NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1077/2011
ze dne 25. října 2011,
kterým se zřizuje Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 74, čl. 77 odst. 2 písm. a) a b), čl. 78 odst. 2 písm. e), čl. 79 odst. 2 písm. c), čl. 82 odst. 1 písm. d), čl. 85 odst. 1, čl. 87 odst. 2 písm. a) a čl. 88 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Schengenský informační systém druhé generace (SIS II) byl zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) (2) a rozhodnutím Rady 2007/533/SVV ze dne 12. června 2007 o zřízení, provozování a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) (3). Nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV stanoví, že během přechodného období odpovídá za provozní řízení centrálního SIS II Komise. Po uplynutí přechodného období má za řízení centrálního SIS II a některých aspektů komunikační infrastruktury odpovídat řídící orgán.
(2)
Vízový informační systém (VIS) byl zřízen rozhodnutím Rady 2004/512/ES ze dne 8. června 2004 o zřízení Vízového informačního systému (VIS) (4). Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 ze dne 9. července 2008 o Vízovém informačním systému (VIS) a o výměně údajů o krátkodobých vízech mezi členskými státy (nařízení o VIS) (5) stanoví, že během přechodného období odpovídá za provozní řízení VIS Komise. Po uplynutí přechodného období má za provozní řízení centrálního VIS a národních rozhraní a za některé aspekty komunikační infrastruktury odpovídat řídící orgán.
(3)
Eurodac byl zřízen nařízením Rady (ES) č. 2725/2000 ze dne 11. prosince 2000 o zřízení systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování Dublinské úmluvy (6). Nařízení Rady (ES) č. 407/2002 (7) stanoví nezbytná prováděcí pravidla.
(4)
Je nezbytné zřídit řídící orgán s cílem zajistit provozní řízení SIS II, VIS, Eurodacu a některých aspektů komunikační infrastruktury po uplynutí přechodného období a případně dalších rozsáhlých systémů informačních technologií (dále jen „informační systémy“) v rámci prostoru svobody, bezpečnosti a práva, což předpokládá přijetí samostatných legislativních nástrojů.
(5)
V zájmu dosažení synergií je nezbytné umožnit provozní řízení těchto rozsáhlých informačních systémů v jediném subjektu, a tak využít úspor z rozsahu, dosáhnout kritické míry a zajistit co nejvyšší využití kapitálu a lidských zdrojů.
(6)
Evropský parlament a Rada ve společných prohlášeních připojených k legislativním nástrojům pro SIS II a VIS vyzvaly Komisi, aby po posouzení dopadů předložila nezbytné legislativní návrhy na svěření dlouhodobého provozního řízení centrálního SIS II a některých aspektů komunikační infrastruktury, jakož i VIS, zvláštní agentuře.
(7)
Řídící orgán by měl být právně, administrativně a finančně samostatný, a proto by měl být zřízen v podobě regulační agentury (dále jen „agentura“), která má právní subjektivitu. Jak bylo dohodnuto, mělo by být sídlo agentury v Tallinu v Estonsku. Protože však úkoly spojené s technickým vývojem SIS II a VIS a přípravou na jejich provozní řízení jsou prováděny ve Štrasburku ve Francii a zálohové místo pro tyto informační systémy je umístěno v Sankt Johann im Pongau v Rakousku, mělo by tomu tak být i nadále. Na těchto dvou místech by též měly být prováděny úkoly spojené s technickým vývojem a provozním řízením Eurodacu (Štrasburk) a zřízeno zálohové místo pro Eurodac (Sankt Johann im Pongau). Na těchto dvou místech by měly také probíhat technický vývoj a provozní řízení jiných rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, a pokud je tak stanoveno v příslušném legislativním nástroji, by se mělo nalézat zálohové místo schopné zajistit fungování rozsáhlého informačního systému v případě jeho selhání.
(8)
Úkoly řídícího orgánu stanovené v nařízeních (ES) č. 1987/2006 a (ES) č. 767/2008 by proto měla vykonávat agentura. Tyto úkoly zahrnují další technický vývoj.
(9)
V souladu s nařízením (ES) č. 2725/2000 a (ES) č. 407/2002 byla v Komisi zřízena ústřední jednotka odpovědná za provoz ústřední databáze Eurodacu a další související úkoly. V zájmu využití synergií by měla agentura převzít od Komise její úkoly související s provozním řízením Eurodacu, včetně některých úkolů souvisejících s komunikační infrastrukturou, a to ode dne, kdy zahájí činnost.
(10)
Ústřední funkcí agentury by mělo být plnění úkolů provozního řízení SIS II, VIS a Eurodacu, a bude-li tak rozhodnuto, i dalších rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Agentura by rovněž měla odpovídat za technická opatření nenormativní povahy, která jsou nezbytná v zájmu úkolů, jež jsou agentuře svěřeny. Touto odpovědností by neměly být dotčeny normativní úkoly vyhrazené Komisi jednající samostatně nebo s pomocí výboru v příslušných legislativních nástrojích upravujících systémy, jejichž provozní řízení je svěřeno agentuře.
(11)
Kromě toho by agentura měla vykonávat úkoly související s odbornou přípravou zaměřenou na technickou stránku používání SIS II, VIS, Eurodacu a dalších rozsáhlých informačních systémů, které by jí mohly být v budoucnu svěřeny.
(12)
Dále by agentura mohla odpovídat rovněž za přípravu, vývoj a provozní řízení dodatečných rozsáhlých informačních systémů na základě článků 67 až 89 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“). Tyto úkoly by agentuře měly být svěřeny pouze pozdějšími a zvláštními legislativními nástroji, jimž bude předcházet posouzení dopadů.
(13)
Agentura by měla v souladu s čl. 49 odst. 6 písm. a) nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (8), zodpovídat za sledování výzkumu a za provádění pilotních projektů pro rozsáhlé informační systémy na základě článků 67 až 89 Smlouvy o fungování EU a na výslovnou a konkrétní žádost Komise. Bude-li agentura pověřena prováděním pilotního projektu, měla by věnovat zvláštní pozornost strategii Evropské unie pro správu informací.
(14)
Pověřením agentury provozním řízením rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva by neměla být dotčena zvláštní pravidla platná pro tyto systémy. Zejména se na každý rozsáhlý informační systém, jehož provozním řízením je agentura pověřena, plně vztahují zvláštní pravidla upravující účel, přístupová práva, bezpečnostní opatření a další požadavky na ochranu údajů.
(15)
V zájmu účinné kontroly fungování agentury by v její správní radě měly být zastoupeny členské státy a Komise. Správní radě by měly být svěřeny nezbytné funkce, zejména k přijetí ročního pracovního programu, plnění jejích funkcí spojených s rozpočtem agentury, přijímání finančních předpisů platných pro agenturu, jmenování výkonného ředitele a stanovení postupů, jimiž výkonný ředitel přijímá rozhodnutí týkající se provozních úkolů agentury.
(16)
Pokud jde o SIS II, měly by mít Evropský policejní úřad (Europol) a Evropská jednotka pro soudní spolupráci (Eurojust), jež mají na základě rozhodnutí 2007/533/SVV právo přístupu k údajům uloženým v SIS II a právo jejich přímého vyhledávání, status pozorovatelů na zasedáních správní rady v případech, kdy je na pořadu jednání otázka související s uplatňováním rozhodnutí 2007/533/SVV. Europol a Eurojust by měly mít možnost jmenovat každý svého zástupce do poradní skupiny pro SIS II, zřízené tímto nařízením.
(17)
Pokud jde o VIS, měl by mít Europol rovněž status pozorovatele na zasedáních správní rady v případech, kdy je na pořadu jednání otázka související s uplatňováním rozhodnutí Rady 2008/633/SVV ze dne 23. června 2008 o konzultačním přístupu určených orgánů členských států a Europolu do Vízového informačního systému (VIS) pro účely prevence, odhalování a vyšetřování teroristických trestných činů a jiných závažných trestných činů (9). Europol by měl mít možnost jmenovat svého zástupce do poradní skupiny pro VIS, zřízené tímto nařízením.
(18)
Členské státy by měly mít ve správní radě agentury hlasovací práva související s určitým rozsáhlým informačním systémem, pokud jsou podle práva Unie vázány kterýmkoli z legislativních nástrojů upravujících vývoj, zřízení, provoz a používání daného systému. Hlasovací práva v souvislosti s určitým rozsáhlým informačním systémem by mělo mít i Dánsko, pokud se v souladu s článkem 4 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) a ke Smlouvě o fungování EU (dále jen „Protokol o postavení Dánska“) rozhodne ve svém vnitrostátním právu provést legislativní nástroj upravující vývoj, zřízení, provoz a používání daného systému.
(19)
Členské státy by měly jmenovat zástupce do poradní skupiny pro určitý rozsáhlý informační systém, pokud jsou podle práva Unie vázány kterýmkoli z legislativních nástrojů upravujících vývoj, zřízení, provoz a používání daného systému. Dále by zástupce do poradní skupiny pro určitý rozsáhlý informační systém mělo jmenovat Dánsko, pokud se v souladu s článkem 4 Protokolu o postavení Dánska rozhodne ve svém vnitrostátním právu provést legislativní nástroj upravující vývoj, zřízení, provoz a používání daného systému.
(20)
Aby byla zaručena plná samostatnost a nezávislost agentury, měla by obdržet samostatný rozpočet s příjmy ze souhrnného rozpočtu Evropské unie. Financování agentury by mělo podléhat schválení rozpočtovým orgánem ve smyslu bodu 47 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a o řádném finančním řízení (10). Je třeba uplatňovat rozpočtový postup Unie a postup Unie pro udělení absolutoria. Audit účetnictví a legality a správnosti uskutečněných operací by měl provádět Účetní dvůr.
(21)
V rámci jejich příslušných pravomocí by agentura měla spolupracovat s ostatními agenturami Unie, zejména agenturami zřízenými v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, a zvláště s Agenturou Evropské unie pro základní práva. Pokud jde o bezpečnost sítí, měla by případně konzultovat také Evropskou agenturu pro bezpečnost sítí a informací a zohledňovat její doporučení.
(22)
Při zajišťování vývoje a provozního řízení rozsáhlých informačních systémů by se agentura měla řídit evropskými a mezinárodními normami s přihlédnutím k nejvyšším odborným požadavkům, zejména ke strategii Evropské unie pro správu informací.
(23)
Na zpracování osobních údajů agenturou by se mělo vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (11). Evropský inspektor ochrany údajů by měl mít možnost získat od agentury přístup k veškerým informacím nezbytným pro svá šetření. V souladu s článkem 28 nařízení (ES) č. 45/2001 Komise konzultovala evropského inspektora pro ochranu údajů, jenž vydal stanovisko dne 7. prosince 2009.
(24)
V zájmu zajištění transparentního fungování agentury by se na agenturu mělo vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (12). V souladu s článkem 228 Smlouvy o fungování EU by činnosti agentury měly podléhat přezkumu evropského veřejného ochránce práv.
(25)
Na agenturu by se mělo vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (13); agentura by měla přistoupit k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (14).
(26)
Hostitelské členské státy agentury by měly zajistit co nejvhodnější podmínky k zajištění jejího řádného fungování, například prostřednictvím mnohojazyčného a evropsky orientovaného vzdělávání a vhodných dopravních spojení.
(27)
S cílem zajistit otevřené a transparentní podmínky zaměstnávání a rovné zacházení se zaměstnanci by se na zaměstnance a výkonného ředitele agentury měl vztahovat služební řád úředníků Evropské unie (dále jen „služební řád úředníků“) a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropské unie (dále jen „pracovní řád“), stanovené v nařízení (EHS, Eutratom, ESUO) č. 259/68 (15) (společně dále jen „služební řád“), včetně pravidel týkajících se služebního tajemství a jiných srovnatelných povinností zachovat důvěrnost.
(28)
Agentura je subjekt zřízený Unií ve smyslu čl. 185 odst. 1 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002, a proto by měla přijmout své finanční předpisy v souladu s uvedeným nařízením.
(29)
Na agenturu by se mělo vztahovat nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 (16).
(30)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž zřízení agentury na úrovni Unie odpovědné za provozní řízení a případně vývoj rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinků opatření lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(31)
Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady uznávané Listinou základních práv Evropské unie v souladu s čl. 6 odst. 1 Smlouvy o EU.
(32)
V souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto nařízení navazuje na schengenské acquis, pokud jde o SIS II a VIS, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců ode dne přijetí tohoto nařízení, zda je provede ve svém vnitrostátním právu. V souladu s článkem 3 Dohody mezi Evropským společenstvím a Dánským královstvím o kritériích a mechanismech pro určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v Dánsku nebo jiném členském státě Evropské unie a o systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování Dublinské úmluvy (17) má Dánsko Komisi oznámit, zda provede obsah tohoto nařízení, pokud jde o Eurodac.
(33)
Pokud jde o jeho ustanovení související se SIS II ve smyslu úpravy obsažené v rozhodnutí 2007/533/SVV, účastní se Spojené království tohoto nařízení v souladu s čl. 5 odst. 1 Protokolu (č. 19) o schengenském acquis začleněném do rámce Evropské unie, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU (dále jen „Protokol o schengenském acquis“), a v souladu s čl. 8 odst. 2 rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (18).
Pokud jde o jeho ustanovení související se SIS II ve smyslu úpravy obsažené v nařízení (ES) č. 1987/2006 a s VIS, jež rozvíjejí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se Spojené království neúčastní v souladu s rozhodnutím 2000/365/ES, požádalo Spojené království v souladu s článkem 4 Protokolu o schengenském acquis dopisem ze dne 5. října 2010 určeným předsedovi Rady o povolení účastnit se přijímání tohoto nařízení. Na základě článku 1 rozhodnutí Rady 2010/779/EU ze dne 14. prosince 2010 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis týkající se zřízení Evropské agentury pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v rámci prostoru svobody, bezpečnosti a práva (19) bylo Spojenému království povoleno, aby se tohoto nařízení účastnilo. Pokud jde dále o jeho ustanovení související s Eurodacem, oznámilo Spojené království v souladu s článkem 3 Protokolu (č. 21) o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU (dále jen „Protokol o postavení Spojeného království a Irska“) dopisem ze dne 23. září 2009 určeným předsedovi Rady, že se chce účastnit přijímání a používání tohoto nařízení. Spojené království se tedy účastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení je pro ně závazné a použitelné.
(34)
Pokud jde o jeho ustanovení související se SIS II ve smyslu úpravy obsažené v nařízení (ES) č. 1987/2006 a s VIS, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis, jichž se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (20).
Irsko nepožádalo o účast na přijímání tohoto nařízení v souladu s článkem 4 Protokolu o schengenském acquis. Irsko se proto neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné, pokud jde o jeho opatření rozvíjející ta ustanovení schengenského acquis související se SIS II ve smyslu úpravy obsažené v nařízení (ES) č. 1987/2006 a s VIS.
Pokud jde o jeho ustanovení související s Eurodacem, neúčastní se Irsko v souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Spojeného království a Irska přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Jelikož za těchto okolností není možné zajistit použitelnost tohoto nařízení jako celku ve vztahu k Irsku, jak vyžaduje článek 288 Smlouvy o fungování EU, neúčastní se Irsko přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné, aniž jsou dotčena jeho práva plynoucí z výše uvedených protokolů.
(35)
Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis, pokud jde o SIS II a VIS, ve smyslu Dohody uzavřené Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (21), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A, B a G rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 o některých opatřeních pro uplatňování uvedené dohody (22). Pokud jde o Eurodac, představuje toto nařízení nové opatření související s Eurodacem ve smyslu Dohody mezi Evropským společenstvím a Islandskou republikou a Norským královstvím o kritériích a mechanismech určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo na Islandu nebo v Norsku (23). Proto by delegace Islandské republiky a Norského království měly být zastoupeny ve správní radě agentury, rozhodnou-li se provést toto nařízení ve svém vnitrostátním právu. K určení dalších podrobných pravidel umožňujících účast Islandské republiky a Norského království na činnostech agentury, například ohledně hlasovacích práv, je nutno uzavřít mezi Unií a těmito státy další ujednání.
(36)
Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis, pokud jde o SIS II a VIS, ve smyslu Dohody uzavřené Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (24), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A, B a G rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/146/ES (25). Pokud jde o Eurodac, představuje toto nařízení nové opatření související s Eurodacem ve smyslu Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o kritériích a mechanismech určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo ve Švýcarsku (26). Proto by delegace Švýcarské konfederace měla být zastoupena ve správní radě agentury, rozhodne-li se provést toto nařízení ve svém vnitrostátním právu. K určení dalších podrobných pravidel umožňujících účast Švýcarské konfederace na činnostech agentury, například ohledně hlasovacích práv, je nutno uzavřít mezi Unií a Švýcarskou konfederací další ujednání.
