NAŘÍZENÍ RADY (EU, EURATOM) č. 617/2010
ze dne 24. června 2010
o povinnosti informovat Komisi o investičních projektech do energetické infrastruktury v rámci Evropské unie a o zrušení nařízení (ES) č. 736/96
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 337 této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 187 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Aby mohla Komise plnit své úkoly v oblasti energetiky, je pro ni mimořádně důležité získat celkový obraz vývoje investic do energetické infrastruktury v Unii. Dostupnost pravidelných a aktuálních údajů a informací by měla Komisi umožnit provádět nezbytná srovnání, hodnocení nebo navrhovat vhodná opatření na základě správných údajů a analýz, zejména pokud se týká budoucí rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou v odvětví energetiky.
(2)
Energetické prostředí v Unii i mimo ni se v posledních letech výrazně změnilo a investice do energetické infrastruktury se staly zásadní otázkou pro zabezpečení dodávek energie pro Unii, pro fungování vnitřního trhu a pro přechod na systém nízkouhlíkové energetiky, jehož cestou se Unie vydala.
(3)
Nová energetická situace vyžaduje významné investice do veškerých druhů infrastruktury ve všech odvětvích energetiky, vývoj nových druhů infrastruktury a rozšíření nových technologií na trhu. Liberalizace energetiky a další integrace vnitřního trhu poskytují větší prostor pro investice ze strany hospodářských subjektů. Nové politické požadavky, jako například cíle s dopadem na palivovou skladbu, současně mění politiky členských států směrem k nové nebo modernizované energetické infrastruktuře.
(4)
V této souvislosti by se měla věnovat větší pozornost investicím do energetické infrastruktury v Unii, zejména s cílem předvídat problémy, podporovat osvědčené postupy a zavést do budoucího vývoje energetického systému Unie větší transparentnost.
(5)
Komise, a zejména její středisko pro sledování trhu s energií by proto měly mít k dispozici přesné údaje o investičních projektech týkajících se nejdůležitějších součástí energetického systému Unie, včetně projektů vyřazování z provozu.
(6)
Údaje a informace o předvídatelném vývoji výrobní, přenosové a skladovací kapacity a projektů v různých odvětvích energetiky jsou v zájmu Unie a jsou důležité pro budoucí investice. Je proto třeba zajistit, aby byly Komisi oznamovány investiční projekty, v jejichž rámci byly zahájeny stavební práce nebo činnosti vedoucí k vyřazení z provozu a o nichž bylo přijato konečné rozhodnutí o investici.
(7)
Na základě článků 41 a 42 Smlouvy o Euratomu mají podniky povinnost oznamovat své investiční projekty. Tyto informace je třeba doplnit, a to především o pravidelné podávání zpráv o provádění investičních projektů. Tímto dalším podáváním zpráv nejsou dotčeny články 41 až 44 Smlouvy o Euratomu.
(8)
Aby mohla Komise získat soudržný obraz budoucího vývoje energetického systému Unie jako celku, je nezbytné vytvořit harmonizovaný rámec pro podávání zpráv o investičních projektech založený na aktualizovaných kategoriích úředních údajů a informací, jež mají být členskými státy poskytovány.
(9)
Členské státy by za tímto účelem měly oznamovat Komisi údaje a informace o investičních projektech do energetické infrastruktury týkajících se výroby, skladování a přepravy ropy, zemního plynu, elektřiny, včetně elektřiny z obnovitelných zdrojů, a biopaliv, jakož i zachycování a ukládání oxidu uhličitého, jež jsou plánovány nebo uskutečňovány na jejich území, včetně jejich propojení se třetími zeměmi. Dotčené podniky by měly mít povinnost oznamovat příslušné údaje a informace členskému státu.
(10)
Vzhledem k časovému horizontu investičních projektů v energetice by mělo být dostačující podávání zpráv jednou za dva roky.
(11)
Aby nedocházelo k nepřiměřené administrativní zátěži a minimalizovaly se náklady pro členské státy a podniky, zejména pro malé a střední podniky, mělo by toto nařízení umožňovat osvobození členských států a podniků od povinnosti podávat zprávy, jsou-li rovnocenné informace Komisi poskytovány na základě právních předpisů Unie pro odvětví energetiky přijatých orgány Unie, jejichž cílem je dosažení cílů konkurenčních trhů s energií v Unii, udržitelnosti energetického systému Unie a zabezpečení dodávek energií do Unie. Je třeba se vyhnout tomu, aby požadavky na podávání zpráv uvedené ve třetím balíčku opatření pro vnitřní trh s elektřinou a zemním plynem byly zdvojovány.
(12)
Komise a zejména její středisko pro sledování trhu s energií by měly být schopny přijmout veškerá vhodná opatření, zejména provozovat integrované nástroje a postupy informačních technologií, za účelem zpracování údajů a pro zjednodušení a zabezpečení oznamování údajů.
(13)
Ochranu fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů členskými státy upravuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (1) a ochranu fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů Komisí upravuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (2). Jejich ustanovení nejsou tímto nařízením nijak dotčena.
