PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1186/2010
ze dne 13. prosince 2010
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila Rada nařízením (ES) č. 1629/2004 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých uhlíkových elektrod, v současnosti kódu KN ex 8545 11 00, a spojníků používaných pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex 8545 90 90, pocházejících z Indie (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla podobu valorického cla o sazbě 0 %.
(2)
Na základě antisubvenčního šetření uložila Rada nařízením (ES) č. 1628/2004 (3) konečné vyrovnávací clo na dovoz některých uhlíkových elektrod, v současnosti kódu KN ex 8545 11 00, a spojníků používaných pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex 8545 90 90, pocházejících z Indie (dále jen „konečná vyrovnávací opatření“). Opatření měla podobu valorického cla o sazbě 15,7 %, kromě jedné společnosti, pro niž byla celní sazba stanovena na 7 %.
(3)
Rada na základě částečného prozatímního přezkumu vyrovnávacích opatření provedeného z moci úřední změnila nařízení (ES) č. 1628/2004 a (ES) č. 1629/2004 nařízením (ES) č. 1354/2008 (4). Sazby konečného vyrovnávacívh cla byly upraveny na 6,3 % a 7,0 % pro dovoz jednotlivě vyjmenovaných vývozců se zbytkovou sazbou cla 7,2 %. Sazby konečného antidumpingového cla byly upraveny na 9,4 % a 0 % pro dovoz jednotlivě vyjmenovaných vývozců se zbytkovou sazbou cla 8,5 %.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Na základě zveřejnění oznámení o nadcházejícím konci platnosti (5) konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 18. června 2009 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podali tři výrobci v Unii: společnosti Graftech International, SGL Carbon GmbH a Tokai ERFTCARBON GmbH (dále jen „žadatelé“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 90 %, celkové výroby některých sad uhlíkových elektrod v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 17. září 2009 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Souběžná šetření
(7)
Oznámením o zahájení přezkumu zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie dne 17. září 2009 (7) Komise rovněž oznámila zahájení přezkumu konečných vyrovnávacích opatření podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (8) před pozbytím platnosti.
5. Šetření
5.1 Období šetření
(8)
Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu proběhlo v období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkum tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se týkal období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
5.2 Strany dotčené šetřením
(9)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(10)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(11)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo podle článku 17 základního nařízení považováno za vhodné přezkoumat, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do patnácti dnů po zahájení přezkumů přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu. Žádní dovozci, kteří nejsou ve spojení, se však ke spolupráci nepřihlásili. Výběr vzorku nebyl tudíž nutný.
(12)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi obdržela od tří skupin výrobců v Unii (tj. žadatelů), jednoho vyvážejícího výrobce a sedmnácti uživatelů. Během výběru vzorků se nepřihlásil žádný dovozce a žádný jiný dovozce nedodal Komisi informace ani se nepřihlásil v průběhu šetření.
(13)
Pouze jeden ze dvou známých vyvážejících výrobců v Indii, jmenovitě společnost HEG Limited (dále jen „HEG“), při přezkumu plně spolupracoval a předložil odpovědi na dotazník. Zde je třeba poznamenat, že při původním šetření bylo plné úřední jméno této společnosti Hindustan Electro Graphite Limited. Společnost své jméno poté změnila na HEG Limited. Druhý vyvážející výrobce, který při původním šetření spolupracoval, jmenovitě společnost Graphite India Limited (dále jen „GIL“), se při stávajícím přezkumu rozhodl odpověď na dotazník nepředložit.
(14)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
Výrobci v Unii
-
SGL Carbon GmbH, Wiesbaden a Meitingen, Německo,
-
Graftech Switzerland SA, Bussigny, Švýcarsko,
-
Graftech Iberica S.L., Ororbia, Španělsko,
-
Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Německo.
b)
Vyvážející výrobce v Indii
-
HEG Limited, Bhopál.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(15)
Dotčeným výrobkem, jehož se týká současný přezkum, je týž výrobek jako při původním šetření, totiž uhlíkové elektrody používané v elektrických pecích, o hustotě 1,65 g/cm3 nebo vyšší a o elektrickém odporu 6,0 μΩ.m nebo nižším, v současnosti kódu KN ex 8545 11 00, a spojníky používané pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex 8545 90 90, ať už dovážené společně nebo odděleně, pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“).
(16)
Stejně jako v případě původního šetření potvrdilo i toto šetření, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícím výrobcem na domácím trhu v Indii stejně jako výrobky vyráběné a prodávané výrobci v Unii na trhu Unie mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(17)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by skončení platnosti stávajících opatření vedlo k přetrvání či obnovení dumpingu.
1. Všeobecně
(18)
Spolupracoval jeden vyvážející výrobce v Indii. Druhý známý vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval.
(19)
Ze srovnání údajů o objemu vývozu spolupracujícího vyvážejícího výrobce a celkového objemu vývozu z Indie do Unie vyplynulo, že spolupracující vyvážející výrobce se na celkovém dovozu z Indie do Unie podílel v průběhu období přezkumného šetření z velké většiny. Úroveň spolupráce byla proto považována za vysokou.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Běžná hodnota
(20)
Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejdříve přezkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku na domácím trhu spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Indii nezávislým odběratelům reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil alespoň 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozu do Unie.
(21)
Komise poté určila ty druhy obdobného výrobku prodávané dotčenou společností na domácím trhu, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s druhy výrobku prodávanými na vývoz do Unie. Při stanovení druhů sad uhlíkových elektrod bylo vzato v úvahu i) zda byly prodávány se spojníky nebo ne, ii) jejich průměr a iii) jejich délka.
(22)
Spolupracující vyvážející výrobce tvrdil, že by se při určování totožných nebo přímo srovnatelných druhů sad uhlíkových elektrod rovněž měla zohlednit skutečnost, že sady uhlíkových elektrod jsou vyráběny z koksu různé kvality (základní surovina). Bylo skutečně potvrzeno, že společnost ve výrobním procesu využívá dva různé druhy koksu: dovážený jehličkový koks, který má vyšší kvalitu, a normální koks získávaný na indickém trhu. Bylo rovněž potvrzeno, že druh používaného koksu určuje výrobní náklady a cenu konečného výrobku.
(23)
V zájmu spravedlivého srovnání a za účelem vypočítání dumpingu rozdělila Komise výrobky do dvou kategorií, na výrobky s nižší kvalitou a výrobky s vyšší kvalitou.
(24)
Potom bylo zjišťováno, zda prodej na domácím trhu spolupracujícího vyvážejícího výrobce byl u každého druhu výrobku reprezentativní, tj. zda prodej každého druhu výrobku na domácím trhu představoval alespoň 5 % objemu prodeje stejného druhu výrobku vyváženého do Unie. U těchto druhů výrobků prodávaných v reprezentativním množství bylo dále zjišťováno, zda se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(25)
Zjišťování, zda u prodeje jednotlivých druhů výrobku v reprezentativních množstvích na domácím trhu lze mít za to, že byl uskutečněn v běžném obchodním styku, vycházelo ze stanovení podílu ziskového prodeje příslušného druhu nezávislým odběratelům. Ve všech případech, kdy byl prodej určitého druhu výrobku na domácím trhu uskutečněn v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočítané jako vážený průměr veškerého prodeje tohoto druhu na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(26)
Nicméně u zbývajících druhů výrobku, jejichž prodej na domácím trhu nebyl reprezentativní nebo se neuskutečnil v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota stanovena početně v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Běžná hodnota byla stanovena jako součet výrobních nákladů vyvážených druhů výrobku, jenž byl v případě potřeby upraven o přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a o přiměřený zisk, a to na základě skutečných údajů ohledně výroby a prodeje v běžném obchodním styku obdobného výrobku vyvážejícím výrobcem, který byl předmětem šetření, podle čl. 2 odst. 6 první věty základního nařízení.