(37)
Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis, pokud jde o SIS II a VIS, ve smyslu Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (27), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A, B a G rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2011/350/EU (28). Pokud jde o Eurodac, představuje toto nařízení nové opatření související s Eurodacem ve smyslu Protokolu mezi Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o kritériích a mechanismech určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo ve Švýcarsku (29). Proto by delegace Lichtenštejnského knížectví měla být zastoupena ve správní radě agentury. K určení dalších podrobných pravidel umožňujících účast Lichtenštejnského knížectví na činnostech agentury, například ohledně hlasovacích práv, je nutno uzavřít mezi Unií a Lichtenštejnským knížectvím další ujednání,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
PŘEDMĚT
Článek 1
Zřízení agentury
1. Zřizuje se Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (dále jen „agentura“).
2. Agentura odpovídá za provozní řízení Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II), Vízového informačního systému (VIS) a Eurodacu.
3. Agenturu lze rovněž pověřit přípravou, vývojem a provozním řízením rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva jiných než uvedených v odstavci 2, pokud tak stanoví příslušné legislativní nástroje založené na článcích 67 až 89 Smlouvy o fungování EU, případně s přihlédnutím k vývoji ve výzkumu ve smyslu článku 8 tohoto nařízení a k výsledkům pilotních projektů ve smyslu článku 9 tohoto nařízení.
4. Provozní řízení zahrnuje veškeré úkoly nezbytné pro zachování funkčnosti rozsáhlých informačních systémů v souladu se zvláštními předpisy, jež se na každý z nich vztahují, a to včetně zodpovědnosti za komunikační infrastrukturu, kterou užívají. Tyto rozsáhlé informační systémy si nevyměňují údaje ani neumožňují sdílení informací a poznatků, ledaže tak stanoví zvláštní právní základ.
Článek 2
Cíle
Aniž je dotčena odpovědnost Komise a členských států na základě legislativních nástrojů, jimiž se řídí rozsáhlé informační systémy, agentura zajišťuje:
a)
účinný, bezpečný a nepřetržitý provoz rozsáhlých informačních systémů;
b)
účinné a finančně odpovědné řízení rozsáhlých informačních systémů;
c)
patřičnou úroveň služeb uživatelům rozsáhlých informačních systémů;
d)
plynulý a nepřetržitý provoz;
e)
vysokou úroveň ochrany údajů v souladu s platnými pravidly, včetně zvláštních předpisů pro každý z rozsáhlých informačních systémů;
f)
vhodnou úroveň zabezpečení údajů a fyzické bezpečnosti v souladu s platnými pravidly, včetně zvláštních předpisů pro každý z rozsáhlých informačních systémů; a
g)
používání struktury projektového řízení vhodné k účinnému vývoji rozsáhlých informačních systémů.
KAPITOLA II
ÚKOLY
Článek 3
Úkoly související se SIS II
V souvislosti se SIS II plní agentura:
a)
úkoly svěřené řídícímu orgánu nařízením (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutím 2007/533/SVV a
b)
úkoly související s odbornou přípravou zaměřenou na používání SIS II, zejména pro zaměstnance SIRENE (SIRENE - Supplementary Information Request at National Entries), a s odbornou přípravou pro odborníky zaměřenou na technické aspekty SIS II v rámci schengenského hodnocení.
Článek 4
Úkoly související s VIS
V souvislosti s VIS plní agentura:
a)
úkoly svěřené řídícímu orgánu nařízením (ES) č. 767/2008 a rozhodnutím 2008/633/SVV a
b)
úkoly související s odbornou přípravou zaměřenou na technické aspekty používání VIS.
Článek 5
Úkoly související s Eurodacem
V souvislosti s Eurodacem plní agentura:
a)
úkoly svěřené Komisi jakožto orgánu odpovědnému za provozní řízení Eurodacu v souladu s nařízeními (ES) č. 2725/2000 a (ES) č. 407/2002;
b)
úkoly související s komunikační infrastrukturou, totiž dozor, bezpečnost a koordinace vztahů mezi členskými státy a poskytovatelem; a
c)
úkoly související s odbornou přípravou zaměřenou na technické aspekty používání Eurodacu.
Článek 6
Úkoly související s vývojem a provozním řízením jiných rozsáhlých informačních systémů
Je-li agentuře svěřena příprava, vývoj a provozní řízení jiných rozsáhlých informačních systémů podle čl. 1 odst. 3, plní agentura podle potřeby úkoly související s odbornou přípravou zaměřenou na technické aspekty používání těchto systémů.
Článek 7
Úkoly související s komunikační infrastrukturou
1. Agentura vykonává úkoly související s komunikační infrastrukturou, které byly svěřeny řídícímu orgánu legislativními nástroji, které upravují vývoj, zřízení, provoz a používání rozsáhlých informačních systémů uvedených v čl. 1 odst. 2.
2. Podle legislativních nástrojů uvedených v odstavci 1 jsou úkoly související s komunikační infrastrukturou, včetně provozního řízení a bezpečnosti, rozděleny mezi agenturu a Komisi. V zájmu zajištění soudržnosti při výkonu svých příslušných úkolů uzavřou agentura a Komise provozní pracovní ujednání zachycené v memorandu o porozumění.
3. Komunikační infrastruktura musí být v zájmu ochrany před hrozbami a zajištění její bezpečnosti a bezpečnosti rozsáhlých informačních systémů, včetně údajů vyměňovaných jejím prostřednictvím, řádně řízena a kontrolována.
4. Je třeba přijmout vhodná opatření, včetně bezpečnostních plánů, zejména aby bylo možné zabránit neoprávněnému čtení, kopírování, úpravám nebo vymazávání osobních údajů během jejich přenosu nebo přepravy nosičů údajů, zejména prostřednictvím vhodných technik šifrování. Žádná operativní informace týkající se systému nesmí být rozeslána prostřednictvím komunikační infrastruktury nešifrovaně.
5. Úkoly související s provozním řízením komunikační infrastruktury lze svěřit vnějším soukromoprávním subjektům podle nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002. V takovém případě je poskytovatel sítě povinen dodržovat bezpečnostní opatření podle odstavce 4 a nesmí mít žádný přístup k operativním údajům SIS II, VIS nebo Eurodacu ani k výměně údajů související se SIS II prostřednictvím SIRENE.
6. Aniž jsou dotčeny stávající smlouvy týkající se sítí SIS II, VIS a Eurodacu, zůstává správa šifrovacích klíčů v pravomoci agentury a nelze ji zadat žádnému vnějšímu soukromoprávnímu subjektu.
Článek 8
Sledování výzkumu
1. Agentura sleduje vývoj ve výzkumu, který je důležitý pro provozní řízení SIS II, VIS, Eurodacu a jiných rozsáhlých informačních systémů.
2. Agentura o vývoji uvedeném v odstavci 1 pravidelně informuje Evropský parlament, Radu, Komisi a v případech, kdy se jedná o otázky ochrany údajů, také evropského inspektora ochrany údajů.
Článek 9
Pilotní projekty
1. Pouze na výslovnou a konkrétní žádost Komise, jež nejméně tři měsíce předem uvědomila Evropský parlament a Radu, a po rozhodnutí správní rady může agentura v souladu s čl. 12 odst. 1 písm. l) tohoto nařízení provádět pilotní projekty uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a) nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 v zájmu vývoje či provozního řízení rozsáhlých informačních systémů na základě článků 67 až 89 Smlouvy o fungování EU.
Agentura pravidelně informuje Evropský parlament, Radu a v případech, kdy se jedná o otázky ochrany údajů, také evropského inspektora ochrany údajů o vývoji pilotních projektů uvedených v prvním pododstavci.
2. Finanční prostředky na pilotní projekty na žádost Komise se zaznamenávají do rozpočtu pro nejvýše dva po sobě následující rozpočtové roky.
KAPITOLA III
STRUKTURA A ORGANIZACE
Článek 10
Právní postavení
1. Agentura je subjektem Unie a má právní subjektivitu.
2. Agentura má v každém členském státě nejširší způsobilost k právním úkonům, kterou jeho vnitrostátní právo přiznává právnickým osobám. Zejména může nabývat a zcizovat movitý a nemovitý majetek a vystupovat před soudem. Může rovněž uzavírat dohody o svém sídle a místech působení zřízených v souladu s odstavcem 4 se členským státem, na jehož území se sídlo a technická nebo zálohová místa nacházejí (dále jen „hostitelský členský stát“).
3. Agenturu zastupuje její výkonný ředitel.
4. Sídlo agentury je v Tallinu v Estonsku.
Úkoly související s vývojem a provozním řízením podle čl. 1 odst. 3 a článků 3, 4, 5 a 7 se provádějí ve Štrasburku ve Francii.
Zálohové místo schopné zajistit provoz rozsáhlého informačního systému v případě jeho selhání bude instalováno v Sankt Johann im Pongau v Rakousku, stanoví-li existenci zálohového místa legislativní nástroj upravující jeho vývoj, zřízení, provoz a používání.
Článek 11
Struktura
1. Řídící a správní struktura Agentury se skládá ze:
a)
správní rady;
b)
výkonného ředitele;
c)
poradních skupin.
2. Struktura agentury rovněž zahrnuje:
a)
inspektora ochrany údajů;
b)
úředníka pro bezpečnost;
c)
účetního.
Článek 12
Funkce správní rady
1. Aby bylo zajištěno, že agentura plní své úkoly, správní rada:
a)
jmenuje, a je-li to vhodné, odvolává výkonného ředitele v souladu s článkem 18;
b)
vykonává disciplinární pravomoc nad výkonným ředitelem a dohlíží na jeho činnost včetně provádění rozhodnutí správní rady;
c)
po konzultaci s Komisí stanoví organizační strukturu agentury;
d)
po konzultaci s Komisí stanoví jednací řád agentury;
e)
na návrh výkonného ředitele schvaluje dohodu o sídle agentury a dohody o technických a zálohových místech zřízených v souladu s čl. 10 odst. 4, které podepisuje výkonný ředitel s hostitelskými členskými státy;
f)
po dohodě s Komisí přijímá potřebná prováděcí opatření uvedená v článku 110 služebního řádu úředníků;
g)
přijímá nezbytná prováděcí opatření o vysílání národních odborníků do agentury;
h)
po konzultaci s poradními skupinami uvedenými v článku 19 a po obdržení stanoviska Komise přijímá víceletý pracovní program založený na úkolech uvedených v kapitole II, přičemž základem pro tento program je návrh předložený výkonným ředitelem uvedeným v článku 17. Aniž je dotčen roční rozpočtový postup, zahrnuje víceletý pracovní program víceletý rozpočtový výhled a hodnocení ex ante, jež umožní stanovit strukturu cílů a jednotlivé fáze víceletého plánování;
i)
přijímá víceletý plán zaměstnanecké politiky a návrh ročního pracovního programu agentury a předkládá je do 31. března každého roku Komisi a rozpočtovému orgánu;
j)
po obdržení stanoviska Komise přijímá do 30. září každého roku dvoutřetinovou většinou svých členů s hlasovacím právem a v souladu s ročním rozpočtovým postupem a legislativním programem Unie v oblastech působnosti článků 67 až 89 Smlouvy o fungování EU roční pracovní program agentury na nadcházející rok; a zajišťuje předložení přijatého pracovního programu Evropskému parlamentu, Radě a Komisi a jeho zveřejnění;
k)
do 31. března každého roku přijímá výroční zprávu o činnosti agentury za předchozí rok, v níž zejména srovná dosažené výsledky s cíli ročního pracovního programu, a předkládá ji do 15. června téhož roku Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru; výroční zpráva o činnosti se zveřejní;
l)
plní funkce spojené s rozpočtem agentury podle článku 32, čl. 33 odst. 6 a článku 34, včetně zavádění pilotních projektů uvedených v článku 9;
m)
přijímá finanční předpisy použitelné pro agenturu v souladu s článkem 34;
n)
jmenuje účetního, který je při plnění svých povinností funkčně nezávislý;
o)
zajišťuje náležité následné kroky na základě zjištění a doporučení vyplývajících z různých zpráv o interním či externím auditu a hodnocení;
p)
přijímá potřebná bezpečnostní opatření, včetně bezpečnostního plánu a plánu pro pokračování v činnosti a odstraňování následků katastrof, s přihlédnutím k případným doporučením odborníků na bezpečnost účastnících se poradních skupin;
q)
jmenuje úředníka pro bezpečnost;
r)
jmenuje inspektora ochrany údajů v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001;
s)
do 22. května 2012 přijme praktická opatření k provedení nařízení (ES) č. 1049/2001;
t)
přijímá zprávy o technickém fungování SIS II podle čl. 50 odst. 4 nařízení (ES) č. 1987/2006 a čl. 66 odst. 4 rozhodnutí 2007/533/SVV a o technickém fungování VIS podle čl. 50 odst. 3 nařízení (ES) č. 767/2008 a čl. 17 odst. 3 rozhodnutí 2008/633/SVV;
u)
přijímá výroční zprávu o činnosti ústřední jednotky Eurodacu podle čl. 24 odst. 1 nařízení (ES) č. 2725/2000;
v)
vyjadřuje se ke zprávám evropského inspektora ochrany údajů o auditu podle článku 45 nařízení (ES) č. 1987/2006 a čl. 42 odst. 2 nařízení (ES) č. 767/2008 a zajišťuje patřičná opatření v návaznosti na audit;
w)
zveřejňuje statistiky související se SIS II podle čl. 50 odst. 3 nařízení (ES) č. 1987/2006 a čl. 66 odst. 3 rozhodnutí 2007/533/SVV;
x)
vypracovává statistiky o činnosti ústřední jednotky Eurodacu podle čl. 3 odst. 3 nařízení (ES) č. 2725/2000;
y)
zajišťuje každoroční zveřejnění seznamu příslušných orgánů, které jsou oprávněny přímo vyhledávat v údajích obsažených v SIS II, podle čl. 31 odst. 8 nařízení (ES) č. 1987/2006 a čl. 46 odst. 8 rozhodnutí 2007/533/SVV spolu se seznamem úřadů vnitrostátních systémů SIS II (N.SIS II) a centrál SIRENE podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1987/2006 a čl. 7 odst. 3 rozhodnutí 2007/533/SVV;
z)
zajišťuje každoroční zveřejnění seznamu určených orgánů podle čl. 15 odst. 2 nařízení (ES) č. 2725/2000;
aa)
vykonává veškeré další úkoly, které jí byly svěřeny v souladu s tímto nařízením.
2. Správní rada může radit výkonnému řediteli v jakékoli věci jednoznačně související s vývojem nebo provozním řízením rozsáhlých informačních systémů.
Článek 13
Složení správní rady
1. Správní rada se skládá z jednoho zástupce každého členského státu a dvou zástupců Komise.
2. Každý členský stát a Komise jmenují členy správní rady a jejich náhradníky do 22. ledna 2012. Po uplynutí této lhůty Komise správní radu svolá. Náhradníci zastupují členy v případě jejich nepřítomnosti.
3. Členové správní rady jsou jmenováni na základě vysoké úrovně svých relevantních zkušeností a odborných znalostí v oblasti rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, jakož i znalostí v oblasti ochrany údajů.
4. Funkční období členů činí čtyři roky. Mohou být jmenováni jednou opětovně. Po uplynutí svého funkčního období nebo v případě odstoupení zastávají členové svou funkci až do okamžiku, kdy je jejich jmenování obnoveno nebo kdy jsou nahrazeni.
5. Na činnostech agentury se podílejí země přidružené k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem. Každá z nich má ve správní radě jednoho zástupce a jednoho náhradníka.
Článek 14
Předsednictví správní rady
1. Správní rada volí ze svých členů předsedu a místopředsedu.
2. Funkční období předsedy a místopředsedy činí dva roky. Mohou být jmenováni jednou opětovně. Skončí-li však jejich členství ve správní radě v průběhu jejich funkčního období, zaniká týmž dnem bez dalšího též jejich funkce předsedy či místopředsedy.
3. Předseda a místopředseda jsou voleni pouze z těch členů správní rady, které jmenují členské státy, jež jsou podle práva Unie v plné míře vázány legislativními nástroji upravujícími vývoj, zřízení, provoz a používání všech rozsáhlých informačních systémů, jež agentura řídí.
Článek 15
Zasedání správní rady
1. Zasedání správní rady se svolávají na žádost:
a)
jejího předsedy;
b)
alespoň jedné třetiny jejích členů;
c)
Komise;
d)
výkonného ředitele.