(14)
Členské státy nebo jimi pověřené subjekty a Komise by měly zachovávat důvěrnost obchodně citlivých údajů nebo informací. Před jejich předáním Komisi by proto členské státy nebo jimi pověřené subjekty měly tyto údaje a informace, s výjimkou těch, které se týkají přeshraničních přenosových projektů, shrnout na úrovni členského státu. Komise by v případě potřeby měla tyto údaje dále shrnout tak, aby nebyly zveřejněny podrobné informace o jednotlivých podnicích a zařízeních a aby takové informace nemohly být odvozeny.
(15)
Komise a zejména její středisko pro sledování trhu s energií by měly vypracovávat pravidelnou meziodvětvovou analýzu týkající se strukturálního vývoje a perspektiv energetického systému Unie a tam, kde je to vhodné, soustředěněji analyzovat některé aspekty tohoto energetického systému. Tato analýza by měla přispět zejména ke zjištění možných mezer v infrastruktuře a investicích s cílem dosáhnout v energetice rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou. Analýza by měla být také příspěvkem k diskusi na úrovni Unie o energetických infrastrukturách, a proto by měla být předkládána Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a měla by být zpřístupněna zúčastněným stranám.
(16)
Komisi mohou být nápomocni odborníci z členských států nebo jiní kvalifikovaní odborníci s cílem dospět ke společnému chápání možných mezer v infrastruktuře a souvisejících rizik a podporovat transparentnost ohledně budoucího vývoje.
(17)
Komise by měla po konzultaci s odborníky členských států přijmout technická opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení; přitom by měla co nejvíce vycházet z úpravy oznamovací povinnosti uskutečněné nařízením Komise (ES) č. 2386/96 (3), kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 736/96 ze dne 22. dubna 1996 o povinnosti informovat Komisi o investičních projektech v odvětvích ropy, zemního plynu a elektřiny, které jsou předmětem zájmu Společenství (4).
(18)
Vzhledem k rozsahu změn, jež by byly nutné pro přizpůsobení nařízení (ES) č. 736/96 aktuálním energetickým problémům, a v zájmu jasnosti je třeba uvedené nařízení zrušit a nahradit je novým nařízením,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení zřizuje společný rámec, podle něhož jsou Komisi oznamovány údaje a informace o investičních projektech do energetické infrastruktury v odvětví ropy, zemního plynu, elektřiny, včetně elektřiny z obnovitelných zdrojů, biopaliv a o investičních projektech souvisejících se zachycováním a ukládáním oxidu uhličitého, který tato odvětví vytvářejí.
2. Toto nařízení se vztahuje na investiční projekty typů uvedených v příloze, u nichž byly zahájeny stavební práce nebo činnosti vedoucí k vyřazení z provozu a o nichž bylo přijato konečné rozhodnutí o investici.
Členské státy mohou dále předkládat jakékoli odhady údajů nebo předběžné informace o investičních projektech typů uvedených v příloze, v jejichž rámci je začátek stavebních prací plánován do pěti let, a o infrastrukturách, jejichž vyřazení z provozu je plánováno do tří let, avšak konečné rozhodnutí o investici ještě nebylo přijato.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„infrastrukturou“ jakýkoli typ zařízení nebo část zařízení související s výrobou, přenosem a skladováním;
2)
„investičními projekty“ projekty, jejichž cílem je
i)
výstavba nové infrastruktury,
ii)
přeměna, modernizace, zvýšení nebo snížení kapacity stávající infrastruktury,
iii)
částečné nebo úplné vyřazení stávající infrastruktury z provozu;
3)
„konečným rozhodnutím o investici“ rozhodnutí přijaté na úrovni podniku definitivně vyčlenit finanční zdroje na investiční fázi projektu, přičemž investiční fází se rozumí fáze, během níž probíhá výstavba nebo vyřazení z provozu a vznikají kapitálové náklady. Investiční fáze nezahrnuje plánovací fázi, během níž se připravuje uskutečnění projektu, jež v případě potřeby zahrnuje posouzení proveditelnosti, přípravných a technických studií a získání licencí a povolení, a během níž vznikají kapitálové náklady;
4)
„investičními projekty ve výstavbě“ investiční projekty, u nichž byla zahájena výstavba a vznikly kapitálové náklady;
5)
„vyřazením z provozu“ fáze, kdy je infrastruktura trvale vyřazena z provozu;
6)
„výrobou“ výroba elektřiny a zpracování paliv, včetně biopaliv;
7)
„přenosem“ přeprava zdrojů energie, produktů nebo oxidu uhličitého prostřednictvím sítě, zejména
i)
prostřednictvím plynovodů, kromě těžební plynovodní sítě a kromě části plynovodů využívané primárně v souvislosti s místní distribucí,
ii)
prostřednictvím propojených systémů velmi vysokého a vysokého napětí nevyužívaných primárně v souvislosti s místní distribucí;
8)
„skladováním“ trvalé nebo dočasné skladování energie nebo zdrojů energie v nadzemní a podzemní infrastruktuře nebo geologických úložištích nebo zadržení oxidu uhličitého v podzemních geologických formacích;
9)
„podnikem“ fyzická nebo právnická osoba, soukromá nebo veřejná, rozhodující o investičních projektech nebo provádějící investiční projekty;
10)
„zdroji energie“
i)
primární zdroje energie, jako je ropa, zemní plyn nebo uhlí,
ii)
přeměněné zdroje energie, jako je elektřina,
iii)
energie z obnovitelných zdrojů, včetně elektřiny z vodních zdrojů, biomasy, bioplynu, větrné, sluneční, přílivové energie, energie z vln a geotermální energie, a
iv)
energetické produkty, jako jsou produkty z rafinované ropy a biopaliva;
11)
„zvláštním subjektem“ subjekt pověřený odvětvovými právními předpisy Unie v odvětví energetiky přípravou a schvalováním víceletého plánu rozvoje sítě a investic do energetické infrastruktury na úrovni Unie, jakým je Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav (ENTSO-E) uvedená v článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 714/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu do sítě pro přeshraniční obchod s elektřinou (5) a Evropská síť provozovatelů plynárenských přepravních soustav (ENTSO-G) uvedená v článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu k plynárenským přepravním soustavám (6).
