturis didžiausius Sąjungos gamintojus, kaip nurodyta 7 konstatuojamojoje dalyje
(71)
Su makroekonominiais duomenimis susiję rodikliai, kaip antai gamyba, pajėgumai, pardavimo apimtis, rinkos dalis ir t. t., taikomi visai Sąjungos pramonei (toliau pateiktose lentelėse makro duomenys nurodomi kaip šaltinis). Kiti rodikliai grindžiami patikrintais atrinktų gamintojų pateiktais duomenimis. Šie rodikliai nurodomi kaip mikro duomenys.
(72)
Atliekant tyrimą nustatyta, kad dalis Sąjungos pramonės pardavimo buvo nukreipta per susijusias bendroves. Bendrovės tvirtino, kad šie sandoriai turėtų būti laikomi nesusijusiu pardavimu, nes, kaip jos mano, bendrovių ryšiai nėra tiesioginiai ir pardavimas vykdytas rinkos sąlygomis. Tačiau preliminariai nuspręsta, kad apskaičiuojant žalos skirtumą į šiuos sandorius nereikia atsižvelgti ir jų nereikia tapatinti su žalos rodikliais, nes Komisija toliau nagrinės šį specialų pardavimą. Išimtis padaryta dėl dviejų atrinktų bendrovių tarpusavio pardavimo, kurio atveju perpardavimo mechanizmas buvo paaiškintas ir jį buvo galima patikrinti.
b) Žalos rodikliai
Gamyba, pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
2006
2007
2008
2009
TL
Gamyba kvadratiniais metrais
382 225 680
428 658 047
457 433 396
374 603 756
367 613 247
Indeksas 2006 m.=100
100
112
120
98
96
Pajėgumai kvadratiniais metrais
496 396 987
510 307 199
579 029 615
527 610 924
548 676 487
Indeksas 2006 m.=100
100
103
117
106
111
Pajėgumų naudojimas
77 %
84 %
79 %
71 %
67 %
Šaltinis: makro duomenys.
(73)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės gamybos apimtis sumažėjo 4 proc. Bendrai gamybos išeiga atitiko suvartojimo tendencijas, t. y. po padidėjimo 2006-2008 m. buvo staigus sumažėjimas 2009 m. ir vėl nedidelis nuosmukis TL. Taigi, priešingai nei suvartojimas, Sąjungos pramonės gamyba neatsigavo TL, tačiau toliau krito.
(74)
Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimo koeficientas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 10 procentinių punktų - nuo 77 proc. 2006 m. iki 67 proc. TL. Tačiau reikėtų pažymėti, kad tai iš dalies gali būti susiję su tuo, kad patys pajėgumai šiek tiek padidėjo dėl Sąjungos gamintojų investicijų.
Atsargos
2006
2007
2008
2009
TL
Laikotarpio pabaigos atsargos kvadratiniais metrais
14 084 616
37 105 459
46 426 609
45 326 596
40 164 077
Indeksas 2006 m.=100
100
263
330
322
285
Šaltinis: makro duomenys.
(75)
Sąjungos pramonės atsargų kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu beveik patrigubėjo. Ši tendencija sutampa su mažėjančia pardavimo ir gamybos apimtimi. Atsargų lygis, išreikštas pagal gamybos apimtį, padidėjo nuo mažiau kaip 4 proc. 2006 m. iki daugiau kaip 11 proc. TL.
Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
2006
2007
2008
2009
TL
Pardavimo apimtis kvadratiniais metrais
308 323 107
332 203 996
338 119 822
272 575 708
274 270 229
Indeksas 2006 m.=100
100
108
110
88
89
Sąjungos pramonės pardavimo rinkos dalis
58 %
52 %
50 %
47 %
46 %
Indeksas 2006 m.=100
100
89
87
81
80
Šaltinis: makro duomenys.
(76)
Sąjungos pramonės pardavimo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 11 proc., dėl to rinkos dalis sumažėjo 12 procentinių punktų - nuo 58 proc. iki 46 proc. viso Sąjungos suvartojimo.
(77)
Pardavimo kainos
2006
2007
2008
2009
TL
Pardavimo kainos eurais
0,39
0,42
0,41
0,39
0,38
Indeksas 2006 m.=100
100
106
105
99
97
Šaltinis: mikro duomenys.