Správní rada koná řádná zasedání nejméně jednou za šest měsíců.
2. Zasedání správní rady se účastní výkonný ředitel.
3. Členům správní rady mohou být nápomocni odborníci, kteří jsou členy poradních skupin.
4. Europol a Eurojust se mohou účastnit zasedání správní rady jako pozorovatelé, jsou-li na pořadu jednání otázky týkající se SIS II v souvislosti s uplatňováním rozhodnutí 2007/533/SVV. Europol se také může účastnit zasedání správní rady jako pozorovatel, jsou-li na pořadu jednání otázky týkající se VIS v souvislosti s uplatňováním rozhodnutí 2008/633/SVV.
5. Správní rada může přizvat kohokoli, jehož stanovisko může být důležité, aby se zúčastnil jejích schůzí jako pozorovatel.
6. Sekretariát správní rady zajišťuje agentura.
Článek 16
Hlasování
1. Aniž je dotčen odstavec 5 tohoto článku, čl. 12 odst. 1 písm. j) a čl. 18 odst. 1 a 7, přijímá správní rada svá rozhodnutí většinou hlasů všech svých členů s hlasovacím právem.
2. Aniž je dotčen odstavec 3, má každý člen ve správní radě jeden hlas.
3. Každý člen jmenovaný členským státem, který je podle práva Unie vázán kterýmkoli legislativním nástrojem upravujícím vývoj, zřízení, provoz a používání určitého rozsáhlého informačního systému řízeného agenturou, může hlasovat o otázce, která se tohoto rozsáhlého informačního systému týká.
Dále může o otázkách souvisejících s určitým rozsáhlým informačním systémem hlasovat Dánsko, pokud se v souladu s článkem 4 Protokolu o postavení Dánska rozhodne ve svém vnitrostátním právu provést legislativní nástroj upravující vývoj, zřízení, provoz a používání takového rozsáhlého informačního systému.
4. Pokud jde o země přidružené k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem, použije se článek 37.
5. V případě neshody mezi členy ohledně toho, zda výsledek hlasování má dopad na konkrétní rozsáhlý informační systém, se rozhodnutí o neexistenci dopadu přijímá dvoutřetinovou většinou.
6. Výkonný ředitel nehlasuje.
7. Jednací řád agentury stanoví podrobnější pravidla pro hlasování, zejména podmínky, za nichž může člen jednat v zastoupení jiného člena, a jakékoli případné požadavky na usnášeníschopnost.
Článek 17
Funkce a pravomoci výkonného ředitele
1. Agenturu řídí a zastupuje její výkonný ředitel.
2. Výkonný ředitel je při výkonu svých povinností nezávislý. Aniž jsou dotčeny příslušné pravomoci Komise a správní rady, výkonný ředitel nevyhledává ani nepřijímá pokyny od žádné vlády ani od žádného jiného subjektu.
3. Aniž je dotčen článek 12, nese výkonný ředitel plnou odpovědnost za plnění úkolů svěřených agentuře a podléhá postupu pro udělení absolutoria za plnění rozpočtu Evropským parlamentem.
4. Evropský parlament a Rada mohou výkonného ředitele vyzvat, aby podal zprávu o plnění svých úkolů.
5. Výkonný ředitel:
a)
zajišťuje běžnou správu agentury;
b)
zajišťuje fungování agentury v souladu s tímto nařízením;
c)
připravuje a provádí postupy, rozhodnutí, strategie, programy a činnosti schválené správní radou v mezích stanovených tímto nařízením, prováděcími pravidly k němu a použitelným právem;
d)
vytváří a zavádí účinný systém umožňující pravidelné sledování a hodnocení:
i)
rozsáhlých informačních systémů, včetně statistik, a
ii)
agentury, a to i z hlediska účinného a účelného dosahování jejích cílů;
e)
účastní se schůzí správní rady bez práva hlasovat;
f)
ve vztahu k zaměstnancům agentury vykonává pravomoci stanovené v čl. 20 odst. 3 a řídí personální záležitosti;
g)
aniž je dotčen článek 17 služebního řádu úředníků, stanoví požadavky na důvěrnost údajů k zajištění souladu s článkem 17 nařízení (ES) č. 1987/2006, článkem 17 rozhodnutí 2007/533/SVV a čl. 26 odst. 9 nařízení (ES) č. 767/2008 a k uplatňování vhodných pravidel služebního tajemství nebo jiných srovnatelných povinností zachovat důvěrnost pro všechny zaměstnance agentury, kteří musí pracovat s údaji Eurodacu;
h)
jedná a po schválení správní rady podepisuje dohodu o sídle agentury a dohody o technických a zálohových místech s vládami hostitelských členských států.
6. Výkonný ředitel předkládá správní radě ke schválení zejména návrhy:
a)
ročního pracovního programu agentury a její výroční zprávy o činnosti, po konzultaci poradních skupin;
b)
finančních předpisů použitelných pro agenturu;
c)
víceletého pracovního programu;
d)
rozpočtu na nadcházející rok, sestaveného podle činností,
e)
víceletého plánu zaměstnanecké politiky;
f)
rámců pro hodnocení uvedené v článku 31;
g)
praktických opatření k provedení nařízení (ES) č. 1049/2001;
h)
nezbytných bezpečnostních opatření, včetně bezpečnostního plánu a plánu pro pokračování v činnosti a odstraňování následků katastrof;
i)
zpráv o technickém fungování jednotlivých rozsáhlých informačních systémů uvedených v čl. 12 odst. 1 písm. t) a výroční zprávy o činnosti ústřední jednotky Eurodacu uvedené v čl. 12 odst. 1 písm. u), na základě výsledků monitorování a hodnocení,
j)
ročního zveřejňovaného seznamu příslušných orgánů, které jsou oprávněny přímo vyhledávat v údajích obsažených v SIS II, včetně seznamu úřadů N.SIS II a centrál SIRENE, podle čl. 12 odst. 1 písm. y) a seznamu orgánů uvedených v čl. 12 odst. 1 písm. z) tohoto nařízení.
7. Výkonný ředitel vykonává veškeré další úkoly v souladu s tímto nařízením.
Článek 18
Jmenování výkonného ředitele
1. Výkonného ředitele agentury jmenuje správní rada na funkční období pěti let ze seznamu způsobilých kandidátů vybraných na základě otevřeného výběrového řízení pořádaného Komisí. V tomto výběrovém řízení bude stanoveno, že se v Úředním věstníku Evropské unie i jinde zveřejní výzva k vyjádření zájmu. Správní rada může požadovat nové řízení, dojde-li k závěru, že žádný z kandidátů na seznamu není vhodný. Správní rada jmenuje výkonného ředitele na základě osobních zásluh, zkušeností v oblasti rozsáhlých informačních systémů a správních, finančních a manažerských dovedností, jakož i znalostí v oblasti ochrany údajů. Správní rada přijímá rozhodnutí o jmenování výkonného ředitele dvoutřetinovou většinou hlasů všech svých členů s hlasovacím právem.
2. Před jmenováním je kandidát vybraný správní radou pozván, aby vystoupil před příslušným výborem nebo příslušnými výbory Evropského parlamentu a odpověděl na otázky jejich členů. Po tomto vystoupení Evropský parlament přijme stanovisko, v němž vyjádří svůj názor na vybraného kandidáta. Správní rada uvědomí Evropský parlament o způsobu, jakým k jeho stanovisku přihlédla. Se stanoviskem je až do jmenování kandidáta nakládáno jako s důvěrným dokumentem obsahujícím osobní údaje.
3. V průběhu devíti měsíců před skončením pětiletého funkčního období provede správní rada za úzké konzultace s Komisí hodnocení, ve kterém zhodnotí zejména výsledky dosažené v prvním funkčním období výkonného ředitele a způsob, jakým byly dosaženy.
4. Správní rada může s přihlédnutím k hodnotící zprávě a pouze v případech odůvodněných cíli a úkoly agentury jednou prodloužit funkční období výkonného ředitele o nejvýše tři roky.
5. Správní rada uvědomí o svém záměru prodloužit funkční období výkonného ředitele Evropský parlament. V měsíci před takovým prodloužením je výkonný ředitel pozván, aby vystoupil před příslušným výborem či příslušnými výbory Evropského parlamentu a zodpověděl dotazy jejich členů.
6. Výkonný ředitel odpovídá správní radě.
7. Správní rada může výkonného ředitele odvolat. Přijímá toto rozhodnutí dvoutřetinovou většinou hlasů všech svých členů s hlasovacím právem.
Článek 19
Poradní skupiny
1. Správní radě poskytují odborné poznatky související s rozsáhlými informačními systémy, a zejména v rámci vypracovávání ročního pracovního programu a výroční zprávy o činnosti, tyto poradní skupiny:
a)
poradní skupina pro SIS II;
b)
poradní skupina pro VIS;
c)
poradní skupina pro Eurodac;
d)
jakákoli jiná poradní skupina pro určitý rozsáhlý informační systém, pokud tak stanoví příslušný legislativní nástroj upravující vývoj, zřízení, provoz a používání daného rozsáhlého informačního systému.
2. Každý členský stát, který je podle práva Unie vázán kterýmkoli legislativním nástrojem upravujícím vývoj, zřízení, provoz a používání určitého rozsáhlého informačního systému, a Komise jmenuje jednoho člena poradní skupiny pro daný rozsáhlý informační systém, a to na dobu tří let; členové mohou být jmenováni opakovaně.
Zástupce do poradní skupiny pro určitý rozsáhlý informační systém jmenuje rovněž Dánsko, pokud se v souladu s článkem 4 Protokolu o postavení Dánska rozhodne ve svém vnitrostátním právu provést legislativní nástroj upravující vývoj, zřízení, provoz a používání daného rozsáhlého informačního systému.
Každá země přidružená k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, opatření souvisejících s Eurodacem a opatření souvisejících s jinými rozsáhlými informačními systémy, jež se účastní některého rozsáhlého informačního systému, jmenuje člena poradní skupiny pro daný rozsáhlý informační systém.
3. Europol a Eurojust mohou každý jmenovat svého zástupce do poradní skupiny pro SIS II. Europol může také jmenovat svého zástupce do poradní skupiny pro VIS.
4. Členové správní rady nesmějí být členy žádné z poradních skupin. Výkonný ředitel či jeho zástupce jsou oprávněni účastnit se všech schůzí poradních skupin jako pozorovatelé.
5. Postupy pro fungování a spolupráci poradních skupin stanoví jednací řád agentury.
6. Při vypracovávání stanoviska se členové každé poradní skupiny vynasnaží dosáhnout shody. Není-li shody dosaženo, vyjadřuje stanovisko poradní skupiny odůvodněný postoj většiny členů. Zaznamenáno je rovněž odůvodněné menšinové stanovisko nebo stanoviska. Ustanovení čl. 16 odst. 3 a 4 se použijí obdobně. Členové zastupující země přidružené k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem mohou vyjadřovat svá stanoviska i k otázkám, o nichž nemají právo hlasovat.
7. Každý členský stát a každá země přidružená k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem usnadňují činnost poradních skupin.
8. Co se týká předsednictví poradních skupin, použije se obdobně článek 14.
KAPITOLA IV
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 20
Zaměstnanci
1. Na zaměstnance agentury a na jejího výkonného ředitele se vztahuje služební řád a pravidla společně přijatá orgány Unie pro jeho uplatňování.
2. Pro účely provádění služebního řádu je agentura pokládána za agenturu ve smyslu čl. 1a odst. 2 služebního řádu úředníků.
3. Agentura vykonává ve vztahu ke svým zaměstnancům pravomoci, které služební řád úředníků svěřuje orgánu oprávněnému ke jmenování a pracovní řád orgánu oprávněnému uzavírat smlouvy.
4. Zaměstnance agentury tvoří úředníci, dočasní zaměstnanci nebo smluvní zaměstnanci. Správní rada uděluje každoročně svůj souhlas v případech, kde by se smlouvy, jež má ředitel v úmyslu obnovit, staly podle pracovního řádu smlouvami na dobu neurčitou.
5. K plnění finančních úkolů, které jsou považovány za citlivé, nepřijímá agentura dočasné zaměstnance.
6. Komise a členské státy mohou do agentury vysílat na přechodnou dobu úředníky nebo národní odborníky. Za tímto účelem přijme správní rada nezbytná prováděcí pravidla, přičemž přihlédne k víceletému plánu zaměstnanecké politiky.
7. Aniž je dotčen článek 17 služebního řádu úředníků, uplatňuje agentura vhodná pravidla týkající se služebního tajemství nebo jiných srovnatelných povinností zachovat důvěrnost.
8. Správní rada po dohodě s Komisí přijímá potřebná prováděcí opatření uvedená v článku 110 služebního řádu úředníků.
Článek 21
Veřejný zájem
Členové správní rady, výkonný ředitel a členové poradních skupin se zavazují jednat ve veřejném zájmu. Za tímto účelem učiní každoročně závazné písemné veřejné prohlášení.
Seznam členů správní rady se zveřejní na internetových stránkách agentury.
Článek 22
Dohoda o sídle a dohody o technických a zálohových místech
Nezbytná ujednání týkající se umístění agentury v hostitelských členských státech a zařízení, jež tyto členské státy poskytnou, a zvláštní pravidla vztahující se v hostitelských členských státech na výkonného ředitele, členy správní rady, zaměstnance agentury a jejich rodinné příslušníky jsou stanovena v dohodě o sídle agentury a v dohodách o technických a zálohových místech mezi agenturou a hostitelskými členskými státy, které jsou uzavřeny po schválení správní radou.
Článek 23
Výsady a imunity
Na agenturu se vztahuje Protokol o výsadách a imunitách Evropské unie.
Článek 24
Odpovědnost
1. Smluvní odpovědnost agentury se řídí právem rozhodným pro danou smlouvu.
2. Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat na základě rozhodčí doložky ve smlouvě uzavřené agenturou.
3. V případě mimosmluvní odpovědnosti nahradí agentura v souladu s obecnými zásadami společnými právním řádům členských států veškerou škodu způsobenou jejími útvary nebo jejími zaměstnanci při výkonu jejich povinností.
4. Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat spory o náhradu škody podle odstavce 3.
5. Osobní odpovědnost zaměstnanců agentury vůči agentuře se řídí služebním řádem.
Článek 25
Jazykový režim
1. Na agenturu se vztahuje nařízení č. 1 ze dne 15. dubna 1958 o užívání jazyků v Evropském hospodářském společenství (30).
2. Aniž jsou dotčena rozhodnutí přijatá podle článku 342 Smlouvy o fungování EU, jsou roční pracovní program a výroční zpráva o činnosti podle čl. 12 odst. 1 písm. j) a k) vypracovávány ve všech úředních jazycích Unie.
3. Překladatelské služby potřebné pro činnost agentury poskytuje Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie.
Článek 26
Přístup k dokumentům
1. Na základě návrhu výkonného ředitele a nejpozději šest měsíců po 1. prosinci 2012 přijme správní rada pravidla upravující přístup k dokumentům agentury v souladu s nařízením (ES) č. 1049/2001.
2. Proti rozhodnutím přijatým agenturou podle článku 8 nařízení (ES) č. 1049/2001 lze podat stížnost evropskému veřejnému ochránci práv nebo žalobu k Soudnímu dvoru Evropské unie za podmínek stanovených v článcích 228 a 263 Smlouvy o fungování EU.
Článek 27
Informační a komunikační činnosti
1. Agentura komunikuje v souladu s legislativními nástroji upravujícími vývoj, zřízení, provoz a používání rozsáhlých informačních systémů, jakož i z vlastního podnětu agentury v oblastech vymezených jejími úkoly. Agentura zejména zajišťuje, aby kromě zveřejňování uvedeného v čl. 12 odst. 1 písm. j), k), w) a y) a čl. 33 odst. 8 veřejnost a každý zúčastněný subjekt rychle obdržely objektivní, spolehlivé a snadno srozumitelné informace o její práci.
2. Správní rada stanoví praktická opatření pro používání odstavce 1.
Článek 28
Ochrana údajů
1. Aniž jsou dotčena ustanovení o ochraně údajů obsažená v legislativních nástrojích upravujících vývoj, zřízení, provoz a používání rozsáhlých informačních systémů, na zpracování informací agenturou podle tohoto nařízení se vztahuje nařízení (ES) č. 45/2001.
2. Správní rada stanoví opatření pro uplatňování nařízení (ES) č. 45/2001 agenturou, zejména oddílu 8, který se týká inspektora ochrany údajů.