Článek 3
Oznamování údajů
1. Členské státy nebo subjekty, jež tímto úkolem pověří, shromažďují veškeré údaje a informace uvedené v tomto nařízení od 1. ledna 2011 a následně každé dva roky, při dodržení přiměřenosti zátěže vyplývající ze shromažďování informací a podávání zpráv.
Údaje a příslušné informace o projektech uvedené v tomto nařízení oznámí Komisi poprvé v roce 2011 a následně každé dva roky. Toto oznámení má souhrnnou podobu, s výjimkou údajů a důležitých informací týkajících se přeshraničních přenosových projektů.
Členské státy nebo jimi pověřené subjekty oznamují souhrnné údaje a příslušné informace o projektech do 31. července příslušného roku, kdy má být podána zpráva.
2. Členské státy nebo jimi pověřené subjekty jsou osvobozeny od povinností stanovených v odstavci 1 v rozsahu, ve kterém podle právních předpisů Unie pro odvětví energetiky nebo na základě Smlouvy o Euratomu:
a)
dotyčný členský stát nebo jím pověřený subjekt údaje nebo informace rovnocenné s požadavky tohoto nařízení Komisi již oznámil a uvedl datum oznámení a dotčený zvláštní právní předpis;
b)
je zvláštní subjekt pověřen vypracováním víceletého investičního plánu pro energetickou infrastrukturu na úrovni Unie a shromažďuje za tímto účelem údaje a informace rovnocenné s požadavky tohoto nařízení. V tomto případě a pro účely tohoto nařízení oznámí tento zvláštní subjekt veškeré příslušné údaje a informace Komisi.
Článek 4
Zdroje údajů
Dotčené podniky oznámí údaje a informace uvedené v článku 3 členským státům, na jejichž území mají v plánu provést investiční projekt, nebo jimi pověřeným subjektům do 1. června každého roku, kdy má být podána zpráva. Oznamované údaje nebo informace odrážejí situaci investičních projektů k 31. březnu příslušného roku.
První poddstavec se však nepoužije na podniky, v jejichž případě se dotčený členský stát rozhodne předat Komisi údaje nebo informace uvedené v článku 3 jinými prostředky.
Článek 5
Obsah oznámení
1. U investičních projektů typů uvedených v příloze musí oznámení podle článku 3 obsahovat podle potřeby:
a)
objem kapacit plánovaných nebo ve výstavbě;
b)
v případě potřeby druh a hlavní charakteristiky infrastruktury nebo kapacit plánovaných nebo ve výstavbě, včetně umístění přeshraničních přenosových projektů;
c)
pravděpodobný rok uvedení do provozu;
d)
druh použitých zdrojů energie;
e)
zařízení schopná reagovat na krize bezpečnosti dodávek, například zařízení umožňující zpětný tok nebo změnu paliva, a
f)
vybavenost systémy zachycování uhlíku nebo mechanismy pro dodatečné vybavení systémy zachycování a ukládání uhlíku.
2. U navrhovaného vyřazení kapacity z provozu musí oznámení podle článku 3 obsahovat:
a)
povahu a kapacitu dotčené infrastruktury a
b)
pravděpodobný rok vyřazení z provozu.
3. V každém oznámení podle článku 3 se v případě potřeby uvede celkový objem instalovaných výrobních, přenosových a skladovacích kapacit, které jsou k dispozici na začátku příslušného roku, kdy má být podána zpráva, nebo jejichž provoz je přerušen na dobu delší než tři roky.
Členské státy, jimi pověřené subjekty nebo zvláštní subjekt uvedený v čl. 3 odst. 2 písm. b) mohou ke svým oznámením připojit důležité připomínky, například připomínky týkající se zpoždění nebo překážek v provádění investičních projektů.
Článek 6
Kvalita a zveřejnění údajů
1. Členské státy, jimi pověřené subjekty nebo případně zvláštní subjekty usilují o zajištění kvality, relevance, přesnosti, jasnosti, včasnosti a soudržnosti údajů a informací, které oznamují Komisi.
V případě zvláštních subjektů je možné k oznamovaným údajům a informacím připojit vhodné připomínky členských států.