(78)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusioms šalims Sąjungoje kaina sumažėjo 3 proc. Sąjungos pramonė pardavimo kainų daug nemažino siekdama konkuruoti su importu dempingo kaina. Tačiau dėl to nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo prarasta didelė dalis rinkos.
Pelningumas
2006
2007
2008
2009
TL
Vidutinis ikimokestinis pelnas
6 %
18 %
14 %
10 %
12 %
Indeksas 2006 m.=100
100
309
234
166
212
Šaltinis: mikro duomenys.
Investicijos, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą
2006
2007
2008
2009
TL
Investicijos (EUR)
1 674 651
4 727 666
4 630 523
4 703 158
5 049 713
Grynojo turto grąža
5 %
24 %
16 %
5 %
9 %
Grynųjų pinigų srautas (EUR)
11 176 326
16 454 101
15 469 513
11 883 024
14 031 017
Šaltinis: mikro duomenys.
(79)
Kaip paaiškinta 68 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamuoju laikotarpiu Kinijos importo kainų spaudimas Sąjungos rinkai buvo didelis. Nepaisant to, Sąjungos pramonė sugebėjo išsaugoti gerą finansinę būklę 2006-2007 m., kai pelningumas padidėjo nuo 6 proc. iki 18 proc. Po to jis ėmė mažėti, kol pasiekė 12 proc. TL. Kiti finansiniai rodikliai, kaip antai turto grąža ir grynųjų pinigų srautas, taip pat liko teigiami. Kitais žodžiais, Sąjungos pramonė neįsitraukė į agresyvią konkurencinę Kinijos importo kainų kovą. Užuot tai dariusi, ji ėmėsi restruktūrizavimo, investicijų į naujas gamybos technologijas, siekdama padidinti produktų kokybę ir sumažinti ilgalaikes gamybos sąnaudas. Tačiau dėl to sumažėjo pardavimo apimtis ir konkurentams iš Kinijos atiteko dalis rinkos. Reikėtų paminėti, kad apskaičiuojant minėtą pelną neatsižvelgiama į nenumatytąsias restruktūrizavimo sąnaudas, nurodytas kai kurių atrinktų gamintojų. Jeigu į šias sąnaudas būtų atsižvelgiama, Sąjungos pramonės pelningumas būtų žymiai mažesnis. Tai turėtų neigiamo poveikio kitiems pirmiau minėtiems finansiniams rodikliams.
(80)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė vis dar galėjo užtikrinti aukštą investicijų lygį, siekdama sumažinti gamybos sąnaudas ir sukurti veiksmingesnį gamybos būdą. TL investicijos padidėjo daugiau nei tris kartus, palyginti su 2006 m. statistika.
(81)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė nekėlė klausimo dėl galimybės padidinti kapitalą.
(82)
Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis
2006
2007
2008
2009
TL
Užimtumas
1 492
1 431
1 492
1 247
1 180
Indeksas 2006 m.=100
100
96
100
84
79
Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos (EUR)
1 446
14 761
16 423
15 471
15 360
Vieno darbuotojo našumas (kvadratiniai metrai)
237 853
283 882
281 761
277 954
289 066
Šaltinis: mikro duomenys, išskyrus užimtumą (makro duomenys).
(83)
Sąjungos pramonės darbuotojų, dalyvaujančių gaminant panašų produktą, skaičius nagrinėjamuoju laikotarpiu gerokai sumažėjo - 21 proc. Nepaisant didelio darbo užmokesčio lygio, nuo 2008 m. Sąjungos pramonė papildomai sumažino vidutines vieno darbuotojo darbo sąnaudas. Dėl to našumas, išreikštas vieno darbuotojo pagaminamos produkcijos kiekiu, nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo.
c) Dempingo dydis
(84)
Atsižvelgiant į importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies apimtį ir kainas, faktinio dempingo skirtumo dydžio poveikio nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos rinkai negalima laikyti nereikšmingu.