Článek 29
Bezpečnostní předpisy týkající se ochrany utajovaných skutečností a citlivých neutajovaných skutečností
1. Agentura uplatňuje bezpečnostní zásady stanovené v rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom ze dne 29. listopadu 2001, kterým se mění její jednací řád (31), včetně ustanovení o výměně, zpracování a uchovávání utajovaných skutečností a opatření v oblasti fyzické bezpečnosti.
2. Agentura rovněž uplatňuje bezpečnostní zásady týkající se zpracování citlivých neutajovaných skutečností, jak je přijala a provádí Komise.
3. V souladu s článkem 2 a s čl. 12 odst. 1 písm. p) správní rada rozhodne o vnitřní struktuře agentury, jež je nezbytná pro dodržování patřičných bezpečnostních zásad.
Článek 30
Zabezpečení agentury
1. Agentura odpovídá za bezpečnost a zachování pořádku v budovách, prostorech a na pozemcích, jež využívá. Agentura uplatňuje bezpečnostní zásady a příslušná ustanovení legislativních nástrojů upravujících vývoj, zřízení, provoz a používání rozsáhlých informačních systémů.
2. Hostitelské členské státy přijmou veškerá účinná a přiměřená opatření pro zachování pořádku a bezpečnosti v bezprostřední blízkosti budov, prostor a pozemků využívaných agenturou, poskytnou agentuře náležitou ochranu v souladu s příslušnou dohodou o sídle agentury a příslušnými dohodami o technických a zálohových místech a osobám pověřeným agenturou zaručí do těchto budov, prostor a na tyto pozemky volný přístup.
Článek 31
Hodnocení
1. Do tří let od 1. prosince 2012, a poté každé čtyři roky, provede Komise za úzké konzultace se správní radou hodnocení činnosti agentury. Cílem tohoto hodnocení je posoudit, jakým způsobem a do jaké míry agentura účinně přispívá k provoznímu řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva a plní úkoly stanovené v tomto nařízení. Toto hodnocení rovněž posoudí úlohu agentury v rámci strategie Unie zaměřené na koordinované, nákladově efektivní a soudržné informační prostředí na úrovni Unie, jež má být zpracována v následujících letech.
2. Komise vydá na základě hodnocení uvedeného v odstavci 1 a po konzultaci se správní radou doporučení o změnách tohoto nařízení, a to i za účelem jeho dalšího sladění se strategií Unie uvedenou v odstavci 1. Komise poté tato doporučení spolu se stanoviskem správní rady a příslušnými návrhy předá Evropskému parlamentu, Radě a evropskému inspektorovi ochrany údajů.
KAPITOLA V
FINANČNÍ USTANOVENÍ
Článek 32
Rozpočet
1. Aniž jsou dotčeny jiné druhy příjmů, sestávají příjmy agentury
a)
z dotace od Unie zapsané do souhrnného rozpočtu Evropské unie (pod oddílem „Komise“);
b)
z příspěvku od zemí přidružených k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem;
c)
z jakéhokoli finančního příspěvku členských států.
2. Výdaje agentury zahrnují mimo jiné odměny zaměstnanců, výdaje na správu a infrastrukturu, provozní náklady a výdaje spojené se smlouvami nebo dohodami uzavřenými agenturou. Výkonný ředitel každý rok sestavuje návrh odhadu příjmů a výdajů agentury pro následující rozpočtový rok, přičemž zohlední činnosti agentury, a spolu s plánem pracovních míst jej předává správní radě.
3. Příjmy a výdaje agentury musí být vyrovnané.
4. Správní rada schválí na základě návrhu vypracovaného výkonným ředitelem návrh odhadu příjmů a výdajů agentury pro následující rozpočtový rok.
5. Správní rada předá návrh odhadu příjmů a výdajů agentury a obecné zásady, na nichž je tento odhad založen, Komisi a zemím přidruženým k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem do 10. února každého roku a konečný odhad do 31. března každého roku.
6. Do 31. března každého roku správní rada předá Komisi a rozpočtovému orgánu:
a)
návrh ročního pracovního programu;
b)
aktualizovaný víceletý plán zaměstnanecké politiky vypracovaný podle pokynů stanovených Komisí;
c)
informace o počtu úředníků a dočasných a smluvních zaměstnanců podle služebního řádu pro roky n-1 a n a rovněž odhad pro rok n + 1;
d)
informace o nefinančních příspěvcích poskytnutých agentuře hostitelskými členskými státy;
e)
odhad zůstatku výsledného účtu plnění rozpočtu pro rok n-1.
7. Komise předloží odhad příjmů a výdajů rozpočtovému orgánu spolu s návrhem souhrnného rozpočtu Evropské unie.
8. Komise na základě tohoto odhadu zanese do návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie odhady, které považuje za nezbytné pro plán pracovních míst, a výši dotace ze souhrnného rozpočtu a předloží je rozpočtovému orgánu v souladu s článkem 314 Smlouvy o fungování EU.
9. Rozpočtový orgán schvaluje prostředky na dotaci pro agenturu. Rozpočtový orgán přijímá plán pracovních míst agentury.
10. Rozpočet agentury přijímá správní rada. Rozpočet se stává konečným po konečném schválení souhrnného rozpočtu Evropské unie. V případě potřeby se rozpočet upraví.
11. Pro každou změnu rozpočtu, včetně plánu pracovních míst, se použije stejný postup.
12. Správní rada co nejdříve oznámí rozpočtovému orgánu svůj záměr provést jakýkoli projekt, který může mít významný finanční dopad na financování jejího rozpočtu, zejména jedná-li se o projekty, které se vztahují k nemovitostem, například nájem nebo koupě budov. Uvědomí o tom Komisi a rovněž země přidružené k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem. Pokud některá složka rozpočtového orgánu hodlá zaujmout stanovisko, sdělí správní radě svůj úmysl do dvou týdnů od přijetí informací o projektu. Neobdrží-li agentura odpověď, může přikročit k plánované operaci.
Článek 33
Plnění rozpočtu
1. Rozpočet agentury plní výkonný ředitel.
2. Výkonný ředitel předá každoročně rozpočtovému orgánu veškeré informace týkající se výsledků postupů hodnocení.
3. Do 1. března následujícího roku předloží účetní agentury účetnímu Komise a Účetnímu dvoru prozatímní účetní závěrky agentury se zprávou o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok. Účetní Komise konsoliduje prozatímní účetní závěrky orgánů a decentralizovaných subjektů v souladu s článkem 128 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.
4. Do 31. března následujícího roku účetní agentury předloží rozpočtovému orgánu zprávu o rozpočtovém a finančním řízení.
5. Po obdržení vyjádření Účetního dvora k prozatímní účetní závěrce podle článku 129 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 vypracuje výkonný ředitel konečnou účetní závěrku agentury na vlastní odpovědnost a předloží ji správní radě k vyjádření.
6. Správní rada ke konečné účetní závěrce agentury vydá stanovisko.
7. Do 1. července následujícího roku výkonný ředitel předá konečnou účetní závěrku spolu se stanoviskem správní rady rozpočtovému orgánu, účetnímu Komise, Účetnímu dvoru a zemím přidruženým k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření související s Eurodacem.
8. Konečná účetní závěrka se zveřejňuje.
9. Výkonný ředitel odpoví Účetnímu dvoru na jeho vyjádření do 30. září. Tuto odpověď zašle též správní radě.
10. Výkonný ředitel předloží Evropskému parlamentu na jeho žádost veškeré informace nezbytné pro řádný průběh udělení absolutoria za uvedený rozpočtový rok v souladu s čl. 146 odst. 3 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.
11. Evropský parlament uděluje na základě doporučení Rady přijatého kvalifikovanou většinou do 15. května roku n + 2 výkonnému řediteli absolutorium za plnění rozpočtu rozpočtového roku n.
Článek 34
Finanční předpisy
Správní rada přijme po konzultaci s Komisí finanční přepisy použitelné na agenturu. Tyto předpisy se mohou odchýlit od nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002 pouze v případě, že je to nezbytné pro zvláštní potřeby činnosti agentury, a s předchozím souhlasem Komise.
Článek 35
Boj proti podvodům
1. Za účelem boje proti podvodům, úplatkářství a jakékoli jiné nedovolené činnosti se použije nařízení (ES) č. 1073/1999.
2. Agentura přistoupí k interinstitucionální dohodě o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a neprodleně vydá odpovídající předpisy platné pro všechny její zaměstnance.
3. Rozhodnutí o financování a prováděcí dohody a nástroje z nich vyplývající výslovně stanoví, že Účetní dvůr a OLAF mohou v případě potřeby provádět kontroly na místě u příjemců finančních prostředků od agentury a zaměstnanců zodpovědných za přidělování těchto prostředků.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 36
Přípravná opatření
1. Komise odpovídá za zřízení a počáteční provoz agentury až do doby, než bude mít agentura provozní kapacitu k plnění vlastního rozpočtu.
2. Do doby, než se výkonný ředitel ujme svých povinností po jmenování správní radou v souladu s článkem 18, může Komise pro tento účel dočasně přidělit omezený počet svých úředníků, včetně jednoho k plnění funkcí výkonného ředitele. Dočasného výkonného ředitele lze jmenovat až po svolání správní rady v souladu s čl. 13 odst. 2.
Pokud dočasný výkonný ředitel nedodržuje povinnosti stanovené tímto nařízením, může správní rada požádat Komisi o přidělení nového dočasného výkonného ředitele.
3. Dočasný výkonný ředitel může schvalovat všechny platby pokryté prostředky stanovenými v rozpočtu agentury, pokud je schválila správní rada, a může uzavírat smlouvy, včetně smluv se zaměstnanci po přijetí plánu pracovních míst agentury. Správní rada může pravomoci dočasného výkonného ředitele v odůvodněných případech omezit.
Článek 37
Účast zemí přidružených k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem
Podle příslušných ustanovení dohod o přidružení se přijmou ujednání s cílem určit mimo jiné povahu a rozsah a podrobná pravidla účasti zemí přidružených k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem na práci agentury, včetně poskytování finančních příspěvků, zaměstnanců a hlasovacích práv.
Článek 38
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Agentura převezme úkoly stanovené v článcích 3 až 9 dne 1. prosince 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se smlouvami.
Ve Štrasburku dne 25. října 2011.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1077/2011
2011 m. spalio 25 d.
kuriuo įsteigiama Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 74 straipsnį, 77 straipsnio 2 dalies a ir b punktus, 78 straipsnio 2 dalies e punktą, 79 straipsnio 2 dalies c punktą, 82 straipsnio 1 dalies d punktą, 85 straipsnio 1 dalį, 87 straipsnio 2 dalies a punktą ir 88 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (1),
kadangi:
(1)
antrosios kartos Šengeno informacinė sistema (SIS II) buvo nustatyta 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1987/2006 dėl antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo, veikimo ir naudojimo (2) ir 2007 m. birželio 12 d. Tarybos sprendimu 2007/533/TVR dėl antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo, veikimo ir naudojimo (3). Reglamente (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendime 2007/533/TVR numatyta, kad už centrinės SIS II operacijų valdymą pereinamuoju laikotarpiu turi būti atsakinga Komisija. Pasibaigus tam pereinamajam laikotarpiui už centrinės SIS II operacijų valdymą ir tam tikrus ryšių infrastruktūros aspektus turi būti atsakinga valdymo institucija;
(2)
Vizų informacinė sistema (toliau - VIS) buvo nustatyta 2004 m. birželio 8 d. Tarybos sprendimu 2004/512/EB dėl Vizų informacinės sistemos (VIS) sukūrimo (4). 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 767/2008 dėl Vizų informacinės sistemos (VIS) ir apsikeitimo duomenimis apie trumpalaikes vizas tarp valstybių narių (VIS reglamentas) (5) numatyta, kad pereinamuoju laikotarpiu už VIS operacijų valdymą turi būti atsakinga Komisija. Pasibaigus tam pereinamajam laikotarpiui už centrinės VIS bei nacionalinių sąsajų valdymą ir už tam tikrus ryšių infrastruktūros aspektus turi būti atsakinga valdymo institucija;
(3)
„Eurodac“ sukurta 2000 m. gruodžio 11 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2725/2000 dėl „Eurodac“ sistemos sukūrimo pirštų atspaudams lyginti siekiant veiksmingiau taikyti Dublino konvenciją (6). Tarybos reglamente (EB) Nr. 407/2002 (7) nustatytos būtinos įgyvendinimo taisyklės;
(4)
būtina įsteigti valdymo instituciją siekiant užtikrinti SIS II, VIS bei „Eurodac“ ir tam tikrų ryšių infrastruktūros aspektų operacijų valdymą pasibaigus pereinamajam laikotarpiui ir galbūt kitų didelės apimties informacinių technologijų (toliau - IT) sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymą, jeigu bus priimti atskiri teisėkūros dokumentai;
(5)
siekiant sinergijos būtina numatyti, kad tų didelės apimties IT sistemų operacijas valdys vienas subjektas, ir taip pasinaudoti masto ekonomija, pasiekti kritinę masę ir užtikrinti kuo geresnį kapitalo ir žmogiškųjų išteklių panaudojimą;
(6)
bendruose pareiškimuose, pridedamuose prie SIS II ir VIS teisėkūros dokumentų, Europos Parlamentas ir Taryba paprašė Komisijos atlikus poveikio vertinimą pateikti reikiamus teisėkūros pasiūlymus, kuriais agentūrai patikimas ilgalaikis centrinės SIS II bei tam tikrų jos ryšių infrastruktūros aspektų ir VIS valdymas;
(7)
kadangi valdymo institucijai turėtų būti suteiktas teisinis, administracinis ir finansinis savarankiškumas, ji turėtų būti įsteigta kaip teisinį subjektiškumą turinti reguliavimo agentūra (toliau - Agentūra). Kaip buvo susitarta, Agentūros būstinė turėtų būti Taline (Estija). Tačiau kadangi su techniniu plėtojimu ir pasirengimu SIS II ir VIS operacijų valdymui susijusios užduotys vykdomos Strasbūre (Prancūzija), o tų IT sistemų atsarginė stotis įrengta Pongau Sankt Johane (Austrija), taip turėtų būti ir toliau. Tos dvi stotys turėtų būti ir vietos, kuriose atitinkamai turėtų būti vykdomos su „Eurodac“ techniniu plėtojimu ir operacijų valdymu susijusios užduotys ir turėtų būti įrengta „Eurodac“ atsarginė stotis. Tos dvi stotys taip pat turėtų būti ir vietos, skirtos atitinkamai kitų didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje techniniam plėtojimui ir operacijų valdymui ir, jeigu tai numatyta atitinkamame teisėkūros dokumente, atsarginei stočiai, kuri būtų pajėgi užtikrinti didelės apimties IT sistemos veikimą tos sistemos gedimo atveju;
(8)
todėl Agentūra turėtų vykdyti Reglamentais (EB) Nr. 1987/2006 ir (EB) Nr. 767/2008 nustatytas valdymo institucijos užduotis. Į tas užduotis įeina tolesnis techninis plėtojimas;
(9)
pagal Reglamentus (EB) Nr. 2725/2000 ir (EB) Nr. 407/2002 Komisijoje įsteigtas Centrinis padalinys, kuris atsako už centrinės „Eurodac“ duomenų bazės veikimą ir kitas su ja susijusias užduotis. Siekiant pasinaudoti sinergija Agentūra turėtų perimti Komisijos vykdomas su „Eurodac“ operacijų valdymu susijusias užduotis, be kita ko, kai kurias su ryšių infrastruktūra susijusias užduotis nuo tos dienos, kai Agentūra pradės vykdyti pareigas;
(10)
esminė Agentūros funkcija turėtų būti vykdyti SIS II, VIS ir „Eurodac“ ir, jei nusprendžiama, taip pat kitų didelės apimties laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės IT sistemų operacijų valdymo užduotis. Agentūra taip pat turėtų būti atsakinga už nenorminio pobūdžio technines priemones, reikalingas jai patikėtoms užduotims atlikti. Tos pareigos neturėtų daryti poveikio norminėms užduotims, kurios pavestos vykdyti tik Komisijai ar Komisijai, padedamai Komiteto, pagal atitinkamus teisėkūros dokumentus, kuriais reglamentuojamos sistemos, kurių operacijų valdymą atlieka Agentūra;
(11)
Agentūra taip pat turėtų vykdyti užduotis, susijusias su SIS II, VIS ir „Eurodac“ bei kitų didelės apimties IT sistemų, kurios gali būti jai patikėtos ateityje, techninio naudojimo mokymais;
(12)
be to, Agentūrai taip pat galėtų būti suteikta atsakomybė ir už papildomų didelės apimties IT sistemų parengimą, plėtojimą ir operacijų valdymą, taikant Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV) 67-89 straipsnius. Tokios užduotys Agentūrai turėtų būti patikimos tik vėliau priimtais kitais atskirais teisėkūros dokumentais prieš tai atlikus poveikio įvertinimą;
(13)
Agentūra pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (8) 49 straipsnio 6 dalies a punktą turėtų būti atsakinga už didelės apimties IT sistemų mokslinių tyrimų stebėseną ir bandomųjų schemų vykdymą taikant SESV 67-89 straipsnius, Komisijai konkrečiai ir tiksliai to paprašius. Gavus užduotį vykdyti bandomąją schemą, Agentūra ypatingą dėmesį turėtų skirti Europos Sąjungos informacijos valdymo strategijai;