2. Komise může údaje a informace poskytnuté na základě tohoto nařízení zveřejnit, zejména v analýzách uvedených v čl. 10 odst. 3, pod podmínkou, že budou zveřejněny v souhrnné podobě a nebudou uvedeny podrobné informace o jednotlivých podnicích a zařízeních ani je nebude možné odvodit.
3. Členské státy, Komise a jimi pověřené subjekty zachovávají důvěrnost jimi držených obchodně citlivých údajů nebo informací.
Článek 7
Prováděcí předpisy
Do 31. října 2010 a v mezích stanovených tímto nařízením přijme Komise předpisy nezbytné k provedení tohoto nařízení týkající se zejména formy a dalších podrobných technických informací ohledně oznamování údajů a informací podle článků 3 a 5.
Článek 8
Zpracování údajů
Komise odpovídá za rozvoj, provoz, řízení a udržování zdrojů informačních technologií nezbytných pro příjímání, uchovávání a jakékoli zpracovává údajů nebo informací o energetické infrastruktuře oznámených Komisi na základě tohoto nařízení.
Článek 9
Ochrana fyzických osob v souvislosti se zpracováním údajů
Tímto nařízením není dotčeno právo Unie a především se nemění povinnosti členských států, pokud jde o zpracování osobních údajů, jak jsou stanoveny ve směrnici 95/46/ES, ani povinnosti, které pro orgány a instituce Unie vyplývají z nařízení (ES) č. 45/2001, pokud jde o zpracovávání osobních údajů při výkonu jejich úkolů.
Článek 10
Sledování a podávání zpráv
1. Komise na základě poskytnutých údajů a informací a v případě potřeby jakýchkoli jiných zdrojů údajů včetně údajů, která sama pořídí, jakož i s přihlédnutím k relevantním analýzám, například k víceletým plánům rozvoje plynové a elektroenergetické sítě, nejméně jednou za dva roky zveřejní a předloží Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru meziodvětvovou analýzu strukturálního vývoje a perspektiv energetického systému Unie. Cílem této analýzy je zejména:
a)
zjistit případné budoucí rozdíly mezi energetickou poptávkou a nabídkou, které jsou důležité z hlediska energetické politiky Unie;
b)
zjistit překážky pro investice a podpořit osvědčené postupy pro jejich překonání a
c)
zvýšit transparentnost pro stávající a možné nové účastníky trhu.
Komise může na základě uvedených údajů a informací rovněž vypracovat jakoukoli specifickou analýzu, která bude považována za nezbytnou nebo vhodnou.
2. Při vypracování analýz uvedených v odstavci 1 mohou být Komisi nápomocni odborníci z členských států nebo jiní odborníci a profesní sdružení s odbornou kvalifikací v dané oblasti.
Komise dá všem členským státům možnost vyjádřit se k návrhům těchto analýz.
3. Komise projedná analýzy se zúčastněnými stranami, jakými jsou ENTSO-E, ENTSO-G, koordinační skupina pro otázky plynu a skupina pro zásobování ropou.
Článek 11
Přezkum
Do 23. července 2015 přezkoumá Komise provádění tohoto nařízení a předloží zprávu o výsledcích tohoto přezkumu Evropskému parlamentu a Radě. V přezkumu Komise mimo jiné posoudí možnost rozšíření působnosti tohoto nařízení i na těžbu plynu, ropy a uhlí.
Článek 12
Zrušení
Nařízení (ES) č. 736/96 se zrušuje.
Článek 13
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 24. června 2010.
TARYBOS REGLAMENTAS (ES, EURATOMAS) Nr. 617/2010
2010 m. birželio 24 d.
dėl pranešimo Komisijai apie energetikos infrastruktūros investicinius projektus Europos Sąjungoje ir dėl Reglamento (EB) Nr. 736/96 panaikinimo
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 337 straipsnį,
atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 187 straipsnį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,
kadangi:
(1)
Siekiant, kad Komisija galėtų vykdyti savo užduotis energetikos srityje, itin svarbu gauti duomenis apie bendrą investicijų į energetikos infrastruktūrą raidos Sąjungoje padėtį. Reguliariai gaudama atnaujintus duomenis ir informaciją, Komisija turėtų galėti atlikti būtinus palyginimus, vertinimus arba siūlyti tinkamais duomenimis ir tyrimais pagrįstas susijusias priemones, ypač dėl būsimos energijos pasiūlos ir paklausos pusiausvyros.
(2)
Per pastaruosius metus energetikos sektorius Sąjungoje ir už jos ribų gerokai pasikeitė, o investicijos į energetikos infrastruktūrą tapo labai svarbios užtikrinant energijos tiekimą Sąjungai ir vidaus rinkos veikimą bei Sąjungai pereinant prie mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų energetikos sistemos.
(3)
Susiklosčius naujoms aplinkybėms energetikos srityje, reikia nemažai investuoti į visų rūšių infrastruktūrą visuose energetikos sektoriuose, taip pat plėtoti rinkoje įsisavinamą naujų tipų infrastruktūrą ir naujas technologijas. Liberalizavus energetikos sektorių ir toliau integruojant vidaus rinką, vis svarbesnės tampa ūkinės veiklos vykdytojų investicijos. Tuo pačiu metu dėl naujų politikos reikalavimų, pavyzdžiui, tikslų, turinčių įtakos kuro balanso struktūrai, valstybių narių politika bus orientuojama į naują ir (arba) modernizuotą energetikos infrastruktūrą.