5. Išvada dėl žalos
(85)
Kaip aiškiai matyti iš pateiktos žalos analizės, nagrinėjamuoju laikotarpiu po bandymų restruktūrizuoti Sąjungos pramonę gerokai krito pardavimo ir gamybos apimtys, pajėgumų naudojimas ir rinkos dalis, taip pat ir darbuotojų skaičius, kuris sumažėjo net 21 proc. Todėl Sąjungos pramonė, visiškai priešingai nei Kinijos importas, negalėjo pasinaudoti rinkos augimu. Iš tikrųjų nagrinėjamuoju laikotarpiu importo apimties padidėjimas 48 proc. buvo daug didesnis nei 12 proc. padidėjęs Sąjungos suvartojimas.
(86)
Laikoma, kad tolesnis žymus priverstinis Sąjungos pramonės kainų mažinimas dėl Kinijos importo dempingo kaina ir toliau turės neigiamo poveikio pardavimo apimčiai, o tuo pačiu neišvengiamai ir Sąjungos pramonės finansinei ir ekonominei padėčiai. Vidutinės trukmės laikotarpiu Europos bendrovių pelningumas ir kiti finansiniai rodikliai turėtų blogėti.
(87)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad Sąjungos pramonė patyrė žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.
E. PRIEŽASTINIS RYŠYS
1. Įvadas
(88)
Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis Komisija nagrinėjo, ar importas dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies padarė Sąjungos pramonei tokią didelę žalą, kad ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kaina nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui dempingo kaina.
2. Importo dempingo kaina poveikis
(89)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu nagrinėjamojo produkto importo iš KLR dempingo kaina apimtis išaugo kone 50 proc. ir gerokai padidėjo jam tenkanti Sąjungos rinkos dalis. Tuo pačiu metu tiesiogiai ir palyginamai blogėjo Sąjungos pramonės, kaip vienintelio kito svarbaus Sąjungos rinkos dalyvio, ekonominė padėtis, nes importas iš kitų šaltinių buvo nereikšmingas.
(90)
Nuolat augant importui dempingo kaina prasidėjo priverstinis Sąjungos pramonės kainų mažinimas. Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė importo iš KLR kaina, nustatyta pagal Eurostato importo statistiką, buvo maždaug 50 proc. mažesnė nei vidutinė Sąjungos pramonės kaina. Net atlikus koregavimą kokybės požiūriu, TL priverstinio kainų mažinimo skirtumai, apskaičiuoti Kinijos eksportuojančių gamintojų, kuriems taikomas IR, atveju, buvo maždaug 35 proc. Todėl galima daryti pagrįstą išvadą, kad dėl tam tikro kainų nuosmukio 2009 m. ir TL, o ypač dėl Sąjungos pramonės didelės rinkos dalies netekimo nagrinėjamuoju laikotarpiu kaltas importas dempingo sąlygomis.
(91)
Atsižvelgiant į tai, kad sutampa laikas, kai padidėjo importo tokia dempingo kaina, dėl kurių buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, apimtis ir sumažėjo Sąjungos pramonės pardavimo ir gamybos apimtis bei rinkos dalis, daroma preliminari išvada, kad importas dempingo kaina daro materialinę žalą Sąjungos pramonei.
3. Kitų veiksnių poveikis
a) Sąjungos pramonės eksporto veikla
2006
2007
2008
2009
TL
Eksportas kvadratiniais metrais
48 288 843
39 478 526
43 447 744
35 884 733
36 003 755
Indeksas 2006 m.=100
100
82
90
74
75
Šaltinis: makro duomenys.
(92)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės eksporto apimtis sumažėjo 25 proc., tačiau eksportas vidutiniškai sudarė tik apie 8 proc. viso pardavimo. Todėl sumažėjusio eksporto poveikis bendriems Sąjungos pramonės veiklos rezultatams buvo pakankamai nedidelis.
b) Importas iš trečiųjų šalių
(93)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš trečiųjų šalių buvo nereikšmingas ir negalėjo būti susijęs su Sąjungos pramonei daroma žala.
c) Krizės poveikis statybų pramonei
(94)
Ekonominės krizės poveikis statybų pramonei aiškiai matomas iš 2009 m. ir vėlesnių metų suvartojimo duomenų. Tačiau krizė turėjo turėti panašaus neigiamo poveikio ir Sąjungos pramonei, ir Kinijos eksportuotojams. Tačiau atlikus žalos tyrimą paaiškėjo, kad krizės metu Kinijos importo rinkos dalis ir toliau augo Sąjungos pramonės sąskaita.