(14)
tai, kad Agentūrai pavedamas didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymas, neturėtų daryti poveikio specialiosioms taisyklėms, kuriomis reglamentuojamos tos sistemos. Visų pirma taikomos visos specialiosios taisyklės visų didelės apimties IT sistemų, kurių operacijų valdymas patikėtas Agentūrai, paskirties, prieigos teisių, saugumo priemonių ir papildomų duomenų apsaugos reikalavimų atžvilgiu;
(15)
siekiant veiksmingai kontroliuoti Agentūros darbą, Valdyboje turėtų būti atstovaujama valstybėms narėms ir Komisijai. Valdybai turėtų būti suteiktos reikiamos funkcijos, visų pirma priimti metinę darbo programą, vykdyti su Agentūros biudžetu susijusias funkcijas, priimti Agentūrai taikytinas finansines taisykles, skirti vykdomąjį direktorių ir nustatyti vykdomojo direktoriaus sprendimų, susijusių su Agentūros veiklos užduotimis, priėmimo tvarką;
(16)
kalbant apie SIS II, Europos policijos biuras (Europolas) ir Europos teisminio bendradarbiavimo įstaiga (Eurojustas), kurie abu pagal Sprendimą 2007/533/TVR turi prieigos prie SIS II sistemoje įkeltų duomenų ir tiesioginės jų paieškos toje sistemoje teisę, turėtų turėti stebėtojo teises Valdybos posėdžiuose, kai į darbotvarkę įtrauktas klausimas, susijęs su Sprendimo 2007/533/TVR taikymu. Europolas ir Eurojustas turėtų turėti galimybę skirti po atstovą į SIS II patariamąją grupę, įsteigtą pagal šį reglamentą;
(17)
kalbant apie VIS, Europolas turėtų turėti stebėtojo teises Valdybos posėdžiuose, kai į darbotvarkę įtrauktas klausimas, susijęs su 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimo 2008/633/TVR dėl valstybių narių paskirtų institucijų ir Europolo prieigos prie Vizų informacinės sistemos (VIS) teroristinių ir kitų sunkių nusikaltimų prevencijos, atskleidimo ir tyrimo tikslais (9) taikymu. Europolas turėtų turėti galimybę skirti atstovą į VIS patariamąją grupę, įsteigtą pagal šį reglamentą;
(18)
valstybės narės Agentūros valdyboje turėtų turėti balsavimo teises balsuoti dėl didelės apimties IT sistemos, jeigu joms pagal Sąjungos teisę taikomas bet koks teisinis dokumentas, kuriuo reglamentuojamas tos konkrečios sistemos plėtojimas, sukūrimas, veikimas ir naudojimas. Danija taip pat turėtų turėti balsavimo teises dėl didelės apimties IT sistemos, jeigu ji pagal prie Europos Sąjungos sutarties (toliau - ES sutartis) ir SESV pridėto Protokolo (Nr. 22) dėl Danijos pozicijos (toliau - Protokolas dėl Danijos pozicijos) 4 straipsnį nusprendžia savo nacionalinėje teisėje įgyvendinti teisinį dokumentą, kuriuo reglamentuojamas tos konkrečios sistemos plėtojimas, sukūrimas, veikimas ir naudojimas;
(19)
valstybės narės turėtų paskirti narį į patariamąją grupę dėl didelės apimties IT sistemos, jeigu joms pagal Sąjungos teisę taikomas teisinis dokumentas, kuriuo reglamentuojamas tos konkrečios sistemos plėtojimas, sukūrimas, veikimas ir naudojimas. Danija taip pat turėtų paskirti narį į patariamąją grupę dėl didelės apimties IT sistemos, jeigu ji pagal Protokolo dėl Danijos pozicijos 4 straipsnį nusprendžia savo nacionalinėje teisėje įgyvendinti teisinį dokumentą, kuriuo reglamentuojamas tos konkrečios didelės apimties IT sistemos plėtojimas, sukūrimas, veikimas ir naudojimas;
(20)
siekiant užtikrinti visišką Agentūros savarankiškumą ir nepriklausomumą, jai turėtų būti skirtas atskiras biudžetas, kurio pajamos būtų iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto. Kaip nurodyta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (10) 47 punkte, turėtų būti reikalingas biudžeto valdymo institucijos pritarimas dėl Agentūros finansavimo. Turėtų būti taikomos Sąjungos biudžetinė procedūra ir biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra. Audito Rūmai turėtų vykdyti sąskaitų ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo auditą;
(21)
Agentūra turėtų bendradarbiauti su kitomis Sąjungos agentūromis pagal jų atitinkamą kompetenciją, visų pirma agentūromis, įsteigtomis laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje, ir ypač Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra. Taip pat prireikus ji turėtų konsultuotis su Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra tinklo saugumo klausimais ir atsižvelgti į jos rekomendacijas;
(22)
užtikrindama didelės apimties IT sistemų plėtojimą ir operacijų valdymą, Agentūra turėtų laikytis Europos ir tarptautinių standartų, atsižvelgdama į aukščiausius profesinius reikalavimus, visų pirma į Europos Sąjungos informacijos valdymo strategiją;
(23)
tvarkydama asmens duomenis Agentūra turėtų taikyti 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (11). Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas turėtų galėti iš Agentūros gauti prieigą prie visos informacijos, kurios reikia jo tyrimams. Remdamasi Reglamento (EB) Nr. 45/2001 28 straipsniu, Komisija konsultavosi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, kuris pateikė savo nuomonę 2009 m. gruodžio 7 d.;
(24)
siekiant užtikrinti skaidrią Agentūros veiklą, Agentūrai turėtų būti taikomas 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (12). Remiantis SESV 228 straipsniu Agentūros veiklą turėtų prižiūrėti Europos ombudsmenas;
(25)
Agentūrai turėtų būti taikomas 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (13), ir ji turėtų prisijungti prie 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Bendrijų Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų (14);
(26)
Agentūrą priimančiosios valstybės narės turėtų užtikrinti geriausias įmanomas sąlygas Agentūrai tinkamai veikti, įskaitant, pavyzdžiui, daugiakalbes europines mokymo įstaigas ir reikiamą transporto infrastruktūrą;
(27)
siekiant užtikrinti atviras ir skaidrias darbo sąlygas ir vienodą požiūrį į darbuotojus, Agentūros darbuotojams ir vykdomajam direktoriui turėtų būti taikomi Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatai (toliau - Pareigūnų tarnybos nuostatai) ir kitų Europos Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygos (toliau - Įdarbinimo sąlygos), nustatyti Reglamente (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68 (15) (toliau kartu -Tarnybos nuostatai), įskaitant profesinę paslaptį ar kitus lygiaverčius konfidencialumo įsipareigojimus reglamentuojančias taisykles;
(28)
Agentūra yra pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 185 straipsnio 1 dalį Sąjungos įsteigta įstaiga ir turėtų priimti savo atitinkamas finansines taisykles;
(29)
Agentūrai turėtų būti taikomas Komisijos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 (16) dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, nurodytoms Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 185 straipsnyje;
(30)
kadangi šio reglamento tikslų, t. y. Sąjungos lygiu įsteigti Agentūrą, atsakingą už didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymą ir prireikus plėtojimą, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio šių tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;
(31)
šiuo reglamentu gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje nustatytų principų pagal ES sutarties 6 straipsnio 1 dalį;
(32)
pagal Protokolo dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis jai nėra privalomas ar taikomas. Kadangi šis reglamentas, kiek tai susiję su SIS II ir VIS, grindžiamas Šengeno acquis, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius nuo šio reglamento priėmimo dienos Danija turi nuspręsti, ar jį įtrauks į savo nacionalinę teisę. Remiantis Europos bendrijos ir Danijos Karalystės susitarimo dėl valstybės narės, atsakingos už Danijoje ar kitoje Europos Sąjungos valstybėje narėje pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijų ir mechanizmų ir „Eurodac“ sistemos, skirtos pirštų atspaudams lyginti, siekiant veiksmingai taikyti Dublino konvenciją (17), 3 straipsniu, Danija turi pranešti Komisijai, ar ji į savo nacionalinę teisę įtrauks šio reglamento nuostatas, susijusias su „Eurodac“;
(33)
kiek jo nuostatos susijusios su SIS II, kuri reglamentuojama Sprendimu 2007/533/TVR, Jungtinė Karalystė dalyvauja priimant šį reglamentą pagal prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo (Nr. 19) dėl į Europos Sąjungos sistemą integruotos Šengeno acquis (toliau - Protokolas dėl Šengeno acquis) 5 straipsnio 1 dalį ir 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimo 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (18) 8 straipsnio 2 dalį;
Kiek jo nuostatos susijusios su SIS II, kuri reglamentuojama Reglamentu (EB) Nr. 1987/2006, ir su VIS, kuriomis plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Jungtinė Karalystė nedalyvauja pagal Sprendimą 2000/365/EB, 2010 m. spalio 5 d. laišku Tarybos pirmininkui Jungtinė Karalystė pranešė apie savo pageidavimą dalyvauti priimant šį reglamentą pagal Protokolo dėl Šengeno acquis 4 straipsnį. Remiantis 2010 m. gruodžio 14 d. Tarybos sprendimo 2010/779/ES dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti taikant kai kurias Šengeno acquis nuostatas, susijusias su Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo srityje operacijų valdymo agentūros steigimu (19), 1 straipsniu Jungtinei Karalystei leista dalyvauti priimant šį reglamentą.Be to, kiek jo nuostatos susijusios su „Eurodac“, 2009 m. rugsėjo 23 d. laišku Tarybos pirmininkui Jungtinė Karalystė pranešė apie savo pageidavimą dalyvauti priimant ir taikant šį reglamentą pagal prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo (Nr. 21) dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės (toliau - Protokolas dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos) 3 straipsnį. Todėl Jungtinė Karalystė dalyvauja priimant šį reglamentą ir jis yra jai privalomas ir taikomas;
(34)
kiek jo nuostatos susijusios su SIS II, kuri reglamentuojama Reglamentu (EB) Nr. 1987/2006, ir VIS, šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimą 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (20).
Airija nepaprašė dalyvauti priimant šį reglamentą pagal Protokolo dėl Šengeno acquis 4 straipsnį. Todėl Airija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas tiek, kiek jo priemonėmis plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, susijusios su SIS II, kuri reglamentuojama Reglamentu (EB) Nr. 1987/2006, ir su VIS.
Kiek jo nuostatos susijusios su „Eurodac“, pagal Protokolo dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos 1 bei 2 straipsnius Airija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. Kadangi tokiomis aplinkybėmis neįmanoma užtikrinti, kad Airijai būtų taikomas visas šis reglamentas, kaip reikalaujama SESV 288 straipsnyje, Airija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas, nedarant poveikio jos teisėms pagal pirmiau minėtus protokolus;
(35)
Islandijos ir Norvegijos atžvilgiu, kiek tai susiję su SIS II ir VIS, šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarime dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (21), patenkančios į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimo 1999/437/EB dėl tam tikrų priemonių taikant tą susitarimą (22) 1 straipsnio A, B ir G punktuose nurodytą sritį. „Eurodac“ atžvilgiu šiuo reglamentu nustatoma nauja su „Eurodac“ susijusi priemonė, kaip apibrėžta Europos bendrijos, Islandijos Respublikos ir Norvegijos Karalystės susitarime dėl valstybės, atsakingos už prieglobsčio prašymo, pateikto valstybėje narėje arba Islandijoje ar Norvegijoje, nagrinėjimą, nustatymo kriterijų ir mechanizmų (23). Todėl, jeigu Islandijos Respublika ir Norvegijos Karalystė nuspręstų įgyvendinti reglamentą savo vidaus teisėje, jų delegacijos turėtų dalyvauti Agentūros valdybos veikloje. Siekdamos nustatyti tolesnes Islandijos Respublikos ir Norvegijos Karalystės dalyvavimo Agentūros veikloje išsamias taisykles, pavyzdžiui, dėl balsavimo teisių, Sąjunga ir šios valstybės turėtų sudaryti papildomą susitarimą;
(36)
Šveicarijos atžvilgiu, kiek tai susiję su SIS II ir VIS, šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (24), kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio A, B ir G punktuose nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2008/146/EB (25) 3 straipsniu. „Eurodac“ atžvilgiu šiuo reglamentu nustatoma nauja su „Eurodac“ susijusi priemonė, kaip apibrėžta Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl kriterijų ir mechanizmų, padedančių nustatyti valstybę, atsakingą už valstybėje narėje ar Šveicarijoje pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą (26). Todėl, jeigu Šveicarijos Konfederacija nuspręstų įgyvendinti reglamentą savo vidaus teisėje, jos delegacija turėtų dalyvauti Agentūros valdybos veikloje. Siekdamos nustatyti tolesnes Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimo Agentūros veikloje išsamias taisykles, pavyzdžiui, dėl balsavimo teisių, Sąjunga ir Šveicarijos Konfederacija turėtų sudaryti papildomą susitarimą;
(37)
Lichtenšteino atžvilgiu, kiek tai susiję su SIS II ir VIS, šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (27), kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio A, B ir G punktuose nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2011/350/ES (28) 3 straipsniu. „Eurodac“ atžvilgiu šiuo reglamentu nustatoma nauja su „Eurodac“ susijusi priemonė, kaip apibrėžta Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokole, pridedame prie Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl kriterijų ir mechanizmų, padedančių nustatyti valstybę, atsakingą už valstybėje narėje ar Šveicarijoje pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą (29). Todėl Lichtenšteino Kunigaikštystės delegacija turėtų dalyvauti Agentūros valdybos veikloje. Siekdamos nustatyti tolesnes Lichtenšteino Kunigaikštystės dalyvavimo Agentūros veikloje išsamias taisykles, pavyzdžiui, dėl balsavimo teisių, Sąjunga ir Lichtenšteino Kunigaikštystė turėtų sudaryti papildomą susitarimą,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I SKYRIUS
DALYKAS
1 straipsnis
Agentūros įsteigimas
1. Įsteigiama Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra (toliau - Agentūra).
2. Agentūra yra atsakinga už antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II), Vizų informacinės sistemos (VIS) ir „Eurodac“ operacijų valdymą.
3. Agentūrai taip pat gali būti suteikta atsakomybė už kitų nei 2 dalyje nurodytų didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje rengimą, plėtojimą ir operacijų valdymą tik jei tai numatyta atitinkamais teisėkūros dokumentais, remiantis SESV 67-89 straipsniais, prireikus atsižvelgiant į šio reglamento 8 straipsnyje nurodytų mokslinių tyrimų eigą ir šio reglamento 9 straipsnyje nurodytų bandomųjų schemų rezultatus.
4. Operacijų valdymas apima visas užduotis, kurias būtina vykdyti didelės apimties IT sistemų funkcionavimui užtikrinti pagal konkrečias kiekvienai iš jų taikomas nuostatas, įskaitant atsakomybę už jų naudojamą ryšių infrastruktūrą. Tose didelės apimties IT sistemose nesikeičiama duomenimis arba nesudaromos sąlygos keistis informacija ar žiniomis, išskyrus atvejus, kai taip numatyta konkrečiu teisiniu pagrindu.
2 straipsnis
Tikslai
Nedarant poveikio atitinkamoms Komisijos ir valstybių narių pareigoms pagal didelės apimties IT sistemas reglamentuojančius teisėkūros dokumentus, Agentūra užtikrina:
a)
efektyvų, saugų ir nepertraukiamą didelės apimties IT sistemų veikimą;
b)
efektyvų ir finansiškai atskaitingą didelės apimties IT sistemų valdymą;
c)
deramai aukštą paslaugų kokybę didelės apimties IT sistemų naudotojams;
d)
tęstinumą ir paslaugų nenutrūkstamumą;
e)
aukštą duomenų apsaugos lygį, atitinkantį taikytinas taisykles, įskaitant konkrečias kiekvienai didelės apimties IT sistemai taikomas nuostatas;
f)
tinkamą duomenų apsaugos ir fizinio saugumo lygį, atitinkantį taikytinas taisykles, įskaitant konkrečias kiekvienai didelės apimties IT sistemai taikomas nuostatas; ir
g)
tinkamos projekto valdymo struktūros naudojimą veiksmingam didelės apimties IT sistemų plėtojimui.