(4)
Todėl daugiau dėmesio reikėtų skirti investicijoms į energetikos infrastruktūrą Sąjungoje, ypač stengiantis numatyti problemas, populiarinti geriausią patirtį ir užtikrinti daugiau skaidrumo vystant būsimą Sąjungos energetikos sistemą.
(5)
Todėl Komisija, ypač Komisijos Energijos rinkos observatorija, turėtų turėti tikslius duomenis ir informaciją apie svarbiausių Sąjungos energetikos sistemos sudedamųjų dalių investicinius projektus, įskaitant eksploatavimo nutraukimo projektus.
(6)
Sąjungai ir būsimoms investicijoms yra svarbūs duomenys ir informacija apie numatomus gamybos, perdavimo ir saugojimo pajėgumo pokyčius ir įvairių energetikos sektorių projektus. Todėl būtina užtikrinti, kad Komisijai būtų pranešama apie investicinius projektus, pagal kuriuos pradėti statybos ar eksploatavimo nutraukimo darbai arba dėl kurių priimtas galutinis sprendimas dėl investavimo.
(7)
Pagal Euratomo sutarties 41 ir 42 straipsnius įmonės įpareigotos pranešti apie savo investicinius projektus. Tokią informaciją būtina papildyti, visų pirma, reguliariai teikiamomis investicinių projektų įgyvendinimo ataskaitomis. Tokios papildomos ataskaitos teikiamos nepažeidžiant Euratomo sutarties 41-44 straipsnių.
(8)
Kad Komisija turėtų nuoseklų būsimų visos Sąjungos energetikos sistemos pokyčių vaizdą, būtina suderinta investicinių projektų ataskaitų teikimo sistema, grindžiama atnaujintomis valstybių narių perduodamų oficialių duomenų ir informacijos kategorijomis.
(9)
Šiuo tikslu valstybės narės turėtų pranešti Komisijai duomenis ir informaciją apie jų teritorijoje, įskaitant tarpusavio jungtis su trečiosiomis šalimis, suplanuotus vykdyti arba vykdomus energetikos infrastruktūros investicinius projektus, susijusius su naftos, gamtinių dujų, elektros, įskaitant elektrą iš atsinaujinančiųjų išteklių, biodegalų gamyba, saugojimu ir perdavimu bei anglies dioksido surinkimu ir saugojimu. Atitinkamos įmonės turėtų būti įpareigotos pranešti valstybei narei šiuos duomenis ir informaciją.
(10)
Atsižvelgiant į energetikos sektoriaus investicinių projektų trukmę, pakaktų teikti ataskaitas kas dvejus metus.
(11)
Siekiant išvengti neproporcingos administracinės naštos ir kuo labiau sumažinti valstybių narių ir įmonių, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių, išlaidas, šiame reglamente turėtų būti numatyta galimybė valstybes nares ir įmones atleisti nuo ataskaitų teikimo įpareigojimo, jei lygiavertė informacija Komisijai pateikiama pagal energetikos sektoriui skirtus teisės aktus, kuriuos priima Sąjungos institucijos, kuriais siekiama konkurencingų Sąjungos energijos rinkų, tvarios Sąjungos energetikos sistemos ir energijos tiekimo Sąjungai saugumo. Todėl turėtų būti vengiama ataskaitų teikimo reikalavimų, nurodytų trečiajame vidaus rinkos elektros energijos ir gamtinių dujų teisės aktų rinkinyje, dubliavimo.
(12)
Siekdama tvarkyti duomenis, taip pat supaprastinti ir užtikrinti duomenų pranešimą, Komisija, ypač jos Energetikos rinkos observatorija, turėtų galėti imtis su tuo susijusių visų tinkamų priemonių, visų pirma taikyti integruotas IT priemones ir procedūras.
(13)
Asmenų apsauga valstybėms narėms tvarkant asmens duomenis reglamentuojama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB (1), o asmenų apsauga Komisijai tvarkant asmens duomenis reglamentuojama Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 45/2001 (2). Šis reglamentas toms nuostatoms įtakos neturi.
(14)
Valstybės narės arba jų įgalioti subjektai ir Komisija turėtų saugoti neskelbtinų komercinių duomenų ir informacijos konfidencialumą. Todėl valstybės narės arba jų įgalioti subjektai, prieš pateikdami tokius duomenis ir informaciją Komisijai, turėtų juos apibendrinti nacionaliniu lygiu, išskyrus duomenis ir informaciją, susijusius su tarpvalstybiniais perdavimo projektais. Prireikus Komisija turėtų toliau rinkti šiuos duomenis tokiu būdu, kad nebūtų atskleista jokia informacija apie pavienes įmones bei įrenginius ir kad jos nebūtų galima nustatyti.