2.2 Vývozní cena
(27)
Jelikož byl vývoz spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Indii do Unie uskutečněn přímo nezávislým odběratelům, byla vývozní cena stanovena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen za dotčený výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
2.3 Srovnání
(28)
Srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům činitelů, u kterých bylo prokázáno, že ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Za tímto účelem byl provedeny náležité úpravy, které se týkaly nákladů na dopravu a pojištění, manipulačních nákladů, nákladů při nakládání a vedlejších nákladů, finančních nákladů, bankovních poplatků a antidumpingových cel, která žadatel v odůvodněných případech platí.
(29)
Spolupracující vyvážející výrobce v Indii tvrdil, že v jeho případě je režim Duty Entitlement Passbook (dále jen režim „DEPB“) skutečně režim vracení cla, jelikož licence na režim DEPB se používají pouze k zaplacení dovozních cel na suroviny používané při výrobě sad uhlíkových elektrod. Proto, je-li výrobek vyvážen za nižší vývozní cenu, jsou náklady na dovozní cla zaplacená za suroviny vraceny. Společnost proto tvrdila, že by mělo dojít k úpravě cen stanovených pro domácí trh, jelikož tyto ceny nejsou ovlivňovány vracením dovozních cel. Z šetření však vyplynulo, že v rozporu se svým tvrzením společnost využívá dovezené suroviny osvobozené od cla při výrobě sad uhlíkových elektrod určených nejen na vývoz, ale i na domácí trh. Z toho důvodu nemá režim DEPB žádný vliv na cenový rozdíl mezi výrobky prodávanými na domácím trhu a vyváženými výrobky, a požadovanou úpravu tudíž nelze provést.
2.4 Dumpingové rozpětí
(30)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty podle druhu výrobku a vážené průměrné vývozní ceny odpovídajícího druhu dotčeného výrobku. Na základě této metody představuje dumpingové rozpětí stanovené pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce 11-12 %.
(31)
V připomínkách k poskytnutým informacím o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována („poskytnutí konečných informací“), daná společnost tvrdila, že vypočtení dumpingového rozpětí na základě čtyř ze dvanácti měsíců období přezkumného šetření představuje odchylku od metody použité při původním šetření, kde bylo zohledněno všech dvanáct měsíců období šetření. Společnost proto tvrdila, že metoda použitá při výpočtu dumpingové rozpětí zvyšuje.
(32)
Připomíná se, že výpočet dumpingového rozpětí na základě čtyř měsíců je metoda, kterou Komise běžně používá při přezkumu před pozbytím platnosti, kde je třeba rozhodnout, zda dumping přetrvává nebo zda existuje pravděpodobnost, že bude obnoven. Z šetření na místě vyplynulo, že uvedené čtyři měsíce byly reprezentativní pro celé dvanáctiměsíční období. Tento závěr byl učiněn na základě srovnání údajů o nákladech a cenách za uvedené čtyři měsíce s údaji za zbývajících osm měsíců. Čtyři vybrané měsíce byly navíc poslední měsíce každého čtvrtletí, a byly tudíž rovnoměrně rozvrženy po celém dvanáctiměsíčním období. Komise tudíž nesouhlasí s tvrzením, že použitá metoda má vliv na závěr, který byl učiněn ohledně výskytu dumpingu během období přezkumného šetření, a ani nezvyšuje dumpingové rozpětí.
(33)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci druhého známého vyvážejícího výrobce v Indii nemohlo být dumpingové rozpětí v jeho případě vypočítáno. Nicméně podle žádosti o přezkum probíhal vývoz této společnosti do Unie rovněž za dumpingové ceny. Jelikož většina vývozu z Indie připadá na spolupracujícího indického výrobce, u něhož byl zjištěn dumping, a průměrná cena dotčeného výrobku dováženého z Indie je podle Eurostatu nižší než průměrná vývozní cena spolupracující společnosti, je potvrzena existence dumpingu na úrovni celé země.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(34)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost obnovení dumpingu. Vzhledem k tomu, že na tomto šetření spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce v Indii, vycházejí níže uvedené závěry z údajů jediné spolupracující společnosti a ze skutečností dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení, konkrétně z údajů Eurostatu a z žádosti o přezkum.
(35)
V této souvislosti byly analyzovány tyto prvky: volná kapacita vyvážejících indických výrobců, přitažlivost trhu Unie pro indické výrobce a vývozní ceny do třetích zemí.
3.1 Volná kapacita vývozců
(36)
V případě spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Indii šetření ukázalo, že tato společnost má volnou kapacitu. Společnost kromě toho veřejně uvedla, že plánuje stávající kapacitu zvýšit. Je rovněž třeba zdůraznit, že společnost je orientovaná na vývoz, většina jejího obratu v období přezkumného šetření pocházela z prodeje na vývoz, a navzdory platným opatřením zůstává Unie i nadále důležitou destinací vývozu.
(37)
Pokud jde o druhého indického výrobce, uvádí se v žádosti o přezkum, že tato společnost svou kapacitu od uložení opatření výrazně zvýšila a plánuje ji nadále zvyšovat. Nelze proto vyloučit, že alespoň část této zvýšené kapacity by při absenci opatření mohla být namířena na trh Unie.
3.2 Přitažlivost trhu Unie
(38)
Přitažlivost trhu Unie lze ilustrovat na skutečnosti, že uložení antidumpingových a vyrovnávacích cel expanzi indického vývozu nezastavilo. Během posledních tří let naopak došlo k více než zdvojnásobení indického vývozu a jeho podíl na trhu Unie se více než ztrojnásobil. Je rovněž třeba zdůraznit, že během tohoto období vzrostly ceny na trhu Unie o 40 %.
3.3 Vývozní ceny do třetích zemí
(39)
Pokud jde o vývoz do třetích zemí, šetření ukázalo, že výše vývozních cen ze závodu spolupracující společnosti v období přezkumného šetření byla nižší než výše vývozních cen do Unie, u nichž byl zjištěn dumping. Lze tedy očekávat, že s ohledem na přitažlivost trhu Unie by spolupracující vyvážející výrobce při absenci opatření přesměroval alespoň část svého vývozu právě do Unie.
3.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu
(40)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním lze dospět k závěru, že vývoz z Indie je stále prováděn za dumpingové ceny a že je pravděpodobné, že by došlo k přetrvání dumpingu na trhu Unie, pokud by stávající antidumpingová opatření byla zrušena. Zdá se, že stávající volná kapacita v Indii a přitažlivost trhu Unie skutečně představuje pobídku pro vyvážející indické výrobce svůj vývoz do Unie za dumpingové ceny zvýšit, alespoň pokud jde o spolupracujícího vyvážejícího výrobce.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
1. Výroba v Unii
(41)
V Unii vyrábí obdobný výrobek pět společností nebo skupin společností, jejichž výstup tvoří celkovou výrobu obdobného výrobku v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. Výrobní odvětví Unie
(42)
Dvě z těchto pěti společností žádost nepodpořily a při přezkumném šetření nespolupracovaly, jelikož nepředložily odpovědi na dotazník. Žádost podaly tyto tři skupiny výrobců, které souhlasily, že budou při šetření spolupracovat: Graftech International, SGL Carbon GmbH a Tokai ERFTCARBON GmbH.