II SKYRIUS
UŽDUOTYS
3 straipsnis
Su SIS II susijusios užduotys
SIS II atžvilgiu Agentūra vykdo:
a)
užduotis, nustatytas valdymo institucijai Reglamentu (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendimu 2007/533/TVR; ir
b)
užduotis, susijusias su SIS II techninio naudojimo mokymais, kurie visų pirma skirti SIRENE personalui (SIRENE - papildomos informacijos prašymas atvykstant prie nacionalinių sienų), ir su SIS II techninių aspektų pagal Šengeno vertinimą ekspertų mokymais.
4 straipsnis
Su VIS susijusios užduotys
VIS atžvilgiu Agentūra vykdo:
a)
užduotis, nustatytas valdymo institucijai Reglamentu (EB) Nr. 767/2008 ir Sprendimu 2008/633/TVR; ir
b)
užduotis, susijusias su VIS techninio naudojimo mokymais.
5 straipsnis
Su „Eurodac“ susijusios užduotys
„Eurodac“ atžvilgiu Agentūra vykdo:
a)
užduotis, kurios pavestos Komisijai kaip už „Eurodac“ operacijų valdymą atsakingai institucijai pagal Reglamentus (EB) Nr. 2725/2000 ir (EB) Nr. 407/2002;
b)
su ryšių infrastruktūra susijusias užduotis: konkrečiai, priežiūra, saugumas ir valstybių narių bei paslaugų teikėjo tarpusavio ryšių koordinavimas; ir
c)
užduotis, susijusias su „Eurodac“ techninio naudojimo mokymais.
6 straipsnis
Užduotys, susijusios su kitų didelės apimties IT sistemų plėtojimu ir operacijų valdymu
Tais atvejais, kai Agentūrai pavedamas kitų didelės apimties IT sistemų, nurodytų 1 straipsnio 3 dalyje, rengimas, plėtojimas ir jų operacijų valdymas, ji prireikus vykdo užduotis, susijusias su techninio tų sistemų naudojimo mokymais.
7 straipsnis
Su ryšių infrastruktūra susijusios užduotys
1. Agentūra vykdo su ryšių infrastruktūra susijusias užduotis, nustatytas valdymo institucijai teisėkūros dokumentais, reglamentuojančiais didelės apimties IT sistemų, kaip nurodyta 1 straipsnio 2 dalyje, sukūrimą, įdiegimą, veikimą ir naudojimą.
2. Pagal 1 dalyje nurodytus teisėkūros dokumentus su ryšių infrastruktūra susijusias užduotis (įskaitant operacijų valdymą ir saugumą) pasidalija Agentūra ir Komisija. Kad būtų užtikrinta atitinkamų Agentūros ir Komisijos pareigų vykdymo darna, tarp jų turi būti sudaryti darbo tvarkos susitarimai, kurie turi būti atspindėti susitarimo memorandume.
3. Ryšių infrastruktūra deramai valdoma ir kontroliuojama siekiant apsaugoti ją nuo grėsmių ir užtikrinti jos bei didelės apimties IT sistemų, įskaitant duomenų, kuriais keičiamasi per ryšių infrastruktūrą, saugumą.
4. Priimamos tinkamos priemonės, įskaitant saugumo planus, kad, inter alia, būtų užkirstas kelias neleistinam asmens duomenų skaitymui, kopijavimui, keitimui ar pašalinimui perduodant asmens duomenis ar siunčiant duomenų laikmenas, visų pirma naudojant tinkamus šifravimo būdus. Ryšių infrastruktūroje negali būti platinama jokia neužšifruota su sistemos veikimu susijusi informacija.
5. Su ryšių sistemos operacijų valdymu susijusios užduotys gali būti pavestos privačiojo sektoriaus išorės subjektams ar įstaigoms laikantis Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002. Tokiu atveju tinklo paslaugų teikėjui yra privalomos 4 dalyje nurodytos saugumo priemonės; jis neturi jokių prieigos prie SIS II, VIS ar „Eurodac“ darbinių duomenų ar prie su SIS II susijusių SIRENE duomenų galimybių.
6. Nedarant poveikio galiojančioms sutartims dėl SIS II, VIS ir „Eurodac“ tinklo, šifravimo kodų valdymas toliau priklauso Agentūros kompetencijai ir negalės būti pavestas jokiam privačiojo sektoriaus išorės subjektui.
8 straipsnis
Tyrimų stebėsena
1. Agentūra vykdo tyrimų, susijusių su SIS II, VIS, „Eurodac“ ir kitų didelės apimties IT sistemų operacijų valdymu, eigos stebėseną.
2. Agentūra reguliariai informuoja Europos Parlamentą, Tarybą, Komisiją, o tais atvejais, kai tai susiję su duomenų apsauga - ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūną, apie 1 dalyje nurodytų tyrimų eigą.
9 straipsnis
Bandomosios schemos
1. Agentūra, laikydamasi 12 straipsnio 1 dalies l punkto, gali įgyvendinti bandomąsias schemas, nurodytas Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 49 straipsnio 6 dalies a punkte, skirtas didelės apimties IT sistemų plėtojimui arba operacijų valdymui taikant SESV 67-89 straipsnius, tik jeigu Komisija, mažiausiai prieš tris mėnesius informavusi Europos Parlamentą ir Tarybą, pateikia konkretų ir aiškų prašymą, o Valdyba priima atitinkamą sprendimą.
Agentūra reguliariai informuoja Europos Parlamentą, Tarybą, o tais atvejais, kai tai susiję su duomenų apsauga - ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūną, apie pirmoje pastraipoje nurodytų bandomųjų schemų įgyvendinimo eigą.
2. Komisijos prašymu, bandomųjų schemų finansiniai asignavimai į biudžetą įtraukiami ne daugiau kaip dvejiems finansiniams metams iš eilės.
III SKYRIUS
STRUKTŪRA IR ORGANIZACIJA
10 straipsnis
Teisinis statusas
1. Agentūra yra teisinį subjektiškumą turinti Sąjungos įstaiga.
2. Visose valstybėse narėse Agentūra turi didžiausios apimties teisnumą ir veiksnumą, pagal jų nacionalinę teisę suteikiamą juridiniams asmenims. Visų pirma ji gali įsigyti kilnojamojo ir nekilnojamojo turto bei juo disponuoti ir gali būti teismo proceso šalis. Be to, ji taip pat gali sudaryti susitarimus dėl Agentūros būstinės ir stočių, įsteigtų pagal 4 dalį, su tomis valstybėmis narėmis, kurių teritorijose yra įsikūrusios būstinė ir techninės bei atsarginės stotys (toliau - priimančiosios valstybės narės).
3. Agentūrai atstovauja jos vykdomasis direktorius.
4. Agentūros būstinė yra Taline (Estija).
1 straipsnio 3 dalyje ir 3, 4, 5 bei 7 straipsniuose nurodytos su plėtojimu ir operacijų valdymu susijusios užduotys vykdomos Strasbūre (Prancūzija).
Atsarginė stotis, kuri yra pajėgi užtikrinti didelės apimties IT sistemos veikimą tokios sistemos gedimo atveju, įrengiama Pongau Sankt Johane (Austrija), jei atsarginė stotis numatyta teisės akte, kuriuo reglamentuojamas jos sukūrimas, plėtojimas, veikimas ir naudojimas.
11 straipsnis
Struktūra
1. Agentūros administravimo ir valdymo struktūrą sudaro:
a)
Valdyba;
b)
vykdomasis direktorius;
c)
patariamosios grupės.
2. Agentūros struktūrai taip pat priklauso:
a)
duomenų apsaugos pareigūnas;
b)
saugumo pareigūnas;
c)
apskaitos pareigūnas.
12 straipsnis
Valdybos funkcijos
1. Siekdama užtikrinti, kad Agentūra atliktų jai skirtas užduotis, Valdyba:
a)
pagal 18 straipsnį skiria ir prireikus atleidžia vykdomąjį direktorių;
b)
vykdo drausminius įgaliojimus vykdomojo direktoriaus atžvilgiu ir prižiūri, kaip direktorius eina savo pareigas, įskaitant Valdybos sprendimų įgyvendinimą;
c)
pasikonsultavus su Komisija nustato Agentūros organizacinę struktūrą;
d)
pasikonsultavus su Komisija nustato Agentūros darbo tvarkos taisykles;
e)
remdamasi vykdomojo direktoriaus pasiūlymu tvirtina susitarimą dėl Agentūros būstinės ir susitarimus dėl techninių ir atsarginių stočių, įsteigtų pagal 10 straipsnio 4 dalį, kuriuos pasirašo vykdomasis direktorius su priimančiosiomis valstybėmis narėmis;
f)
Komisijos pritarimu priima būtinas įgyvendinimo priemones, nurodytas Pareigūnų tarnybos nuostatų 110 straipsnyje;
g)
patvirtina reikalingas įgyvendinimo priemones dėl nacionalinių ekspertų komandiravimo į Agentūrą;
h)
remdamasi vykdomojo direktoriaus, kaip nurodyta 17 straipsnyje, pateiktu projektu, pasikonsultavus su 19 straipsnyje nurodytomis patariamosiomis grupėmis ir gavus Komisijos nuomonę, patvirtina daugiametę darbo programą, grindžiamą II skyriuje nurodytomis užduotimis. Nedarant poveikio metinei biudžetinei procedūrai, daugiametėje darbo programoje pateikiamas numatomas daugiametis biudžetas ir ex ante vertinimai, siekiant susisteminti daugiamečio planavimo tikslus ir skirtingus etapus;
i)
patvirtina daugiametį personalo politikos planą ir metinės darbo programos projektą ir ne vėliau kaip kiekvienų metų kovo 31 d. juos pateikia Komisijai ir biudžeto valdymo institucijai;
j)
ne vėliau kaip kiekvienų metų rugsėjo 30 d., gavus Komisijos nuomonę, dviejų trečdalių balsavimo teisę turinčių narių balsų dauguma ir vadovaudamasi metine biudžetine procedūra bei pagal SESV 67-89 straipsnius nustatytų sričių Sąjungos teisėkūros programa, patvirtina metinę kitų metų Agentūros darbo programą; taip pat užtikrina, kad priimta darbo programa būtų perduota Europos Parlamentui, Tarybai bei Komisijai ir viešai paskelbta;
k)
ne vėliau kaip kiekvienų metų kovo 31 d. patvirtina Agentūros praėjusių metų metinę veiklos ataskaitą, kurioje visų pirma pasiekti rezultatai palyginami su metinės darbo programos tikslais, ir ne vėliau kaip tų pačių metų birželio 15 d. ją perduoda Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams; metinė veiklos ataskaita skelbiama viešai;
l)
vadovaudamasi 32 straipsniu, 33 straipsnio 6 dalimi ir 34 straipsniu vykdo su Agentūros biudžetu susijusias funkcijas, įskaitant 9 straipsnyje nurodytų bandomųjų schemų įgyvendinimą;
m)
pagal 34 straipsnį priima Agentūrai taikomas finansines taisykles;
n)
skiria apskaitos pareigūną, kuris vykdydamas savo pareigas veikia savarankiškai;
o)
atsižvelgdama į įvairiose vidaus arba išorės audito ataskaitose ir įvertinimuose pateiktas išvadas ir rekomendacijas, užtikrina tinkamus tolesnius veiksmus;
p)
patvirtina reikiamas saugumo priemones, įskaitant saugumo planą bei veiklos tęstinumo ir veiklos atkūrimo po ekstremalių įvykių planą, atsižvelgiant į galimas patariamųjų darbo grupių veikloje dalyvaujančių saugumo ekspertų rekomendacijas;
q)
skiria saugumo pareigūną;
r)
skiria duomenų apsaugos pareigūną pagal Reglamentą (EB) Nr. 45/2001;
s)
ne vėliau kaip 2012 m. gegužės 22 d. priima Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 įgyvendinimo praktinę tvarką;
t)
priima SIS II techninio veikimo ataskaitą pagal Reglamento (EB) Nr. 1987/2006 50 straipsnio 4 dalį ir Sprendimo 2007/533/TVR 66 straipsnio 4 dalį, o VIS techninio veikimo ataskaitą - pagal Reglamento (EB) Nr. 767/2008 50 straipsnio 3 dalį ir Sprendimo 2008/633/TVR 17 straipsnio 3 dalį;
u)
patvirtina metinę „Eurodac“ centrinio padalinio veiklos ataskaitą pagal Reglamento (EB) Nr. 2725/2000 24 straipsnio 1 dalį;
v)
teikia pastabas dėl Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno audito ataskaitų pagal Reglamento (EB) Nr. 1987/2006 45 straipsnį bei Reglamento (EB) Nr. 767/2008 42 straipsnio 2 dalį ir užtikrina, kad būtų imtasi tinkamų tolesnių veiksmų atsižvelgiant į auditų rezultatus;
w)
skelbia su SIS II susijusius statistinius duomenis atitinkamai pagal Reglamento (EB) Nr. 1987/2006 50 straipsnio 3 dalį ir Sprendimo 2007/533/TVR 66 straipsnio 3 dalį;
x)
kaupia „Eurodac“ centrinio padalinio darbo statistinius duomenis pagal Reglamento (EB) Nr. 2725/2000 3 straipsnio 3 dalį;
y)
užtikrina, kad kasmet būtų skelbiamas kompetentingų institucijų, įgaliotų tiesiogiai ieškoti duomenų, esančių SIS II, sąrašas pagal Reglamento (EB) Nr. 1987/2006 31 straipsnio 8 dalį ir Sprendimo 2007/533/TVR 46 straipsnio 8 dalį, kartu su nacionalinių SIS II sistemų tarnybų (toliau - N.SIS II tarnybos) ir SIRENE biurų sąrašu, kaip nurodyta atitinkamai Reglamento (EB) Nr. 1987/2006 7 straipsnio 3 dalyje ir Sprendimo 2007/533/TVR 7 straipsnio 3 dalyje;
z)
užtikrina, kad kasmet būtų skelbiamas institucijų, paskirtų pagal Reglamento (EB) Nr. 2725/2000 15 straipsnio 2 dalį, sąrašas;
aa)
vykdo visas kitas šiuo reglamentu jai pavestas užduotis.
2. Valdyba gali konsultuoti vykdomąjį direktorių visais klausimais, susijusiais tik su didelės apimties IT sistemų plėtojimu arba operacijų valdymu.
13 straipsnis
Valdybos sudėtis
1. Valdybą sudaro po vieną kiekvienos valstybės narės atstovą ir du Komisijos atstovai.
2. Kiekviena valstybė narė ir Komisija ne vėliau kaip 2012 m. sausio 22 d. į Valdybą paskiria narius ir pakaitinius narius. Pasibaigus šiam laikotarpiui Komisija sušaukia Valdybos posėdį. Nesant narių, šiems atstovauja pakaitiniai nariai.
3. Valdybos nariai skiriami atsižvelgiant į jų turimą aukšto lygio atitinkamą patirtį bei kompetenciją didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo srityje ir žinias duomenų apsaugos srityje.
4. Nariai skiriami ketverių metų kadencijai. Ji gali būti vieną kartą pratęsta. Pasibaigus narių kadencijai arba jiems atsistatydinus, nariai toliau eina savo pareigas tol, kol jų kadencija pratęsiama arba jie pakeičiami.
5. Agentūros veikloje dalyvauja šalys, susijusios su Šengeno acquis ir „Eurodac“ priemonių įgyvendinimu, taikymu bei plėtojimu. Kiekviena iš šių šalių į Valdybą paskiria po vieną atstovą ir jo pakaitinį narį.
14 straipsnis
Pirmininkavimas Valdybai
1. Valdyba iš savo narių išsirenka pirmininką ir pirmininko pavaduotoją.
2. Pirmininkas ir pirmininko pavaduotojas skiriami dvejų metų kadencijai. Jų kadencija gali būti pratęsta vieną kartą. Tačiau jei bet kuriuo jų kadencijos metu jie netenka Valdybos nario statuso, tą pačią dieną automatiškai baigiasi jų kadencija.
3. Pirmininkas ir pirmininko pavaduotojas gali būti renkami tik iš Valdybos narių, paskirtų valstybių narių, pagal Sąjungos teisę visapusiškai saistomų teisės aktais, reglamentuojančiais visų Agentūros valdomų didelės apimties IT sistemų plėtojimą, sukūrimą, veikimą ir naudojimą.