(15)
Komisija, ypač jos Energetikos rinkos observatorija, turėtų reguliariai pateikti Sąjungos energetikos sistemos struktūros raidos ir perspektyvų įvairiuose sektoriuose tyrimą ir prireikus išsamesnį tam tikrų šios energetikos sistemos aspektų tyrimą. Toks tyrimas, visų pirma, turėtų padėti nustatyti galimus infrastruktūros ir investicijų trūkumus atsižvelgiant į energijos pasiūlos ir paklausos pusiausvyrą. Šiuo tyrimu taip pat turėtų būti prisidedama prie diskusijų apie energetikos infrastruktūrą Sąjungos lygiu; todėl jis turėtų būti perduotas Europos Parlamentui, Tarybai bei Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir su juo turėtų būti leista susipažinti suinteresuotosioms šalims.
(16)
Siekiant bendros nuomonės apie potencialius infrastruktūros trūkumus ir susijusią riziką ir daugiau skaidrumo, susijusio su būsimais pokyčiais, Komisijai gali padėti valstybių narių ekspertai arba kiti kompetentingi ekspertai.
(17)
Šiam reglamentui įgyvendinti būtinas technines priemones turėtų patvirtinti Komisija, kuo labiau remdamasi Komisijos reglamente (EB) Nr. 2386/96 (3), kuris taiko 1996 m. balandžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) 736/96 dėl Komisijos informavimo apie investicinius projektus naftos, gamtinių dujų ir elektros energijos sektoriuose (4), naudota pranešimo forma ir pasikonsultavusi su nacionaliniais ekspertais.
(18)
Kadangi atsižvelgiant į būtinų šio reglamento pakeitimų, siekiant jį pritaikyti šiandieniams iššūkiams energetikos srityje ir siekiant aiškumo, apimtį Reglamentas (EB) Nr. 736/96 turėtų būti panaikintas ir pakeistas nauju reglamentu,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Dalykas ir taikymo sritis
1. Šiuo reglamentu nustatoma bendroji sistema, kaip Komisijai pranešti duomenis ir informaciją apie energetikos infrastruktūros investicinius projektus naftos, gamtinių dujų, elektros energijos, įskaitant elektrą iš atsinaujinančiųjų išteklių, ir biodegalų sektoriuose, taip pat apie investicinius projektus, susijusius su šiuose sektoriuose susidarančio anglies dioksido surinkimu ir saugojimu.
2. Šis reglamentas taikomas priede išvardytų tipų investiciniams projektams, kurių statybos ar eksploatavimo nutraukimo darbai pradėti arba dėl kurių priimtas galutinis sprendimas dėl investavimo.
Be to, valstybės narės gali pateikti apytikrius duomenis ar preliminarią informaciją apie investicinius projektus, kurių tipai išvardyti priede, pagal kuriuos numatoma statybos darbus pradėti per penkerius metus, ir apie investicinius projektus, pagal kuriuos numatoma nutraukti eksploatavimą per trejus metus, tačiau dėl kurių dar nėra priimtas galutinis sprendimas dėl investavimo.
2 straipsnis
Terminų apibrėžtys
Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:
1)
infrastruktūra - su gamyba, perdavimu ir saugojimu susiję bet kurio tipo įrenginiai arba jų dalis;
2)
investiciniai projektai - projektai, kurių tikslas:
i)
pastatyti naują infrastruktūrą;
ii)
pertvarkyti, modernizuoti, padidinti arba sumažinti esamos infrastruktūros pajėgumą;
iii)
iš dalies arba visiškai nutraukti esamos infrastruktūros eksploatavimą;
3)
galutinis sprendimas dėl investavimo - sprendimas, priimtas įmonės lygiu siekiant galutinai paskirti lėšas projekto investavimo etapui; investavimo etapas reiškią etapą, kuriuo vyksta statybos arba eksploatavimo nutraukimo darbai ir patiriamos kapitalo išlaidos. Investavimo etapas neapima planavimo etapo, kuriuo projektas parengiamas įgyvendinti ir kuris apima, atitinkamais atvejais, įgyvendinamumo vertinimą, parengiamuosius bei techninius tyrimus ir licencijų bei leidimų gavimą, ir kuriuo patiriamos kapitalo išlaidos;
4)
vykdomi investiciniai projektai - investiciniai projektai, pagal kuriuos statyba pradėta ir patirta kapitalo išlaidų;
5)
eksploatavimo nutraukimas - etapas, kuriuo galutinai nutraukiamas infrastruktūros naudojimas;
6)
gamyba - elektros energijos gamyba ir degalų, įskaitant biodegalus, apdorojimas;
7)
perdavimas - energijos išteklių ar produktų arba anglies dioksido perdavimas tinklu, ypač:
i)
vamzdynais, išskyrus gavybos proceso vamzdynus ir vamzdynų dalis, kurių naudojimas daugiausia susijęs su vietiniu paskirstymu; ar
ii)
labai aukštos įtampos ir sujungtomis aukštos įtampos sistemomis, išskyrus sistemas, kurių naudojimas daugiausiai susijęs su vietiniu paskirstymu;
8)
saugojimas - ilgalaikis arba laikinas energijos arba energijos išteklių laikymas antžeminiuose arba požeminiuose infrastruktūros objektuose arba geologiniuose kloduose arba anglies dioksido laikymas požeminėse geologinėse formacijose;
9)
įmonė - bet kuris fizinis arba juridinis privatusis arba viešasis asmuo, kuris priima sprendimus dėl investicinių projektų arba juos įgyvendina;
10)
energijos ištekliai:
i)
pirminiai energijos ištekliai, tokie kaip nafta, gamtinės dujos arba akmens anglys;
ii)
pagaminti energijos ištekliai, tokie kaip elektros energija;
iii)
atsinaujinančiųjų išteklių energija, įskaitant hidroenergiją, biomasę, biodujas, vėją, saulę, potvynius, bangas ir geoterminę energiją; ir
iv)
energetikos produktai, pavyzdžiui, šviesieji naftos produktai ir biodegalai;
11)
specialusis subjektas - subjektas, kuriam pagal Sąjungos bet kuriam energetikos sektoriui skirtą teisę pavesta rengti ir priimti visos Sąjungos daugiamečius energetikos infrastruktūros tinklo plėtros ir investicinius planus, pavyzdžiui, Europos elektros energijos perdavimo sistemos operatorių tinklas (ENTSO-E), nurodytas 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 714/2009 dėl prieigos prie tarpvalstybinių elektros energijos mainų tinklo sąlygų (5) 4 straipsnyje ir Europos dujų perdavimo sistemos operatorių tinklas (ENTSO-G), nurodytas 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 715/2009 dėl teisės naudotis gamtinių dujų perdavimo tinklais sąlygų (6) 4 straipsnyje.