(43)
Tyto tři skupiny výrobců tvoří podstatnou část celkové výroby obdobného výrobku v Unii, jelikož představují více než 90 % celkové výroby některých sad uhlíkových elektrod v Unii, jak je uvedeno ve 4. bodě odůvodnění výše. Má se proto za to, že tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(44)
Vzhledem k tomu, že při tomto šetření spolupracoval pouze jeden indický vyvážející výrobce, nejsou v zájmu zachování důvěrnosti podle článku 19 základního nařízení údaje týkající se dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Indie do Evropské unie uvedeny v přesných číslech.
(45)
Situace v odvětví s uhlíkovými elektrodami úzce souvisí se situací v ocelářství, jelikož uhlíkové elektrody se využívají zejména v odvětví elektrooceli. V této souvislosti je třeba poznamenat, že v roce 2007 a během prvních tří čtvrtletí roku 2008 převládaly v ocelářství velmi pozitivní tržní podmínky, což mělo příznivé důsledky i pro odvětví s uhlíkovými elektrodami.
(46)
Je třeba poznamenat, že objem prodeje uhlíkových elektrod víceméně kopíruje objem výroby oceli. Smlouvy o dodávkách uhlíkových elektrod, které zahrnují i ceny a množství, jsou však obvykle uzavírány na dobu šesti až dvanácti měsíců. Z toho důvodu dochází zpravidla k prodlevě mezi vývojem objemu prodeje, který je výsledkem změn v poptávce, a případným výsledným dopadem na ceny.
2. Spotřeba na trhu Unie
(47)
Spotřeba Unie byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, odhadu objemu prodeje dalších výrobců v Unii na trhu v Unii, údajů o dovozu poskytnutých Eurostatem a údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Stejně jako při původním šetření (9) nebyl dovoz v některých případech brán v úvahu, jelikož se na základě dostupných informací nejednalo o dovoz výrobku, který je předmětem šetření.
(48)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o téměř 25 %, přičemž k hlavnímu poklesu došlo mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření. Je třeba poznamenat, že díky velmi pozitivním tržním podmínkám na počátku posuzovaného období byla spotřeba Unie velmi vysoká a mezi obdobím původního šetření a rokem 2006 vzrostla o 30 %.
Tabulka 1
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Celková spotřeba Unie (v tunách)
170 035
171 371
169 744
128 437
Index (2006 = 100)
100
101
100
76
3. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Indie
(49)
Objem dovozu pocházejícího z Indie (dále jen „dotčená země“) během posuzovaného období vzrostl o 143 procentních bodů a v období přezkumného šetření se zvýšil z 5 000 tun na 7 000 tun. Podíl dovozu z dotčené země na trhu se mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření, kdy dosáhl 5 %, více než ztrojnásobil. Podíl na trhu během období přezkumného šetření i přes výrazný pokles poptávky dále rostl. Ceny dovozu z dotčené země vzrostly během posuzovaného období o 52 %, a kopírovaly tak vývoj cen výrobního odvětví Unie, avšak zůstaly soustavně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Jelikož v Indii jsou pouze dva známí vyvážející výrobci, nejsou údaje v tabulce 2 z důvodu zachování důvěrnosti uvedeny v přesných číslech.
Tabulka 2
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z dotčené země (v tunách)
2 000 až 3 000
3 000 až 4 000
7 000 až 9 000
5 000 až 7 000
Index (2006 = 100)
100
123
318
243
Podíl dovozu z dotčené země na trhu*
asi 1,5 %
asi 2 %
asi 5 %
asi 5 %
Ceny dovozu z dotčené země (EUR/t)
asi 2 000
asi 2 600
asi 3 000
asi 3 200
Index (2006 = 100)
100
133
145
152
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(50)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
4.1 Výroba
(51)
V období přezkumného šetření výroba ve srovnání s rokem 2006 klesla o 29 %. Ve srovnání s rokem 2006 výroba výrobního odvětví Unie v roce 2007 nejprve vzrostla o 2 %, poté však došlo zejména v období přezkumného šetření k prudkému poklesu.
Tabulka 3
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
272 468
278 701
261 690
192 714
Index (2006 = 100)
100
102
96
71
4.2 Kapacita a využití kapacity
(52)
Výrobní kapacita mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření mírně poklesla (celkem o 2 %). Jelikož v roce 2008 a zejména během období přezkumného šetření výroba rovněž poklesla, vykázalo výsledné využití kapacity mezi rokem 2006 a obdobím šetření celkový pokles o 25 procentních bodů.
Tabulka 4
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výrobní kapacita (v tunách)
298 500
292 250
291 500
293 500
Index (2006 = 100)
100
98
98
98
Využití kapacity
91 %
95 %
90 %
66 %
Index (2006 = 100)
100
104
98
72
4.3 Zásoby
(53)
V roce 2007 zůstal konečný stav zásob výrobního odvětví Unie ve srovnání s rokem 2006 stabilní a poté v roce 2008 klesl o 10 %. V období přezkumného šetření se stav zásob o něco zvýšil, ale byl stále o 5 % nižší než v roce 2006.
Tabulka 5
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Konečný stav zásob (v tunách)
21 407
21 436
19 236
20 328
Index (2006 = 100)
100
100
90
95
4.4 Objem prodeje
(54)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, během posuzovaného období klesl o 39 %. Na začátku posuzovaného období byl velmi vysoký, jelikož ve srovnání s obdobím původního šetření vzrostl o téměř 70 %. Objem prodeje se v roce 2007 a 2008 mírně snížil, ale zůstal na poměrně vysoké úrovni (v roce 2008 byl stále 47 % nad úrovní období původního šetření). Avšak mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření objem prodeje výrazně poklesl (téměř o třetinu).
Tabulka 6
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Prodej zákazníkům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
143 832
139 491
124 463
88 224
Index (2006 = 100)
100
97
87
61
4.5 Podíl na trhu
(55)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření postupně klesl o téměř 16 procentních bodů (z 84,6 % na 68,7 %).
Tabulka 7
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
84,6 %
81,4 %
73,3 %
68,7 %
Index (2006 = 100)
100
96
87
81
4.6 Růst
(56)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o téměř 25 %. Výrobní odvětví Unie ztratilo téměř 16 procentních bodů podílu na trhu, zatímco podíl dotčeného dovozu na trhu stoupl o 3,4 procentních bodů.
4.7 Zaměstnanost
(57)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie poklesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 7 %.
Tabulka 8
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost související s dotčeným výrobkem (počet osob)
1 942
1 848
1 799
1 804
Index (2006 = 100)
100
95
93
93
4.8 Produktivita
(58)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok klesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 24 %. Během roku 2007 a 2008 se mírně zvýšila, avšak poté během období přezkumného šetření klesla o téměř 25 %.
Tabulka 9
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
140
151
146
107
Index (2006 = 100)
100
107
104
76
4.9 Prodejní ceny a činitelé ovlivňující ceny na domácím trhu
(59)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie vykazují pozitivní trend, jelikož během posuzovaného období vzrostly o 40 %. Došlo k tomu díky: i) celkové výši cen na trhu, ii) nutnosti vyrovnat nárůst výrobních nákladů a iii) způsobu, jakým jsou ve smlouvách o dodávkách stanovovány ceny.