15 straipsnis
Valdybos posėdžiai
1. Valdybos posėdžiai šaukiami bet kurio iš šių subjektų prašymu:
a)
pirmininko;
b)
bent trečdalio jos narių;
c)
Komisijos;
d)
vykdomojo direktoriaus.
Valdyba surengia bent vieną eilinį posėdį kas šešis mėnesius.
2. Valdybos posėdžiuose dalyvauja vykdomasis direktorius.
3. Valdybos nariams gali padėti ekspertai, kurie yra patariamųjų grupių nariai.
4. Kai į darbotvarkę įtraukti su SIS II susiję klausimai dėl Sprendimo 2007/533/TVR taikymo, Europolo ir Eurojusto atstovams suteikiama teisė stebėtojų teisėmis dalyvauti Valdybos posėdžiuose. Europolo atstovams taip pat gali būti suteikiama teisė stebėtojų teisėmis dalyvauti Valdybos posėdžiuose, kai į darbotvarkę yra įtrauktas su VIS susijęs klausimas dėl Sprendimo 2008/633/TVR taikymo.
5. Valdyba gali pakviesti dalyvauti posėdžiuose stebėtojo teisėmis bet kurį kitą asmenį, kurio nuomonė gali būti svarbi.
6. Sekretoriato paslaugas Valdybai teikia Agentūra.
16 straipsnis
Balsavimas
1. Nedarant poveikio šio straipsnio 5 daliai, taip pat 12 straipsnio 1 dalies j punktui ir 18 straipsnio 1 ir 7 dalims, Valdybos sprendimai priimami visų balsavimo teisę turinčių jos narių balsų dauguma.
2. Nedarant poveikio 3 daliai, kiekvienas Valdybos narys turi po vieną balsą.
3. Kiekvienas valstybės narės, kuri pagal Sąjungos teisę yra saistoma bet kokių teisės aktų, reglamentuojančių Agentūros valdomos didelės apimties IT sistemos plėtojimą, sukūrimą, veikimą ir naudojimą, paskirtas narys gali balsuoti su ta didelės apimties IT sistema susijusiu klausimu.
Be to, Danija gali balsuoti dėl klausimo, susijusio su tokia didelės apimties IT sistema, jeigu ji pagal Protokolo dėl Danijos pozicijos 4 straipsnį nusprendžia savo nacionalinėje teisėje įgyvendinti teisinį dokumentą, kuriuo reglamentuojamas tokios didelės apimties IT sistemos plėtojimas, sukūrimas, veikimas ir naudojimas.
4. Šalių, susijusių su Šengeno acquis ir „Eurodac“ priemonių įgyvendinimu, taikymu bei plėtojimu, atžvilgiu taikomas 37 straipsnis.
5. Jei nariai nesutaria, ar balsavimas susijęs su tam tikra didelės apimties IT sistema, sprendimą, kad balsavimas su sistema nesusijęs, jie priima dviejų trečdalių balsų dauguma.
6. Vykdomasis direktorius nebalsuoja.
7. Agentūros darbo tvarkos taisyklėse nustatoma išsamesnė balsavimo tvarka, visų pirma sąlygos, kuriomis vienas narys gali veikti kito nario vardu, taip pat atitinkamais atvejais - kvorumo reikalavimai.
17 straipsnis
Vykdomojo direktoriaus funkcijos ir įgaliojimai
1. Vykdomasis direktorius valdo Agentūrą ir jai atstovauja.
2. Vykdomasis direktorius savo pareigas vykdo nepriklausomai. Nedarydamas poveikio Komisijos ir Valdybos kompetencijai, vykdomasis direktorius neprašo jokios Vyriausybės ar kitos įstaigos nurodymų ir jais nesivadovauja.
3. Nedarydamas poveikio 12 straipsniui, vykdomasis direktorius prisiima visą atsakomybę už Agentūrai pavestas užduotis, ir jam taikoma Europos Parlamento vykdoma metinė biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra.
4. Europos Parlamentas arba Taryba gali paprašyti vykdomojo direktoriaus pateikti užduočių įvykdymo ataskaitą.
5. Vykdomasis direktorius:
a)
užtikrina kasdienį Agentūros administravimą;
b)
užtikrina Agentūros veikimą pagal šį reglamentą;
c)
neperžengdamas šiame reglamente, jo įgyvendinimo taisyklėse ir taikytinoje teisėje nustatytų ribų, rengia ir įgyvendina Valdybos priimamas procedūras, sprendimus, strategijas, programas ir veiklą;
d)
sukuria ir įgyvendina veiksmingą sistemą, leidžiančią reguliariai stebėti ir vertinti:
i)
didelės apimties IT sistemas, įskaitant statistiką, ir
ii)
Agentūrą, be kita ko, jos tikslų siekimo veiksmingumą ir efektyvumą;
e)
dalyvauja, be teisės balsuoti, Valdybos posėdžiuose;
f)
Agentūros darbuotojų atžvilgiu vykdo 20 straipsnio 3 dalyje nustatytus įgaliojimus ir administruoja su darbuotojais susijusius klausimus;
g)
nedarydamas poveikio Pareigūnų tarnybos nuostatų 17 straipsniui, nustato konfidencialumo reikalavimus, kad būtų laikomasi atitinkamai Reglamento (EB) Nr. 1987/2006 17 straipsnio, Sprendimo 2007/533/TVR 17 straipsnio, Reglamento (EB) Nr. 767/2008 26 straipsnio 9 dalies, kad Agentūros personalui, kuris turi dirbti su „Eurodac“ duomenimis, būtų taikomos atitinkamos profesinę paslaptį arba kitus lygiaverčius konfidencialumo įsipareigojimus reglamentuojančios taisyklės;
h)
veda derybas dėl susitarimo dėl Agentūros būstinės ir susitarimų dėl techninių stočių ir atsarginių stočių su priimančiųjų valstybių narių Vyriausybėmis ir Valdybai patvirtinus juos pasirašo.
6. Vykdomasis direktorius visų pirma teikia Valdybai tvirtinti šių dokumentų projektus:
a)
agentūros metinės darbo programos ir metinės veiklos ataskaitos, prieš tai pasikonsultavęs su patariamosiomis grupėmis;
b)
Agentūrai taikomų finansinių taisyklių;
c)
daugiametės darbo programos;
d)
ateinančių metų biudžeto, parengto remiantis veikla grindžiamo biudžeto sudarymo principu;
e)
daugiamečio personalo politikos plano;
f)
įgaliojimų 31 straipsnyje nurodytam vertinimui atlikti;
g)
Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 įgyvendinimo praktinės tvarkos;
h)
būtinų saugumo priemonių, įskaitant saugumo planą ir veiklos tęstinumo ir veiklos atkūrimo po ekstremalių įvykių planą;
i)
kiekvienos 12 straipsnio 1 dalies t punkte nurodytos didelės apimties IT sistemos techninio veikimo ataskaitų ir 12 straipsnio 1 dalies u punkte nurodytos metinės „Eurodac“ centrinio padalinio veiklos ataskaitos, remdamasis stebėsenos ir vertinimo rezultatais;
j)
metinio paskelbimui skirto kompetentingų institucijų, įgaliotų tiesiogiai ieškoti duomenų, esančių SIS II, sąrašo, N.SIS II tarnybų bei SIRENE biurų sąrašo, nurodyto 12 straipsnio 1 dalies y punkte, ir 12 straipsnio 1 dalies z punkte nurodyto institucijų sąrašo.
7. Vykdomasis direktorius vykdo visas kitas užduotis pagal šį reglamentą.
18 straipsnis
Vykdomojo direktoriaus skyrimas
1. Valdyba penkerių metų laikotarpiui skiria vykdomąjį direktorių iš reikalavimus atitinkančių kandidatų, atrinktų Komisijai surengus atvirą konkursą. Pagal atrankos procedūrą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir kitur skelbiamas kvietimas dalyvauti konkurse. Valdyba gali reikalauti pakartoti procedūrą, jei, jos manymu, nei vienas į sąrašą įrašytas kandidatas nėra tinkamas. Valdyba skiria vykdomąjį direktorių atsižvelgdama į jo asmeninius nuopelnus, patirtį didelės apimties IT sistemų srityje ir administravimo, finansinius ir vadovavimo gebėjimus, taip pat žinias duomenų apsaugos srityje. Valdyba savo sprendimą skirti vykdomąjį direktorių priima dviejų trečdalių visų balsavimo teisę turinčių jos narių dauguma.
2. Prieš paskiriant Valdybos atrinktą kandidatą direktoriumi, jo prašoma padaryti pareiškimą kompetentingame (-uose) Europos Parlamento komitete (-uose) ir atsakyti į komiteto narių klausimus. Po tokio pranešimo Europos Parlamentas priima nuomonę, kurioje išdėsto savo požiūrį į atrinktą kandidatą. Valdyba informuoja Europos Parlamentą, kaip buvo atsižvelgta į tą nuomonę. Ši nuomonė laikoma asmenine ir konfidencialia iki kandidato paskyrimo.
3. Likus devyniems mėnesiams iki minėtos penkerių metų kadencijos pabaigos, Valdyba, išsamiai konsultuodamasi su Komisija, pradeda vertinimą, kurio metu pirmiausiai įvertina per pirmąją vykdomojo direktoriaus kadenciją pasiektus rezultatus, ir tai, kaip jie buvo pasiekti.
4. Valdyba, atsižvelgdama į vertinimo ataskaitą, ir tik tais atvejais, kai tai gali būti pateisinama Agentūros tikslais ir užduotimis, gali vykdomojo direktoriaus kadenciją pratęsti vieną kartą ne ilgesniam kaip trejų metų laikotarpiui.
5. Apie savo ketinimą pratęsti vykdomojo direktoriaus kadenciją Valdyba informuoja Europos Parlamentą. Likus mėnesiui iki tokio pratęsimo vykdomasis direktorius pakviečiamas padaryti pareiškimą kompetentingame (-uose) Europos Parlamento komitete (-uose) ir atsakyti į komiteto narių klausimus.
6. Vykdomasis direktorius atsiskaito Valdybai.
7. Valdyba gali atleisti vykdomąjį direktorių. Valdyba tokį sprendimą priima dviejų trečdalių visų balsavimo teisę turinčių jos narių dauguma.
19 straipsnis
Patariamosios grupės
1. Ekspertines žinias, susijusias su didelės apimties IT sistemomis, ypač rengiant metinę darbo programą ir metinę veiklos ataskaitą, Valdybai teikia šios patariamosios grupės:
a)
SIS II patariamoji grupė;
b)
VIS patariamoji grupė;
c)
„Eurodac“ patariamoji grupė;
d)
kitos su didelės apimties IT sistemomis susijusios patariamosios grupės, kai tai numatyta atitinkamame teisėkūros dokumente, kuriuo reglamentuojamas tos didelės apimties IT sistemos plėtojimas, sukūrimas, veikimas ir naudojimas.
2. Kiekviena valstybė narė, kuri pagal Sąjungos teisę yra saistoma teisės akto, reglamentuojančio konkrečios didelės apimties IT sistemos plėtojimą, sukūrimą, veikimą ir naudojimą, ir Komisija į patariamąją grupę, susijusią su ta didelės apimties IT sistema, skiria po vieną narį trejų metų laikotarpiui, kuris gali būti pratęstas.
Danija taip pat skiria narį į patariamąją grupę, susijusią su didelės apimties IT sistema, jeigu ji pagal Protokolo dėl Danijos pozicijos 4 straipsnį nusprendžia į savo nacionalinę teisę įtraukti teisinį dokumentą, kuriuo reglamentuojamas tos konkrečios didelės apimties IT sistemos plėtojimas, sukūrimas, veikimas ir naudojimas.
Kiekviena šalis, susijusi su Šengeno acquis bei „Eurodac“ priemonių įgyvendinimu, taikymu ir plėtojimu ir dalyvaujanti konkrečioje didelės apimties IT sistemoje, paskiria po vieną narį į su ta didelės apimties IT sistema susijusią patariamąją grupę.
3. Europolas ir Eurojustas gali paskirti po vieną atstovą į SIS II patariamąją grupę. Europolas taip pat gali paskirti vieną atstovą į VIS patariamąją grupę.
4. Valdybos nariai negali būti jokių patariamųjų grupių nariai. Vykdomasis direktorius arba vykdomojo direktoriaus atstovas turi teisę stebėtojų teisėmis dalyvauti visuose patariamųjų grupių posėdžiuose.
5. Patariamųjų grupių veiklos ir bendradarbiavimo tvarka nustatoma Agentūros darbo tvarkos taisyklėse.
6. Rengdami nuomonę kiekvienos patariamosios grupės nariai deda visas pastangas konsensusui pasiekti. Jei toks konsensusas nepasiekiamas, nuomonėje išdėstoma pagrįsta narių daugumos pozicija. Taip pat nurodoma pagrįsta (-os) mažumos pozicija (-os). Atitinkamai taikomos 16 straipsnio 3 ir 4 dalys. Nariams, kurie atstovauja šalims, susijusioms su Šengeno acquis ir „Eurodac“ priemonių įgyvendinimu, taikymu bei plėtojimu, leidžiama pareikšti savo nuomonę kausimais, dėl kurių jie neturi teisės balsuoti.
7. Kiekviena valstybė narė ir kiekviena šalis, susijusi su Šengeno acquis ir „Eurodac“ priemonių įgyvendinimu, taikymu bei plėtojimu, sudaro palankias sąlygas patariamosioms grupėms vykdyti savo veiklą.
8. Dėl pirmininkavimo patariamosioms grupėms mutatis mutandis taikomas 14 straipsnis.
IV SKYRIUS
BENDROSIOS NUOSTATOS
20 straipsnis
Darbuotojai
1. Agentūros darbuotojams ir vykdomajam direktoriui taikomi Tarnybos nuostatai bei Sąjungos institucijų bendrai priimtos Tarnybos nuostatų įgyvendinimo taisyklės.
2. Įgyvendinant Tarnybos nuostatus Agentūra yra laikoma agentūra, kaip apibrėžta Pareigūnų tarnybos nuostatų 1a straipsnio 2 dalyje.
3. Agentūra savo darbuotojų atžvilgiu vykdo Pareigūnų tarnybos nuostatais paskyrimų institucijai suteiktus įgaliojimus ir Įdarbinimo sąlygomis institucijai, įgaliotai sudaryti sutartis, suteiktus įgaliojimus.
4. Agentūros darbuotojai yra pareigūnai, laikini darbuotojai arba sutartininkai. Valdyba kasmet duoda sutikimą dėl sutarčių, kurias vykdomasis direktorius planuoja pratęsti, ir kurios turėtų tapti neterminuotomis sutartimis pagal Įdarbinimo sąlygas.
5. Agentūra neįdarbina laikinų darbuotojų finansų srities užduotims, kurios laikomos esančiomis jautraus pobūdžio, vykdyti.
6. Komisija ir valstybės narės gali laikinai komandiruoti pareigūnus ar nacionalinius ekspertus į Agentūrą. Valdyba, atsižvelgdama į daugiametį personalo politikos planą, tuo tikslu patvirtina būtinas įgyvendinimo priemones.
7. Nedarydama poveikio Pareigūnų tarnybos nuostatų 17 straipsniui, Agentūra taiko atitinkamas profesinę paslaptį arba kitus lygiaverčius konfidencialumo įsipareigojimus reglamentuojančias taisykles.
8. Valdyba, susitarusi su Komisija, patvirtina būtinas įgyvendinimo priemones, nurodytas Pareigūnų tarnybos nuostatų 110 straipsnyje.
21 straipsnis
Viešasis interesas
Valdybos nariai, vykdomasis direktorius ir patariamųjų grupių nariai įsipareigoja veikti viešojo intereso labui. Tuo tikslu jie kasmet pateikia rašytinį viešą įsipareigojimų pareiškimą.
Agentūros interneto svetainėje skelbiamas Valdybos narių sąrašas.
22 straipsnis
Susitarimas dėl būstinės ir susitarimai dėl techninių ir atsarginių stočių
Agentūros ir priimančiųjų valstybių narių susitarimais dėl Agentūros būstinės ir susitarimais dėl techninių ir atsarginių stočių, sudarytais patvirtinus Valdybai, nustatomos būtinos nuostatos dėl Agentūros įkūrimo priimančiosiose valstybėse narėse ir patalpų, kurias turi suteikti tos valstybės narės, taip pat specialiosios taisyklės, priimančiosiose valstybėse narėse taikytinos vykdomajam direktoriui, Valdybos nariams, Agentūros darbuotojams ir jų šeimos nariams.