(95)
Be to, tam tikras neigiamas krizės poveikis Sąjungos pramonei truko palyginti neilgai, nes dar TL pasirodė atsigavimo požymių.
(96)
Taigi, dėl krizės poveikio importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastinis ryšys nenutrūko.
4. Išvada dėl priežastinio ryšio
(97)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad nagrinėjamasis importas dempingo kaina padarė materialinę žalą Sąjungos pramonei.
(98)
Be importo dempingo kaina išnagrinėta daugelis kitų veiksnių, tačiau nė vienu iš jų nebuvo galima paaiškinti su rinkos dalimi, gamybos ir pardavimo apimtimi susijusių reikšmingų nuostolių nagrinėjamuoju laikotarpiu, ypač TL. Šie Sąjungos pramonės nuostoliai sutapo su nagrinėjamojo produkto importo iš KLR dempingo kaina apimties didėjimu.
(99)
Atsižvelgiant į minėtą analizę, kurią atlikus buvo tinkamai nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo žalingo poveikio, kurį daro importas dempingo kaina, padaryta preliminari išvada, kad importas iš KLR Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.
F. SĄJUNGOS INTERESAI
1. Bendrosios pastabos
(100)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu nagrinėta, ar, nepaisant preliminarios išvados dėl žalingo dempingo, yra įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju laikinųjų antidempingo priemonių nustatymas neatitiktų Sąjungos interesų. Šiuo tikslu, vadovaujantis pagrindinio reglamento 21 straipsnio 1 dalimi ir remiantis visais pateiktais įrodymais, nagrinėtas galimų priemonių poveikis visoms su šiuo tyrimu susijusioms šalims ir pasekmės, jei priemonės nebūtų taikomos.
2. Sąjungos pramonės interesai
(101)
Iš žalos analizės aiškiai matyti, kad Sąjungos pramonei žala padaryta dėl importo dempingo kaina. Dėl padidėjusios importo dempingo kaina apimties pastaraisiais metais sumažėjo Sąjungos pramonės pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje, be to, prarasta didelė rinkos dalis.
(102)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis tiesiogiai padidėjo Sąjungos pramonės sąskaita. Reiktų pabrėžti, kad nagrinėjamasis produktas yra svarbus produktas atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartai ir sudaro iki 40 proc. jų pardavimo apyvartos. Nenustačius priemonių Sąjungos pramonės padėtis greičiausiai toliau blogėtų, atsižvelgiant į ilgalaikį importo iš KLR dempingo kaina daromą kainų spaudimą Sąjungos rinkai. Be to, būtų visiškai sumenkintos Sąjungos pramonės restruktūrizavimo ir produkto kokybės gerinimo pastangos. Jas nustačius importo kaina vėl taps nežalingo dydžio, o Sąjungos pramonė galės konkuruoti sąžiningos prekybos sąlygomis.
(103)
Todėl daroma preliminari išvada, kad nustačius priemones tikrai nebūtų prieštaraujama Sąjungos pramonės interesams.
3. Importuotojų interesai
(104)
Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį buvo išnagrinėtas galimas priemonių poveikis importuotojams. Šiuo požiūriu pabrėžtina, kad atliekant tyrimą bendradarbiavo keturi nesusiję importuotojai, kurių bendra nagrinėjamojo produkto importo apimtis TL sudarė 15 proc. importo iš KLR.
(105)
Remiantis vietoje patikrintais duomenimis apie didžiausią iš bendradarbiaujančių importuotojų, priemonių poveikis šiai bendrovei neturėtų būti reikšmingas, nes nagrinėjamasis produktas sudaro tik nedidelę dalį apyvartos.
(106)
Tačiau bendrovė nurodė, kad bendri Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai yra mažesni nei šiandieninė paklausa, kuri, kaip tikimasi, turėtų augti. Bendrovė taip pat nurodė, kad stinga tiekimo iš trečiųjų šalių šaltinių. Todėl tiekimas gali sutrikti, jeigu muitų lygis būtų per didelis. Šiuo požiūriu reiktų pabrėžti, kad kainų mažinimas yra didelis, todėl nesitikima, jog dėl siūlomo priemonių lygio, kurį nustatant įvertinti iš KLR importuojamo nagrinėjamojo produkto ir Sąjungos pramonės gaminamo panašaus produkto kokybės skirtumai, nagrinėjamojo produkto importas iš KLR į Sąjunga nutrūks.