(60)
V roce 2007 a 2008 bylo výrobní odvětví Unie v kontextu celkově rostoucích tržních cen schopno zvýšit své ceny, zejména díky stabilně velké poptávce po uhlíkových elektrodách. Tato poptávka byla výsledkem velmi pozitivních tržních podmínek převládajících v ocelářství až do konce 3. čtvrtletí roku 2008, jak uvádí 45. bod odůvodnění.
(61)
V roce 2007 a 2008 vzrostly také ceny částečně s cílem pokrýt rostoucí výrobní náklady, zejména náklady na suroviny. V letech 2006 až 2008 vzrostly náklady o 23 %. Výrobní odvětví Unie však bylo schopno je pokrýt, jelikož výrazně zvedlo ceny (o 33 %).
(62)
Ceny rostly i v období přezkumného šetření, i když méně (o 5 %). Skutečnost, že ceny v době klesající poptávky neklesly, vysvětluje způsob, jakým jsou na trhu uzavírány smlouvy o dodávkách, a skutečnost, že většina smluv o dodávkách na rok 2009 byla uzavřena v roce 2008. Jak se uvádí ve 46. bodě odůvodnění, kopíruje objem prodeje uhlíkových elektrod více méně výrobu oceli. Dojednávání smluv o dodávkách uhlíkových elektrod na období šesti až dvanácti měsíců však může vést ke zpoždění vlivu jakékoliv změny v poptávce (nárůstu nebo poklesu) na ceny. Smlouvy jsou dojednávány na základě předpokládaného objemu, který se může lišit od skutečné úrovně prodeje, a výsledkem je tudíž skutečnost, že cenový vývoj v daném období nemusí nutně odrážet vývoj objemu prodeje za totéž období. To byl také případ období přezkumného šetření, kdy objem prodeje klesl, avšak ceny zůstaly nadále vysoké, protože většina smluv o dodávkách na rok 2009 byla uzavřena v roce 2008, a některé dodávky plánované na rok 2008 byly odloženy na rok 2009. Pětiprocentní nárůst cen během období přezkumného šetření však na rozdíl od dřívějších období nestačil na pokrytí růstu nákladů (o 13 %). Po období přezkumného šetření byly ceny znovu sjednány na nižší úrovni.
(63)
Jak je uvedeno ve 49. bodě odůvodnění, kopírovaly ceny dovozu z dotčené země vývoj cen výrobního odvětví Unie, avšak zůstaly soustavně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
Tabulka 10
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Jednotková cena pro trh Unie (EUR/t)
2 569
3 103
3 428
3 585
Index (2006 = 100)
100
121
133
140
4.10 Mzdy
(64)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření vzrostla průměrná mzda na zaměstnance o 15 %.
Tabulka 11
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Průměrné mzdové náklady na jednoho zaměstnance (v tis. EUR)
52
56
61
60
Index (2006 = 100)
100
108
118
115
4.11 Investice
(65)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se roční tok investic do dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie zvýšil o 37 %. Během období přezkumného šetření však investice ve srovnání s rokem 2008 klesly o 14 %.
Tabulka 12
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čisté investice (v EUR)
30 111 801
45 383 433
47 980 973
41 152 458
Index (2006 = 100)
100
151
159
137
4.12 Ziskovost a návratnost investic
(66)
I při nárůstu nákladů o 40 % během posuzovaného období dokázalo výrobní odvětví Unie v roce 2006 a 2007 zvyšovat své ceny rychleji, než jak rostly náklady. To vedlo na nárůstu zisku z 19 % v roce 2006 na 26 % v roce 2007. Od roku 2007 do roku 2008 rostly ceny i náklady stejným tempem, a ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie zůstalo tudíž stabilní na úrovni z roku 2007. V období přezkumného šetření zisk poté opět klesl na 19 %, a to kvůli dopadu, který mělo nižší využití výrobní kapacity a vyšší ceny surovin na náklady. V roce 2009 zisk dále klesal, jelikož výrobní odvětví Unie muselo snížit ceny, aby zohlednilo celkový pokles prodejních cen na trhu s uhlíkovými elektrodami, k němuž došlo na základě nižší poptávky v ocelářství.
(67)
Návratnost investic vzrostla ze 71 % v roce 2006 na 103 % v roce 2007. V roce 2008 dosáhla úrovně 119 % a poté během období přezkumného šetření klesla na 77 %. Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření tedy návratnost investic vzrostla celkově pouze o 6 procentních bodů.
Tabulka 13
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čistý zisk z prodeje odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)
19 %
26 %
25 %
19 %
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
71 %
103 %
119 %
77 %
4.13 Peněžní tok a schopnost zvýšit kapitál
(68)
Čistý peněžní tok z provozních činností se mezi rokem 2006 a 2007 zvýšil. V roce 2008 tento růst nadále pokračoval až do období přezkumného šetření, kdy poklesl. Peněžní tok byl v období přezkumného šetření o 28 % vyšší než na začátku posuzovaného období.
(69)
Neobjevily se známky toho, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy se zvyšováním kapitálu, zejména proto, že někteří výrobci jsou součástí větších skupin.
Tabulka 14
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (EUR)
109 819 535
159 244 026
196 792 707
140 840 498
Index (2006 = 100)
100
145
179
128
4.14 Rozsah dumpingového rozpětí
(70)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z Indie nelze považovat dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
4.15 Překonání účinků dřívějšího subvencování a dumpingu
(71)
Výše posuzované ukazatele vykazují mírné zlepšení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie po uložení konečných vyrovnávacích a antidumpingových opatření v roce 2004. Zejména od roku 2006 do roku 2008 těžilo výrobní odvětví Unie z vyšších cen a zisků. Bylo tomu tak zejména díky velmi pozitivním tržním podmínkám, které umožnily zachování vysoké úrovně cen a ziskovosti, ačkoli, jak je vysvětleno v 55. bodě odůvodnění, podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesal. Přesto se během stejného období a navzdory opatřením podíl indického dovozu na trhu zvýšil a indické výrobky byly dováženy za nižší ceny než ceny výrobního odvětví Unie. Již během období přezkumného šetření začal zisk výrobního odvětví Unie klesat a v roce 2009 poklesl ještě více z důvodu vyšších nákladů a omezenému růstu cen.
5. Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
5.1 Účinek dumpingového dovozu
(72)
Navzdory poklesu spotřeby v Unii během posuzovaného období se objem dovozu z dotčené země více než zdvojnásobil a podíl tohoto dovozu na trhu se více než ztrojnásobil (viz 49. bod odůvodnění). Nejsou-li antidumpingová a vyrovnávací cla brána v úvahu, docházelo během období přezkumného šetření při dovozu z dotčené země k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, i když to bylo o méně než 2 %.