3 straipsnis
Duomenų pranešimas
1. Nuo 2011 m. sausio 1 d. ir po to kas dvejus metus valstybės narės arba subjektai, kurį jos įgaliojo atlikti šią užduotį, nesudarydami pernelyg didelės duomenų rinkimo ir ataskaitų teikimo naštos, sukaupia visus šiame reglamente nurodytus duomenis ir informaciją.
Duomenis ir susijusią šiame reglamente nurodytą projektų informaciją jos praneša Komisijai 2011 m., kurie yra pirmieji ataskaitiniai metai; po to ataskaitos teikiamos kas dvejus metus. Šis pranešimas pateikiamas suvestine forma, išskyrus duomenis ir atitinkamą informaciją, susijusią su tarpvalstybiniais perdavimo projektais.
Valstybės narės arba jų įgalioti subjektai sukauptus duomenis ir susijusią projektų informaciją pateikia iki atitinkamų ataskaitinių metų liepos 31 d.
2. Valstybės narės arba jų įgalioti subjektai yra atleidžiami nuo 1 dalyje nustatytų įpareigojimų, jeigu pagal energetikos sektoriui skirtą konkrečią Sąjungos teisę ar Euratomo sutartį ir tokia apimtimi, kokia juose numatyta:
a)
atitinkama valstybė narė arba jos įgaliotas subjektas duomenis arba informaciją, atitinkančius šiame reglamente nustatytus reikalavimus, jau pranešė Komisijai ir nurodė pranešimo dieną bei susijusį konkretų teisės aktą; ar
b)
specialiajam subjektui pavesta parengti daugiametį energetikos infrastruktūros investicijų planą Sąjungos lygiu ir jis tuo tikslu renka duomenis ir informaciją, atitinkančius šiame reglamente nustatytus reikalavimus. Šiuo atveju ir šio reglamento tikslais specialusis subjektas praneša Komisijai visus susijusius duomenis ir informaciją.
4 straipsnis
Duomenų šaltiniai
Atitinkamos įmonės iki kiekvienų ataskaitinių metų birželio 1 d. praneša 3 straipsnyje nurodytus duomenis arba informaciją toms valstybėms narėms arba jų įgaliotiems subjektams, kurių teritorijoje jos ketina įgyvendinti investicinius projektus. Pranešami susijusių ataskaitinių metų kovo 31 d. padėtį atspindintys duomenys arba informacija apie investicinius projektus.
Pirma pastraipa įmonėms netaikoma, jei atitinkama valstybė narė nutaria 3 straipsnyje nurodytus duomenis ir informaciją Komisijai pateikti kitais būdais.
5 straipsnis
Pranešimo turinys
1. 3 straipsnyje numatytuose pranešimuose apie investicinius projektus, kurių tipai išvardyti priede, prireikus nurodoma:
a)
planuojamo arba kuriamo pajėgumo apimtis;
b)
planuojamos arba kuriamos infrastruktūros arba pajėgumo tipas ir svarbiausios ypatybės, įskaitant tarpvalstybinių perdavimo projektų vietą, jeigu taikoma;
c)
tikėtini eksploatavimo pradžios metai;
d)
naudojamų energijos išteklių tipas;
e)
įrenginiai, pajėgūs reaguoti į tiekimo saugumo krizes, pavyzdžiui, atgalinius srautus ar degalų rūšies keitimą užtikrinanti įranga; ir
f)
anglies dioksido surinkimo sistemų įranga arba anglies dioksido surinkimą ir saugojimą užtikrinantys modernizavimo mechanizmai.
2. 3 straipsnyje numatytuose pranešimuose apie bet kurį siūlomą pajėgumo eksploatavimo nutraukimą nurodoma:
a)
atitinkamos infrastruktūros ypatybės ir pajėgumas; ir
b)
tikėtini eksploatavimo nutraukimo metai.