23 straipsnis
Privilegijos ir imunitetai
Agentūrai taikomas Protokolas dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų.
24 straipsnis
Atsakomybė
1. Agentūros sutartinė atsakomybė reglamentuojama atitinkamai sutarčiai taikytina teise.
2. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo jurisdikcijai priklauso priimti sprendimus pagal Agentūros sudarytų sutarčių nuostatas dėl arbitražo.
3. Nesutartinės atsakomybės atveju Agentūra pagal bendruosius teisės principus, bendrus valstybių narių teisei, atlygina žalą, kurią padaro jos padaliniai arba jos tarnautojai eidami savo pareigas.
4. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo jurisdikcijai priklauso spręsti ginčus, susijusius su 3 dalyje nurodytu žalos atlyginimu.
5. Asmeninė Agentūros darbuotojų atsakomybė Agentūros atžvilgiu reglamentuojama Tarnybos nuostatų nuostatomis.
25 straipsnis
Kalbų vartojimo tvarka
1. Agentūrai taikomas 1958 m. balandžio 15 d. Reglamentas Nr. 1, nustatantis kalbas, kurios turi būti vartojamos Europos ekonominėje bendrijoje (30).
2. Nedarant poveikio pagal SESV 342 straipsnį priimtiems sprendimams, 12 straipsnio 1 dalies j ir k punktuose nurodyta metinė darbo programa ir metinė veiklos ataskaita rengiamos visomis oficialiosiomis Sąjungos institucijų kalbomis.
3. Agentūros veiklai reikalingas vertimo paslaugas teikia Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras.
26 straipsnis
Galimybė susipažinti su dokumentais
1. Remdamasi vykdomojo direktoriaus pasiūlymu, ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo 2012 m. gruodžio 1 d. Valdyba pagal Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 patvirtina taisykles, kuriomis reglamentuojama galimybės susipažinti su Agentūros dokumentais tvarka.
2. Dėl sprendimų, kuriuos Agentūra priima pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 8 straipsnį, gali būti pateiktas skundas Europos ombudsmenui arba pateiktas ieškinys Europos Sąjungos Teisingumo Teisme laikantis atitinkamai SESV 228 ir 263 straipsniuose nustatytų sąlygų.
27 straipsnis
Informacija ir jos teikimas
1. Agentūra, vadovaudamasi teisėkūros dokumentais, reglamentuojančiais didelės apimties IT sistemų plėtojimą, sukūrimą, veikimą ir naudojimą, taip pat savo pačios iniciatyva teikia informaciją su jos užduotimis susijusiose srityse. Be kita ko, Agentūra užtikrina, kad būtų ne tik skelbiami 12 straipsnio 1 dalies j, k, w ir y punktuose ir 33 straipsnio 8 dalyje nurodyti dokumentai, bet ir visuomenei bei suinteresuotosioms šalims greitai pateikiama objektyvi, patikima ir lengvai suprantama informacija apie Agentūros darbą.
2. Valdyba nustato praktinę 1 dalies taikymo tvarką.
28 straipsnis
Duomenų apsauga
1. Nedarant poveikio duomenų apsaugos nuostatoms, kurios nustatytos teisėkūros dokumentuose, reglamentuojančiuose didelės apimties IT sistemų sukūrimą, įdiegimą, veikimą ir naudojimą, Agentūros pagal šį reglamentą tvarkomai informacijai taikomas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001.
2. Valdyba patvirtina priemones, pagal kurias Agentūra taiko Reglamentą (EB) Nr. 45/2001, visų pirma jo 8 skirsnį, reglamentuojantį su duomenų apsaugos pareigūnu susijusius klausimus.
29 straipsnis
Įslaptintos informacijos ir neįslaptintos konfidencialios informacijos apsaugos taisyklės
1. Agentūra taiko saugumo principus, nustatytus 2001 m. lapkričio 29 d. Komisijos sprendime 2001/844/EB, EAPB, Euratomas, iš dalies keičiančiame jos darbo tvarkos taisykles (31), įskaitant įslaptintos informacijos tvarkymo ir saugojimo bei keitimosi ja nuostatas ir fizinio saugumo priemones.
2. Agentūra taip pat taiko Komisijos priimtus ir įgyvendinamus saugumo principus, susijusius su neįslaptinta konfidencialia informacija.
3. Valdyba pagal 2 straipsnį ir 12 straipsnio 1 dalies p punktą priima sprendimus dėl Agentūros vidaus struktūros, būtinos siekiant įgyvendinti atitinkamus saugumo principus.
30 straipsnis
Agentūros saugumas
1. Agentūra yra atsakinga už jos naudojamų pastatų, patalpų ir žemės saugumą ir tvarkos palaikymą juose. Agentūra taiko didelės apimties IT sistemų sukūrimą, įdiegimą, veikimą ir naudojimą reglamentuojančiuose teisėkūros dokumentuose išdėstytus saugumo principus ir atitinkamas nuostatas.
2. Priimančiosios valstybės narės imasi visų veiksmingų ir tinkamų priemonių, kad palaikytų tvarką ir saugumą Agentūros naudojamus pastatus, patalpas ir žemę supančioje aplinkoje, ir teikia Agentūrai deramą apsaugą laikydamosi atitinkamų susitarimo dėl Agentūros būstinės ir susitarimų dėl techninių ir atsarginių stočių, kartu užtikrindamos, kad Agentūros leidimą turinys asmenys galėtų netrukdomi patekti į šiuos pastatus, patalpas ir žemę.
31 straipsnis
Vertinimas
1. Per trejus metus nuo 2012 m. gruodžio 1 d., o vėliau - kas ketverius metus, Komisija, išsamiai konsultuodamasi su Valdyba, atlieka Agentūros veiklos vertinimą. Atliekant vertinimą išnagrinėjama, kaip ir kokia apimtimi Agentūra veiksmingai prisideda prie didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo srityje operacijų valdymo ir vykdo savo užduotis, nustatytas šiame reglamente. Atliekant vertinimą taip pat apžvelgiamas Agentūros vaidmuo įgyvendinant Sąjungos strategiją, kuria siekiama suderintos, sąnaudų požiūriu veiksmingos ir nuoseklios IT aplinkos Sąjungos lygiu, kuri turėtų būti sukurta artimiausiais metais.
2. Remdamasi 1 dalyje nurodytu vertinimu, Komisija, pasikonsultavusi su Valdyba, pateikia rekomendacijas dėl šio reglamento keitimo, be kita ko, kad jis būtų dar geriau suderintas su 1 dalyje nurodyta Sąjungos strategija. Komisija tas rekomendacijas kartu su Valdybos nuomone bei atitinkamais pasiūlymais pateikia Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui.
V SKYRIUS
FINANSINĖS NUOSTATOS
32 straipsnis
Biudžetas
1. Neatmetant galimybės įtraukti kitų rūšių pajamų, Agentūros pajamas sudaro:
a)
Sąjungos subsidija, įtraukta į Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą (Komisijos skirsnis);
b)
šalių, susijusių su Šengeno acquis ir su „Eurodac“ priemonių įgyvendinimu, taikymu ir plėtojimu, įnašas;
c)
valstybių narių finansiniai įnašai.
2. Agentūros išlaidas, inter alia, sudaro darbuotojų atlyginimai, administracinės ir infrastruktūros išlaidos, veiklos išlaidos ir išlaidos, susijusios su Agentūros sudarytomis sutartimis arba susitarimais. Kiekvienais metais vykdomasis direktorius, atsižvelgdamas į Agentūros vykdomą veiklą, parengia Agentūros ateinančių finansinių metų pajamų ir išlaidų sąmatos projektą, taip pat personalo planą, ir juos perduoda Valdybai.
3. Agentūros pajamos ir išlaidos turi būti subalansuotos.
4. Remdamasi vykdomojo direktoriaus parengtu projektu, Valdyba priima Agentūros ateinančių finansinių metų pajamų ir išlaidų sąmatos projektą.
5. Ne vėliau kaip kiekvienų metų vasario 10 d. Valdyba perduoda Komisijai ir šalims, susijusioms su Šengeno acquis ir „Eurodac“ priemonių įgyvendinimu, taikymu bei plėtojimu, Agentūros pajamų ir išlaidų sąmatos projektą ir bendrąsias gaires, kuriomis sąmata grindžiama, o ne vėliau kaip kiekvienų metų kovo 31 d. - galutinę sąmatą.
6. Ne vėliau kaip kiekvienų metų kovo 31 d. Valdyba pateikia Komisijai ir biudžeto valdymo institucijai:
a)
savo metinės darbo programos projektą;
b)
savo atnaujintą daugiametį personalo politikos planą, parengtą laikantis Komisijos nustatytų gairių;
c)
kaip nurodyta Tarnybos nuostatuose, informaciją apie pareigūnų, laikinųjų bei pagal sutartį dirbančių darbuotojų skaičių n - 1 ir n metais, taip pat numatomą skaičių n + 1 metais;
d)
informaciją apie priimančiųjų valstybių narių Agentūrai suteiktus įnašus natūra;
e)
informaciją apie numatomą n - 1 metų biudžeto rezultatų sąskaitos likutį.
7. Komisija sąmatą kartu su Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektu perduoda biudžeto valdymo institucijai.
8. Remdamasi sąmata, Komisija į Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektą įtraukia sumas, kurios, jos nuomone, reikalingos personalo planui, ir subsidijos sumą, kuri turi būti įrašyta į bendrąjį biudžetą, kurį ji pateikia biudžeto valdymo institucijai pagal SESV 314 straipsnį.
9. Biudžeto valdymo institucija tvirtina Agentūrai skiriamos subsidijos asignavimus. Biudžeto valdymo institucija tvirtina Agentūros personalo planą.
10. Agentūros biudžetą tvirtina Valdyba. Jis tampa galutinis priėmus galutinį Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą. Prireikus jis atitinkamai tikslinamas.
11. Bet kokie biudžeto, įskaitant personalo planą, pakeitimai priimami ta pačia tvarka.
12. Valdyba kuo greičiau praneša biudžeto valdymo institucijai apie ketinimą įgyvendinti projektą, galintį turėti didelį finansinį poveikį jos biudžeto finansavimui, ypač apie projektus, susijusius su nekilnojamuoju turtu, pavyzdžiui, pastatų nuoma arba pirkimu. Ji apie tai informuoja Komisiją ir šalis, susijusias su Šengeno acquis ir „Eurodac“ priemonių įgyvendinimu, taikymu bei plėtojimu. Jei viena iš biudžeto valdymo institucijų ketina pateikti nuomonę, apie tokį ketinimą ji praneša Valdybai per dvi savaites nuo informacijos apie projektą gavimo dienos. Negavusi atsakymo Agentūra gali toliau vykdyti numatytus veiksmus.
33 straipsnis
Biudžeto vykdymas
1. Agentūros biudžetą vykdo vykdomasis direktorius.
2. Vykdomasis direktorius biudžeto valdymo institucijai kasmet teikia visą su vertinimo procedūrų rezultatais susijusią informaciją.
3. Ne vėliau kaip kitų metų kovo 1 d. Agentūros apskaitos pareigūnas nusiunčia Komisijos apskaitos pareigūnui ir Audito Rūmams Agentūros preliminarias finansines ataskaitas kartu su tų metų biudžeto ir finansų valdymo ataskaita. Komisijos apskaitos pareigūnas pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 128 straipsnį konsoliduoja institucijų ir decentralizuotų įstaigų preliminarias finansines ataskaitas.
4. Ne vėliau kaip kitų metų kovo 31 d. Agentūros apskaitos pareigūnas biudžeto valdymo institucijai taip pat nusiunčia biudžeto ir finansų valdymo ataskaitą.
5. Gavęs Audito Rūmų pastabas dėl Agentūros preliminarių finansinių ataskaitų, vykdomasis direktorius, vadovaudamasis Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 129 straipsniu, savo atsakomybe parengia Agentūros galutines finansines ataskaitas ir jas teikia Valdybai, kad ši pareikštų savo nuomonę.
6. Valdyba pareiškia nuomonę apie Agentūros galutines finansines ataskaitas.
7. Ne vėliau kaip kitų metų liepos 1 d. vykdomasis direktorius galutines finansines ataskaitas kartu su Valdybos nuomone nusiunčia biudžeto valdymo institucijai, Komisijos apskaitos pareigūnui, Audito Rūmams, taip pat šalims, susijusioms su Šengeno acquis ir „Eurodac“ priemonių įgyvendinimu, taikymu bei plėtojimu.
8. Galutinės finansinės ataskaitos skelbiamos viešai.
9. Ne vėliau kaip rugsėjo 30 d. vykdomasis direktorius nusiunčia Audito Rūmams atsakymą į jų pateiktas pastabas. Tą atsakymą vykdomasis direktorius taip pat nusiunčia Valdybai.
10. Europos Parlamento prašymu vykdomasis direktorius jam pateikia informaciją, kurios reikia, kad būtų užtikrinta sklandi atitinkamų finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra, kaip nustatyta Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 146 straipsnio 3 dalyje.
11. Atsižvelgdamas į Tarybos rekomendaciją, Europos Parlamentas kvalifikuota balsų dauguma anksčiau nei n + 2 metų gegužės 15 d. patvirtina, kad vykdomasis direktorius įvykdė n metų biudžetą.
34 straipsnis
Finansinės taisyklės
Pasikonsultavusi su Komisija, Valdyba patvirtina Agentūrai taikomas finansines taisykles. Jos neturi nukrypti nuo Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002, išskyrus atvejus, kai to konkrečiai reikia Agentūros veiklai ir yra gautas išankstinis Komisijos sutikimas.
35 straipsnis
Kova su sukčiavimu
1. Siekiant kovoti su sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla, taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1073/1999.
2. Agentūra prisijungia prie Tarpinstitucinio susitarimo dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų ir nedelsdama nustato visiems Agentūros darbuotojams taikytinas reikiamas nuostatas.
3. Finansavimo sprendimuose, įgyvendinimo susitarimuose ir kituose su jais susijusiuose dokumentuose aiškiai nustatoma, kad Audito Rūmai ir OLAF prireikus gali atlikti Agentūros finansavimo gavėjų ir už finansavimo paskirstymą atsakingų subjektų patikrinimus vietoje.
VI SKYRIUS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
36 straipsnis
Parengiamieji veiksmai
1. Komisija atsakinga už Agentūros įsteigimą ir pradinę veiklą, kol Agentūra įgyja pakankamai veiklos pajėgumų savo biudžetui vykdyti.
2. Tuo tikslu iki tol, kol savo pareigas pradės eiti pagal 18 straipsnį Valdybos paskirtas vykdomasis direktorius, Komisija gali laikinai paskirti eiti pareigas ribotą skaičių pareigūnų, įskaitant pareigūną, kuris laikinai eitų vykdomojo direktoriaus pareigas. Laikinai einantis pareigas vykdomasis direktorius gali būti paskirtas tik tada, kai pagal 13 straipsnio 2 dalį sušaukiamas Valdybos posėdis.
Jeigu laikinai einantis pareigas vykdomasis direktorius nesilaiko šiame reglamente išdėstytų reikalavimų, Valdyba gali paprašyti Komisijos paskirti naują laikinai einantį pareigas vykdomąjį direktorių.
3. Valdybai patvirtinus, laikinai einantis pareigas vykdomasis direktorius gali leisti atlikti visus Agentūros biudžete numatytais kreditais padengtus mokėjimus ir sudaryti sutartis, įskaitant sutartis su darbuotojais po to, kai patvirtinamas Agentūros personalo planas. Jei tam yra pagrindas, Valdyba gali apriboti laikinai einančio pareigas vykdomojo direktoriaus įgaliojimus.
37 straipsnis
Šalių, susijusių su Šengeno acquis ir „Eurodac“ priemonių įgyvendinimu, taikymu bei plėtojimu, dalyvavimas
Pagal atitinkamas asociacijos susitarimų nuostatas susitariama, siekiant nustatyti, inter alia, šalių, susijusių su Šengeno acquis ir „Eurodac“ priemonių įgyvendinimu, taikymu ir plėtojimu, dalyvavimo Agentūros darbe pobūdį, mastą bei išsamias taisykles, įskaitant nuostatas dėl finansinių įnašų, personalo ir balsavimo teisių.
38 straipsnis
Įsigaliojimas ir taikymas
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
3-9 straipsniuose nustatytą atsakomybę Agentūra prisiima nuo 2012 m. gruodžio 1 d.
Šis reglamentas pagal Sutartis privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.
Priimta Strasbūre 2011 m. spalio 25 d.