5.2 Dopad hospodářské krize
(73)
Když na konci roku 2008 vypukla hospodářská krize, bylo výrobní odvětví Unie díky velmi pozitivním hospodářským podmínkám převládajícím v roce 2007 a prvních třech čtvrtletích roku 2008 v ocelářství a souvisejících odvětvích, včetně odvětví uhlíkových elektrod, v poměrně dobré hospodářské situaci. Skutečnost, že smlouvy o dodávkách uhlíkových elektrod jsou zpravidla sjednávány na období šesti až dvanácti měsíců, znamená, že existuje zpoždění vlivu jakékoliv změny v poptávce (nárůstu nebo poklesu) na ceny. Jelikož byly smlouvy platné v období přezkumného šetření sjednány v době, kdy nebylo možné účinky hospodářské krize předvídat, týkal se její dopad v období přezkumného šetření zejména objemu, jelikož v případě cen by výrobní odvětví Unie jakýkoli dopad pocítilo se zpožděním. V této souvislosti je třeba poznamenat, že situace výrobního odvětví Unie se v určitém ohledu zhoršila i během období převládajících pozitivních hospodářských podmínek, jelikož odvětví ztratilo podíl na trhu ve prospěch dovozu z dotčené země. Skutečnost, že toto zhoršení nevedlo k výraznějším nepříznivým účinkům, lze částečně připsat vysoké poptávce v letech 2007-2008, která výrobnímu odvětví Unie umožnila udržet si vysoký objem výroby a prodeje, a částečně skutečnosti, že když tento objem v období přezkumného šetření poklesl, mohly být ceny zachovány z důvody výše popsané prodlevy.
5.3 Dovoz z ostatních zemí
(74)
Protože byly do údajů o dovozu dostupných na úrovni kódu KN získaných od Eurostatu zahrnuty i jiné výrobky než je výrobek, který je předmětem šetření, byla níže uvedená analýza provedena na základě údajů o dovozu na úrovni kódu Taric a byla doplněna o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení. V některých případech nebyl dovoz brán v úvahu, jelikož se na základě dostupných informací nejednalo o dovoz výrobku, který je předmětem šetření.
(75)
Odhaduje se, že objem dovozu z ostatních třetích zemí se zvýšil o 63 % z přibližně 11 000 tun v roce 2006 na přibližně 18 500 tun v období přezkumného šetření. Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu vzrostl z 6,6 % v roce 2006 na 14,4 % v období přezkumného šetření. Průměrná cena dovozu z ostatních třetích zemí se mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o 42 %. Zdá se, že dotčený výrobek je dovážen zejména z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Ruska, Japonska a Mexika, což byly jediné země, které během období přezkumného šetření dosahovaly jednotlivého podílu na trhu vyššího než 1 %. Dovoz z těchto zemí je dále zkoumán v bodech odůvodnění níže. Dovoz z devíti dalších zemí představuje celkový podíl na trhu pouze přibližně 2 % a není dále zkoumán.
(76)
Podíl čínského dovozu na trhu během posuzovaného období vzrostl o 2,4 procentní body (z 0,2 % na 2,6 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž nižší než ceny dovozu z Indie.
(77)
Podíl ruského dovozu na trhu během posuzovaného období vzrostl o 4,2 procentní body (z 1,9 % na 6,1 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny mírně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, avšak vyšší než ceny dovozu z Indie.
(78)
Podíl japonského dovozu na trhu během posuzovaného období poklesl o 0,4 procentní body (z 2,0 % na 1,6 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny podobné nebo vyšší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž vyšší než ceny dovozu z Indie.
(79)
Podíl mexického dovozu na trhu během posuzovaného období vzrostl o 1,0 procentní bod (z 0,9 % na 1,9 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny vyšší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž vyšší než ceny dovozu z Indie.
(80)
Závěrem nelze vyloučit, že vývoj dovozu z ČLR a Ruska mohl do určité míry přispět ke zhoršení podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Ovšem vzhledem k obecnosti údajů získaných ze statistiky vývozu, která neumožňuje cenové srovnání podle druhu výrobku, což bylo možné v případě Indie díky podrobným informacím poskytnutým vyvážejícím výrobcem, nemohl být dopad dovozu z ČLR a Ruska určen s jistotou.
Tabulka 15
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z ostatních zemí (v tunách)
11 289
11 243
19 158
18 443
Index (2006 = 100)
100
100
170
163
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu
6,6 %
6,6 %
11,3 %
14,4 %
Ceny dovozu z ostatních zemí (EUR/t)
2 467
3 020
3 403
3 508
Index (2006 = 100)
100
122
138
142
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z ČLR (v tunách)
421
659
2 828
3 380
Index (2006 = 100)
100
157
672
804
Podíl dovozu z ČLR na trhu
0,2 %
0,4 %
1,7 %
2,6 %
Ceny dovozu z ČLR (v EUR/t)
1 983
2 272
2 818
2 969
Index (2006 = 100)
100
115
142
150
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Ruska (v tunách)
3 196
2 887
8 441
7 821
Index (2006 = 100)
100
90
264
245
Podíl dovozu z Ruska na trhu
1,9 %
1,7 %
5,0 %
6,1 %
Ceny dovozu z Ruska (EUR/t)
2 379
2 969
3 323
3 447
Index (2006 = 100)
100
125
140
145
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Japonska (v tunách)
3 391
2 223
3 731
2 090
Index (2006 = 100)
100
66
110
62
Podíl dovozu z Japonska na trhu
2,0 %
1,3 %
2,2 %
1,6 %
Ceny dovozu z Japonska (EUR/t)
2 566
3 131
3 474
3 590
Index (2006 = 100)
100
122
135
140
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Mexika (v tunách)
1 478
2 187
2 115
2 465
Index (2006 = 100)
100
148
143
167
Podíl dovozu z Mexika na trhu
0,9 %
1,3 %
1,2 %
1,9 %
Ceny dovozu z Mexika (EUR/t)
2 634
3 629
4 510
4 554
Index (2006 = 100)
100
138
171
173
6. Závěr
(81)
Jak je uvedeno ve 49. bodě odůvodnění, objem dovozu z dotčené země se mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření více než zdvojnásobil. Vzhledem k tomu, že spotřeba ve stejném období klesla téměř o 25 %, podíl indických vývozců na trhu prudce vzrostl z přibližně 1,5 % v roce 2006 na přibližně 5 % během období přezkumného šetření. I když ceny indického vývozu do Unie v důsledku obecně vysokých tržních cen během posuzovaného období výrazně vzrostly, stále docházelo vůči cenám výrobního odvětví Unie k cenovému podbízení.
(82)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se i přes existenci antidumpingových a vyrovnávacích opatření vyvíjela řada důležitých ukazatelů nepříznivě: objem výroby a prodeje klesl o 29, respektive 39 %, využití kapacity o 28 % a poté následoval pokles zaměstnanosti a produktivity. I když je možné část tohoto nepříznivého vývoje vysvětlit silným poklesem spotřeby, která se během posuzovaného období snížila o téměř 25 %, musí být významný pokles podílu výrobního odvětví Unie na trhu (mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 15,9 procentních bodů) rovněž interpretován s ohledem na neustálý nárůst podílu indického dovozu na trhu.
(83)
Poměrně vysoký zisk během období přezkumného šetření je třeba připsat zejména přetrvávajícím vysokým cenám, a to z důvodů uvedených v 62. bodě odůvodnění. Závěrem lze konstatovat, že situace výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období celkově zhoršila a že na konci období přezkumného šetření se výrobní odvětví Unie nacházelo v obtížné situaci, a to i přes poměrně vysoký zisk v této době, přičemž jeho snaha udržet objem prodeje a dostatečnou úroveň cen při menší poptávce byla mařena zvýšeným dumpingovým dovozem z Indie.
F. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(84)
Jak je uvedeno výše, uložení antidumpingových opatření umožnilo výrobnímu odvětví Unie zotavit se ze vzniklé újmy pouze do určité míry. Jakmile však vysoká spotřeba Unie, která bylo pozorována během většiny posuzovaného období, během období přezkumného šetření odezněla, ocitlo se výrobní odvětví Unie v obtížné a nestabilní situaci a navíc muselo stále čelit škodlivému účinku dumpingového dovozu z Indie. Zejména schopnost výrobního odvětví Unie vyrovnat rostoucí náklady byla na konci období přezkumného šetření slabá.
2. Vztah mezi objemem vývozu a vývozními cenami do třetích zemí a objemem vývozu a vývozními cenami do Unie
(85)
Bylo zjištěno, že průměrná vývozní cena indického prodeje do států, které nejsou členy Unie, byla nižší než průměrná vývozní cena do Unie a také nižší než ceny na domácím trhu. Prodej indického vývozce určený do států, které nejsou členy Unie, byl uskutečňován v podstatném množství, které představovalo většinu jeho celkového prodeje na vývoz. Mělo se tudíž za to, že v případě zrušení platných opatření by bylo pro indické vývozce výhodné přesunout podstatnou část vývozu z ostatních třetích zemí na přitažlivější trh Unie, a to za ceny vyšší, než jsou ceny vývozu do třetích zemí, ale pravděpodobně stále nižší, než je současná cenová úroveň vývozu do Unie.
3. Nevyužitá kapacita a zásoby na indickém trhu
(86)
Spolupracující indický výrobce měl velké množství volné kapacity a plánoval ji v období 2010/11 dále zvýšit. Existuje tedy možnost podstatného zvýšení množství zboží vyváženého do Unie, zejména s ohledem na skutečnost, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy třetích zemí nebo domácí trh byly schopny pojmout jakékoli další výrobky.
(87)
V připomínkách k poskytnutým informacím spolupracující indický výrobce uvedl, že jeho volná kapacita vznikla zejména kvůli hospodářské krizi a souvisejícímu poklesu poptávky. Značná část volné kapacity této společnosti však může být vysvětlena skutečností, že společnost mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření svou kapacitu výrazně zvýšila. Dále je třeba poznamenat, že společnost plánuje kapacitu dále zvyšovat. Kromě toho je nutno říci, že existuje ještě další indický výrobce, který nespolupracoval, který má podobnou kapacitu i její využití a který rovněž nedávno oznámil, že kapacitu hodlá zvyšovat ještě výrazněji.
4. Závěr
(88)
Výrobci v dotčené zemi jsou schopni zvýšit nebo přesměrovat svůj objem vývozu na trh Unie. Ceny indického vývozu do třetích zemí jsou kromě toho nižší než ceny vývozu do Unie. Z šetření vyplynulo, že na základě srovnatelných druhů výrobku prodával spolupracující vyvážející výrobce dotčený výrobek za ceny nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie. Tyto nízké ceny by pravděpodobně klesly v souladu s nižšími cenami účtovanými při vývozu do zbytku světa. Taková cenová politika kombinovaná se schopností vývozců v dotčené zemi dodávat na trh Unie značné množství dotčeného výrobku by se vší pravděpodobností měla nepříznivý dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(89)
Jak je uvedeno výše, je výrobní odvětví Unie nadále nestabilní a ohrozitelné. Je pravděpodobné, že pokud by bylo vystaveno zvýšenému objemu dovozu z dotčené země za dumpingové ceny, snížil by se objem jeho prodeje, podíl na trhu i prodejní ceny, a v důsledku toho by se zhoršila jeho finanční situace na úroveň zjištěnou při původním šetření. S ohledem na uvedené skutečnosti lze tudíž dojít k závěru, že zrušení platných opatření by se vší pravděpodobností vedlo ke zhoršení již tak nestabilní situace výrobního odvětví Unie a k obnovení podstatné újmy vzniklé výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(90)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(91)
Je vhodné připomenout, že při původním šetření bylo stanoveno, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla platná antidumpingová opatření mít na dotčené strany.
(92)
Na tomto základě se posuzovalo, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání či obnovení poškozujícího dumpingu neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(93)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je strukturálně životaschopným odvětvím. To potvrdil i příznivý vývoj jeho hospodářské situace zaznamenaný po uložení antidumpingových opatření v roce 2004. Zejména skutečnost, že výrobní odvětví Unie během několika let před obdobím přezkumného šetření zvýšilo svou ziskovost, je v ostrém kontrastu se situací před uložením příslušných opatření. Výrobní odvětví Unie však svůj podíl na trhu stále ztrácí, zatímco podíl dovozu z dotčené země na trhu během posuzovaného období výrazně vzrostl. Bez příslušných opatření by se výrobní odvětví Unie pravděpodobně nacházelo v mnohem horší situaci.
3. Zájmy dovozců/uživatelů
(94)
Žádný z devíti oslovených dovozců, kteří nejsou ve spojení, se nepřihlásil ke spolupráci.
(95)
Přihlásilo se sedmnáct uživatelů, kteří předložili odpovědi na dotazník. Většina z nich již několik let nezískává uhlíkové elektrody z Indie, a jsou proto v otázce možného zachování opatření neutrální, zatímco šest uživatelů alespoň v menším měřítku indické elektrody používá. Čtyři uživatelé tvrdí, že zachování opatření by mělo nepříznivý dopad na hospodářskou soutěž. Jedno sdružení (Eurofer) se zachováním opatření silně nesouhlasí a tvrdí, že opatření vedla k výraznému stažení indických vývozců z trhu Unie. Sdružení se domnívá, že zachování opatření by bránilo výrobcům oceli nalézt alternativní zdroje zásob a umožnilo by výrobnímu odvětví Unie si udržet dominantní, téměř duopolní postavení. Z vývoje indického dovozu po uložení opatření však jasně vyplývá, že k žádnému výraznému stažení nedošlo. Dovoz z Indie se naopak během posuzovaného období výrazně zvýšil. Šetření kromě toho ukázalo, že uhlíkové elektrody stále více přicházejí na trh Unie z řady dalších třetích zemí. Pokud jde sílu postavení výrobního odvětví Unie na trhu, připomíná se, že během posuzovaného období klesl jeho podíl na trhu o téměř šestnáct procentních bodů (viz 55. bod odůvodnění výše). Uvedené sdružení navíc přiznalo, že uhlíkové elektrody představují pouze relativně malou část celkových nákladů výrobců oceli.
(96)
Dále je třeba připomenout, že podle zjištění z původního šetření nebyl dopad uložení opatření pro uživatele významný (10). Přestože jsou tato opatření uplatňována již pět let, získávají dovozci/uživatelé v Unii nadále své zboží mimo jiné i v Indii. Nebyly ani uvedeny žádné skutečnosti svědčící o obtížích při hledání jiných zdrojů. Navíc je třeba připomenout, že co se týče účinku uložení opatření na uživatele, byl v původním šetření učiněn závěr, že vzhledem k zanedbatelnému významu nákladů na uhlíkové elektrody pro výrobní odvětví uživatelů by jakékoli zvýšení nákladů pravděpodobně nemělo na toto výrobní odvětví podstatný vliv. Po uložení opatření nebyly zjištěny žádné skutečnosti svědčící o opaku. Je proto možné dojít k závěru, že zachování antidumpingových opatření nebude mít pravděpodobně na vývozce/uživatele v Unii podstatný účinek.
4. Závěr
(97)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč by stávající antidumpingová opatření neměla být zachována.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(98)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Oprávněná vyjádření a připomínky byly patřičným způsobem zohledněny.