3. Visuose pagal 3 straipsnį teikiamuose pranešimuose prireikus nurodoma įdiegto gamybos, perdavimo ir saugojimo pajėgumo, kuris jau eksploatuojamas atitinkamų ataskaitinių metų pradžioje arba kurio eksploatavimas yra nutrauktas daugiau nei trejiems metams, bendra apimtis.
Valstybės narės, jų įgalioti subjektai arba 3 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytas specialusis subjektas savo pranešimus gali papildyti svarbiomis pastabomis, pavyzdžiui, pastabomis dėl vėlavimo arba kliūčių įgyvendinti investicinius projektus.
6 straipsnis
Duomenų kokybė ir viešumas
1. Valstybės narės, jų įgalioti subjektai arba, prireikus, specialieji subjektai siekia užtikrinti, kad duomenys ir informacija, kuriuos jie praneša Komisijai, būtų kokybiški, tinkami, tikslūs, aiškūs ir nuoseklūs bei pateikiami laiku.
Jei duomenis ir informaciją teikia specialieji subjektai, prie pranešamų duomenų ir informacijos gali būti pridedamos atitinkamos valstybių narių pastabos.
2. Komisija gali paskelbti pagal šį reglamentą perduotus duomenis ir informaciją, ypač 10 straipsnio 3 dalyje nurodytus tyrimus, jei tokie duomenys ir informacija skelbiami suvestine forma ir neatskleidžiama jokia informacija apie pavienes įmones bei įrenginius ir jos negalima nustatyti.
3. Valstybės narės, Komisija arba jų įgalioti subjektai - kiekvienas jų saugo turimų neskelbtinų komercinių duomenų arba informacijos konfidencialumą.
7 straipsnis
Įgyvendinamosios nuostatos
Laikydamasi šiuo reglamentu nustatytų ribų, Komisija iki 2010 m. spalio 31 d. priima šiam reglamentui įgyvendinti būtinas nuostatas, susijusias su, 3 ir 5 straipsniuose nurodyto duomenų ir informacijos pranešimo forma ir kitais techniniais duomenimis.
8 straipsnis
Duomenų tvarkymas
Komisija atsako už tai, kad būtų kuriami, techninėje įrangoje laikomi, valdomi ir prižiūrimi IT ištekliai, būtini pagal šį reglamentą Komisijai pranešamiems duomenims ar informacijai apie energetikos infrastruktūrą priimti, laikyti ir tvarkyti.
9 straipsnis
Asmenų apsauga tvarkant duomenis
Šiuo reglamentu nepažeidžiama Sąjungos teisė ir, visų pirma, nekeičiami Direktyvoje 95/46/EB nustatyti valstybių narių įpareigojimai, susiję su asmens duomenų tvarkymu, arba pagal Reglamentą (EB) Nr. 45/2001 privalomi Sąjungos institucijų ir įstaigų įpareigojimai, susiję su asmens duomenų tvarkymu joms vykdant savo pareigas.
10 straipsnis
Stebėsena ir ataskaitų teikimas
1. Remdamasi perduotais duomenimis ir informacija, taip pat prireikus kitais duomenų šaltiniais, įskaitant Komisijos pirktus duomenis, ir atsižvelgdama į atitinkamus tyrimus, pavyzdžiui, daugiamečius dujų ir elektros energijos tinklo plėtros planus, Komisija kas dvejus metus siunčia Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei paskelbia Sąjungos energetikos sistemos struktūros raidos ir perspektyvų įvairiuose sektoriuose tyrimą. Šiuo tyrimu siekiama, visų pirma:
a)
nustatyti galimus būsimus energijos paklausos ir pasiūlos neatitikimus, kurie yra svarbūs Sąjungos energetikos politikos požiūriu;
b)
nustatyti kliūtis investuoti ir populiarinti geriausią praktiką siekiant jas pašalinti; ir
c)
esamiems ir potencialiems rinkos dalyviams užtikrinti daugiau skaidrumo.
Komisija taip pat gali pateikti tokiais duomenimis ir informacija pagrįstą specialų tyrimą, jei tai būtina arba tikslinga.
2. Parengti šio straipsnio 1 dalyje nurodytus tyrimus Komisijai gali padėti valstybių narių ekspertai ir (arba) kiti ekspertai, profesinės asociacijos, turintys specialią kompetenciją atitinkamoje srityje.
Komisija visoms valstybėms narėms suteikia galimybę pateikti pastabas dėl tyrimų projektų.
3. Komisija aptaria tyrimus su suinteresuotosiomis šalimis, pavyzdžiui, ENTSO-E, ENTSO-G, Dujų koordinavimo grupe ir Naftos tiekimo grupe.
11 straipsnis
Peržiūra
Iki 2015 m. liepos 23 d. Komisija peržiūri šio reglamento įgyvendinimą ir Europos Parlamentui bei Tarybai pateikia šios peržiūros rezultatų ataskaitą. Peržiūros metu Komisija, inter alia, nagrinėja taikymo srities išplėtimo, siekiant įtraukti dujų, naftos ir akmens anglių gavybą, galimybes.
12 straipsnis
Panaikinimas
Reglamentas (EB) Nr. 736/96 panaikinamas.
13 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Liuksemburge 2010 m. birželio 24 d.