4. Naudotojų ir vartotojų interesai
(107)
Klausimynai buvo nusiųsti 13 žinomų naudotojų. Tačiau nė vienas jų į juos neatsakė ir nutarė nedalyvauti tyrime. Paskelbus pranešimą apie šio tyrimo inicijavimą iš vartotojų organizacijų taip pat nebuvo gauta jokių pastabų.
(108)
Todėl, atsižvelgiant į tai, kad stinga informacijos apie nagrinėjamojo produkto dalį, palyginti su naudotojams skirtų produktų gamybos sąnaudomis arba naudotojams skirtų produktų pardavimo dalimi, atsižvelgiant į bendrą naudotojų apyvartą, šiuo tyrimo etapu neįmanoma įvertinti priemonių poveikio bendrovėms Tačiau bendradarbiavimo stoka gali būti suprantama kaip pakankamai riboto poveikio naudotojams požymis.
5. Išvada dėl Sąjungos interesų
(109)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad apskritai, remiantis turima informacija apie Sąjungos interesus, nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių iš KLR importuojamam nagrinėjamam produktui nereikėtų nustatyti laikinųjų priemonių.
G. PASIŪLYMAS DĖL LAIKINŲJŲ ANTIDEMPINGO PRIEMONIŲ
(110)
Atsižvelgiant į pirmiau padarytas išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, iš KLR importuojamam nagrinėjamajam produktui reikėtų nustatyti laikinąsias antidempingo priemones, kad būtų užkirstas kelias tolesnei žalai, kurią Sąjungos pramonei daro importas dempingo kaina.
1. Žalos pašalinimo lygis
(111)
Laikinųjų antidempingo priemonių dydis turėtų būti toks, kad pakaktų pašalinti žalą, kurią Sąjungos pramonei padarė importas dempingo kaina, tačiau nebūtų viršyti nustatyti dempingo skirtumai.
(112)
Apskaičiuojant muito, kurio reikia žalingo dempingo poveikiui pašalinti, dydį, manyta, kad bet kurios priemonės turėtų padėti Sąjungos pramonei padengti sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį būtų galima pagrįstai gauti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jeigu nebūtų importo dempingo kaina. Šiam skaičiavimui naudotas 12 proc. apyvartos ikimokestinio pelno dydis. Tai buvo vidutinis Sąjungos pramonės pelningumo lygis, pasiektas 2006-2007 m. Turint omeny, kad nagrinėjamojo produkto pelningumui neigiamo poveikio turėjo importas dempingo kaina, aišku, kad šis pelno lygis yra apskaičiuotas tinkamai ir nėra per didelis. Tuo remiantis Sąjungos pramonei buvo apskaičiuota nežalinga panašaus produkto kaina. Kadangi tikslinis pelnas atitinka faktinį Sąjungos pramonės pelną, TL svertinė vidutinė kaina EXW sąlygomis buvo taikoma kaip atskaitos kaina.
(113)
Tuomet, remiantis tos bendrovės vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos priverstiniam kainų mažinimui apskaičiuoti, palyginimu su Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduotų produktų vidutine nežalinga kaina, nustatyta, kiek būtina didinti kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio Kinijos gamintojo, kuriam taikomas IR, kainą. Taip palyginus gautas skirtumas išreikštas vidutinės importo CIF vertės procentiniu dydžiu.
(114)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, pateikiami šie procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinieji žalos skirtumai:
Bendrovė
Laikinasis žalos skirtumas
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
69,1 %
Grand Composite Co. Ltd ir jos susijusi bendrovė Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
66,8 %
(115)
Vadovaujantis metodu, taikytu apskaičiuojant dempingo skirtumą, žalos skirtumas neatrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems KLR gamintojams buvo apskaičiuotas kaip dviejų atrinktų eksportuojančių gamintojų, kuriems taikomas IR, svertinis vidurkis.
(116)
Taikant dempingo skirtumo apskaičiavimo metodą, visiems kitiems nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems KLR gamintojams ir atrinktam eksportuojančiam gamintojui, kuriam taikytas 18 straipsnis, taikomas žalos skirtumas visos šalies mastu nustatytas pagal dviem eksportuojantiems gamintojams, kuriems taikomas IR, nustatytą didžiausią skirtumą.