(99)
Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by měla být antidumpingová opatření uložená z dovozu některých uhlíkových elektrod pocházejících z Indie zachována. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorických cel.
(100)
Sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovoz dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nemůže využít těchto sazeb a podléhá sazbě cla použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(101)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (11) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí například s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Je-li to na místě, nařízení se poté pozmění tak, že se aktualizuje seznam společností, které mají prospěch z individuálních celních sazeb,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz uhlíkových elektrod druhu, který se používá v elektrických pecích, o hustotě 1,65 g/cm3 nebo vyšší a o elektrickém odporu 6,0 μΩ.m nebo nižším, v současnosti kódu KN ex 8545 11 00 (kód TARIC 8545110010), a spojníků používaných pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex 8545 90 90 (kód TARIC 8545909010), ať už dovážených společně nebo odděleně, pocházejících z Indie.
2. Sazba cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Konečné clo
(v %)
Doplňkový kód TARIC
Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kalkata - 700016, Západní Bengálsko
9,4
A530
HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida - 201301, Uttarpradéš
0
A531
Všechny ostatní společnosti
8,5
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 13. prosince 2010.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1186/2010
2010 m. gruodžio 13 d.
kuriuo, pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, tam tikroms importuojamoms Indijos kilmės grafito elektrodų sistemoms nustatomas galutinis antidempingo muitas
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį ir 11 straipsnio 2, 5 bei 6 dalis,
atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau - Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Galiojančios priemonės
(1)
Atlikus antidempingo tyrimą (toliau - pirminis tyrimas) Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1629/2004 (2) tam tikriems importuojamiems Indijos kilmės grafito elektrodams, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8545 11 00, ir jungiamosioms veržlėms, naudojamoms tokiems elektrodams, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8545 90 90, nustatė galutinį antidempingo muitą (toliau - galutinės antidempingo priemonės). Priemonės buvo taikomos kaip 0 % ad valorem muitas.
(2)
Atlikus antisubsidijų tyrimą Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1628/2004 (3) tam tikriems importuojamiems Indijos kilmės grafito elektrodams, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8545 11 00, ir jungiamosioms veržlėms, naudojamoms tokiems elektrodams, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8545 90 90, nustatė galutinį kompensacinį muitą (toliau - galutinės kompensacinės priemonės). Priemonės buvo taikomos kaip 15,7 % ad valorem muitas, išskyrus vieną bendrovę, kuriai nustatyta 7 % muito norma.
(3)
Atlikus ex officio dalinę tarpinę kompensacinių priemonių peržiūrą Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1354/2008 (4) iš dalies pakeitė reglamentus (EB) Nr. 1628/2004 ir (EB) Nr. 1629/2004. Iš dalies pakeistos galutinės kompensacinės priemonės - 6,3 % ir 7,0 % iš atskirai išvardytų eksportuotojų importuojamam produktui ir 7,2 % iš visų kitų bendrovių importuojamam produktui. Iš dalies pakeistos galutinės antidempingo priemonės - 9,4 % ir 0 % iš atskirai išvardytų eksportuotojų importuojamam produktui ir 8,5 % iš visų kitų bendrovių importuojamam produktui.
2. Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą
(4)
Paskelbus pranešimą apie artėjantį antidempingo priemonių galiojimo terminą (5), 2009 m. birželio 18 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Prašymą pateikė trys Sąjungos gamintojai Graftech International, SGL Carbon GmbH ir Tokai ERFTCARBON GmbH (toliau - pareiškėjai), kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 90 %) visų tam tikrų grafito elektrodų sistemų Sąjungoje.
(5)
Prašymas grįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei greičiausiai tęsis arba pasikartos.
3. Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas
(6)
Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija 2009 m. rugsėjo 17 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (6) (toliau - pranešimas apie inicijavimą) paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.
4. Lygiagretūs tyrimai
(7)
2009 m. rugsėjo 17 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu apie inicijavimą (7) Komisija taip pat pranešė inicijuojanti galutinių kompensacinių priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą pagal 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (8) 18 straipsnį.
5. Tyrimas
5.1. Tiriamasis laikotarpis
(8)
Atliekant dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tyrimą nagrinėtas 2008 m. liepos 1 d. - 2009 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau - peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Atliekant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbių tendencijų tyrimą, nagrinėtas laikotarpis nuo 2006 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
5.2. Su tyrimu susijusios šalys
(9)
Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, žinomiems susijusiems naudotojams ir eksportuojančios šalies atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą pareikšti nuomonę raštu ir pateikti prašymą išklausyti.
(10)
Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(11)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį nesusijusių importuotojų skaičių, laikyta tikslinga, remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsniu, nagrinėti, ar reikėtų atlikti atranką. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves) pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį pirmiau minėtų šalių prašyta per 15 dienų nuo peržiūrų inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją. Tačiau nei vienas nesusijęs importuotojas nepasisiūlė bendradarbiauti. Todėl atrankos vykdyti nereikėjo.
(12)
Komisija nusiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir toms šalims, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą. Atsakymus pateikė trys Sąjungos gamintojų grupės (t. y. pareiškėjai), vienas eksportuojantis gamintojas ir 17 naudotojų. Vykdant atranką apie save nepranešė nei vienas importuotojas, be to, atliekant tyrimą jokie kiti importuotojai nepateikė Komisijai jokios informacijos ir nepranešė apie save.
(13)
Atliekant peržiūrą visapusiškai bendradarbiavo ir klausimyno atsakymus pateikė tik vienas iš dviejų žinomų eksportuojančių Indijos gamintojų, t. y. HEG Limited (toliau - HEG). Dėl to reikėtų pažymėti, kad per pirminį tyrimą šios bendrovės išsamus oficialus pavadinimas buvo Hindustan Electro Graphite Limited. Vėliau bendrovė pavadinimą pakeitė į HEG Limited. Antras per pirminį tyrimą bendradarbiavęs eksportuojantis gamintojas Graphite India Limited (toliau - GIL) per šią peržiūrą nutarė klausimyno atsakymų nepateikti.
(14)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, būtina nustatant dempingo ir jo daromos žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybę ir Sąjungos interesus. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų suinteresuotųjų šalių patalpose.
a)
Sąjungos gamintojai
-
SGL Carbon GmbH, Vysbadenas ir Meitingenas, Vokietija,
-
Graftech Switzerland SA, Biusinji, Šveicarija,
-
Graftech Iberica S.L., Ororbija, Ispanija,
-
Tokai ERFTCARBON GmbH, Grėvenbroichas, Vokietija.
b)
Eksportuojantis Indijos gamintojas
-
HEG Limited, Bhopal.
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
(15)
Šios peržiūros nagrinėjamasis produktas yra tas pats kaip ir per pirminį tyrimą, t. y. Indijos kilmės grafito elektrodai, naudojami elektrinėse krosnyse, kurių tariamasis tankis yra 1,65 g/cm3 arba didesnis, o elektrinė varža yra 6,0 μΩ.m arba mažesnė, ir kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8545 11 00, ir jungiamosios veržlės, naudojamos tokiems elektrodams, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8545 90 90, importuojami kartu arba atskirai.
(16)
Atlikus tyrimą patvirtinta, kad kaip ir per pirminį tyrimą nagrinėjamojo produkto, eksportuojančio gamintojo Indijos vidaus rinkoje pagamintų ir parduotų produktų ir Sąjungos gamintojų Sąjungoje pagamintų ir parduotų produktų pagrindinės fizinės ir techninės savybės bei naudojimo paskirtis yra tokios pačios, todėl šie produktai laikomi panašiu produktu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
C. DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
(17)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi nagrinėta, ar yra tikimybė, kad pasibaigus priemonių galiojimo terminui dempingas tęsis arba pasikartos.