(117)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, pateikiamas šis procentais išreikštas laikinasis svertinis vidutinis žalos skirtumas ir CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą žalos lygis visos šalies mastu:
Vidutinis svertinis neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų vidurkis
68,2 %
Nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų ir Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd likutis
69,1 %
2. Laikinosios priemonės
(118)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikoma, kad remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi importuojamiems KLR kilmės produktams turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kurių dydis prilygtų mažesniam iš dempingo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle.
(119)
Šiame reglamente nurodytos atskiroms bendrovėms taikomos antidempingo muitų normos buvo nustatytos remiantis atliekant šį tyrimą nustatytais faktais. Todėl jos atitinka šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Taigi šios muito normos (kitaip nei visos šalies mastu nustatytas muitas, taikomas visoms kitoms bendrovėms) taikomos tik tiems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės produktams, kuriuos pagamino minėtos bendrovės, t. y. nurodyti konkretūs juridiniai asmenys. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos - jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
(120)
Bet koks prašymas taikyti šias bendrovėms individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įsteigus naują gamybos arba prekybos subjektą) turėtų būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (3), pateikiant jame visą susijusią informaciją, visų pirma apie bendrovės veiklos, pvz., gamybos, prekybos vidaus rinkos ir eksporto, pasikeitimus, susijusius su šiuo pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Prireikus, reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.
(121)
Siekiant užtikrinti tinkamą antidempingo muito taikymą, kitoms bendrovėms nustatyto dydžio muitas turėtų būti taikomas ne tik nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, bet ir tiems gamintojams, kurie TL nevykdė eksporto į Sąjungą.
(122)
Toliau nurodyti nustatyti dempingo bei žalos skirtumai ir laikinieji antidempingo muitai:
Bendrovė
Dempingo skirtumas
Žalos skirtumas
Laikinasis muitas
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
62,9 %
69,1 %
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd ir jos susijusi bendrovė Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
66,8 %
48,4 %
Vidutinis svertinis neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų vidurkis
57,7 %
68,2 %
57,7 %
Nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų ir Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd likutis
62,9 %
69,1 %
62,9 %
H. INFORMACIJOS ATSKLEIDIMAS
(123)
Pirmiau nurodytos preliminarios išvados bus atskleistos visoms suinteresuotosioms šalims, kurios bus paragintos raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Jų pastabos bus nagrinėjamos ir, prireikus, į jas bus atsižvelgta prieš priimant galutinį sprendimą. Be to, reikėtų pažymėti, kad išvados dėl antidempingo muitų nustatymo, padarytos šio reglamento tikslais, yra preliminarios ir jas gali reikėti persvarstyti, jeigu būtų nuspręsta padaryti galutines išvadas,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamiems KLR kilmės tinkliniams stiklo pluošto audiniams, kurių akutės ilgis ir plotis didesni nei 1,8 mm, o svoris didesnis nei 35 g/m2, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 ir ex 7019 90 99 (TARIC kodai 7019400011, 7019400021, 7019400050, 7019510010, 7019590010, 7019909110 ir 7019909950), nustatomas laikinasis antidempingo muitas.
2. Laikinojo antidempingo muito, taikomo 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma:
Bendrovė
Muitas (%)
Papildomas TARIC kodas
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
62,9
B006
Grand Composite Co. Ltd ir jos susijusi bendrovė Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4
B007
I priede išvardytoms bendrovėms
57,7
B008
Visoms kitoms bendrovėms
62,9
B999
3. Individualios muito normos, nustatytos 2 dalyje nurodytoms bendrovėms, taikomos tik tuo atveju, jei valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, atitinkanti II priede išdėstytus reikalavimus. Jeigu minėta sąskaita faktūra nepateikiama, taikomas visoms kitoms bendrovėms nustatytas muitas.
4. 1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.
5. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
1. Nepažeisdamos Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 20 straipsnio, suinteresuotosios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo gali prašyti atskleisti esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, Komisijai raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti.
2. Remdamosi Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 21 straipsnio 4 dalimi, susijusios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali pateikti pastabas dėl jo taikymo.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2011 m. vasario 16 d.