1. Bendrosios pastabos
(18)
Bendradarbiavo vienas eksportuojantis Indijos gamintojas. Antras žinomas eksportuojantis gamintojas atliekant tyrimą nebendradarbiavo.
(19)
Palyginus bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo eksporto apimtį su viso Indijos eksporto į Sąjungą apimtimi paaiškėjo, kad importo iš bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo apimtis per PTL sudarė didžiąją dalį viso Sąjungos importo iš Indijos apimties. Todėl manoma, kad bendradarbiavimo lygis buvo aukštas.
2. Importas dempingo kainomis per PTL
2.1. Normalioji vertė
(20)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį Komisija pirmiausia nagrinėjo, ar bendradarbiaujančio eksportuojančio Indijos gamintojo panašaus produkto pardavimas nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje buvo tipiškas, t. y. ar bendra tokio pardavimo apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 % visos atitinkamo pardavimo eksportui į Sąjungą apimties.
(21)
Po to Komisija nustatė tas vidaus rinkoje bendrovės parduodamo panašaus produkto rūšis, kurios yra tokios pačios, kaip ir eksportui į Sąjungą parduodamo produkto rūšys, arba labai į jas panašios. Apibrėžiant grafito elektrodų sistemų rūšis atsižvelgta į i) tai, ar šios sistemos parduotos su jungiamosiomis veržlėmis ar be jų, ii) jų skersmenį ir iii) ilgį.
(22)
Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas teigė, kad nustatant tokias pačias arba tiesiogiai palyginamas grafito elektrodų sistemų rūšis taip pat reikėtų atsižvelgti į tai, kad grafito elektrodų sistemos gaminamos iš skirtingų rūšių kokso (pagrindinė žaliava). Iš tiesų, patvirtinta, kad gamybos procese bendrovė naudojo dviejų skirtingų rūšių koksą: aukštesnės kokybės adatinį koksą ir įprastą koksą, gaunamą Indijos rinkoje. Be to, patvirtinta, kad nuo naudoto kokso rūšies priklauso gamybos sąnaudos ir galutinio produkto kaina.
(23)
Todėl, teisingam palyginimui užtikrinti Komisija, skaičiuodama dempingą kiekvienos rūšies produktus suskirstė į žemos kokybės ir aukštos kokybės produktus.
(24)
Toliau nagrinėta, ar bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo kiekvienos rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, t. y. ar kiekvienos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 % tos pačios rūšies produkto pardavimo Sąjungai apimties. Toliau pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį nagrinėta, ar tipiškais kiekiais parduotų tam tikrų rūšių produktų pardavimas vykdytas įprastinėmis prekybos sąlygomis.
(25)
Nustatant atitinkamos rūšies produkto pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams dalį nagrinėta, ar kiekvienos rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje tipiškais kiekiais galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis. Visais atvejais, kai vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis parduotas pakankamas kiekis tam tikros rūšies produkto, normalioji vertė buvo grindžiama faktinėmis vidaus rinkos kainomis, apskaičiuotomis kaip svertinis viso tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje per PTL vidurkis.
(26)
Kitų rūšių produktų, kurių pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas arba kurie nebuvo parduodami įprastomis prekybos sąlygomis, normalioji vertė apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį. Normalioji vertė buvo apskaičiuota prie eksportuotų tam tikros rūšies produktų gamybos sąnaudų, prireikus pakoreguotų, pridėjus pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administracinių sąnaudų procentinę dalį ir pagrįstą pelno dydį, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies pirmą sakinį remiantis faktiniais duomenimis, susijusiais su tiriamo eksportuojančio gamintojo panašaus produkto gamyba ir pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis.
2.2. Eksporto kaina
(27)
Kadangi bendradarbiaujantis eksportuojantis Indijos gamintojas visus produktus eksportavo į Sąjungą pardavimui tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina buvo nustatyta remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis nagrinėjamojo produkto kainomis.
2.3. Palyginimas
(28)
Vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su vidutine svertine eksporto kaina remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygmeniu. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi buvo atsižvelgta į veiksnių, kurie, kaip buvo įrodinėjama, turėjo įtakos kainoms ir kainų palyginamumui, skirtumus. Todėl koreguojant prireikus ir pateisinamais atvejais deramai atsižvelgta į vežimo ir draudimo sąnaudų, tvarkymo, krovos ir papildomų išlaidų, finansinių sąnaudų, banko mokesčių ir pareiškėjo sumokėtų antidempingo muitų skirtumus.
(29)
Bendradarbiaujantis eksportuojantis Indijos gamintojas teigė, kad jo atveju muito sumažinimo leidimo schema (toliau - MSLS) iš tiesų yra sąlyginio apmokestinimo sistema, nes MSLS licencijos naudojamos tik importo muitams už grafito elektrodų sistemoms gaminti naudotas žaliavas mokėti. Taigi, už žaliavas sumokėti importo muitai produktą eksportavus grąžinami, dėl to sumažėja eksporto kaina. Todėl bendrovė teigė, kad reikėjo koreguoti vidaus rinkos kainas, nes joms importo muitų grąžinimas neturi poveikio. Atlikus tyrimą nustatyta, kad priešingai, nei buvo teigta, bendrovė naudoja be muito importuotas žaliavas gamindama tiek eksporto, tiek vidaus rinkai skirtas grafito elektrodų sistemas. Taigi, MSLS neturi įtakos vidaus rinkoje parduotų ir eksportuotų produktų kainų skirtumui, todėl koreguoti negalima.
2.4. Dempingo skirtumas
(30)
Kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, kiekvienos rūšies produkto vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina. Remiantis minėtu metodu bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui nustatytas 11-12 % dempingo skirtumas.
(31)
Pateikdama pastabas dėl esminių faktų ir aplinkybių, kuriais remiantis ketinta rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones, atskleidimo (toliau - galutinis atskleidimas) tiriamoji bendrovė teigė, kad kai dempingo skirtumas buvo skaičiuojamas remiantis 4 iš 12 PTL mėnesių, buvo nukrypta nuo per pirminį tyrimą taikytos metodikos, kai buvo atsižvelgta į visus 12 tiriamojo laikotarpio mėnesius. Todėl ji teigė, kad dėl taikyto skaičiavimo metodo buvo nustatytas per didelis dempingo skirtumas.
(32)
Primenama, kad metodą dempingui apskaičiuoti remiantis 4 PTL mėnesiais Komisija paprastai naudoja per priemonių galiojimo termino peržiūras, kai reikia nustatyti, ar dempingas vykdomas toliau arba ar yra tikimybė, kad dempingas pasikartos. Atlikus tyrimą vietoje įsitikinta, kad 4 mėnesiai buvo tipiškas visų 12 mėnesių laikotarpis. Tai atlikta palyginus 4 mėnesių ir likusių 8 mėnesių sąnaudų ir kainų duomenis. Be to, pasirinkta po paskutinį kiekvieno ketvirčio mėnesį, todėl šie 4 mėnesiai vienodai paskirstyti visam 12 mėnesių laikotarpiui. Todėl Komisija nesutinka, kad dėl taikyto metodo keičiasi galutinė išvada dėl dempingo vykdymo per PTL arba kad dėl šio metodo nustatytas per didelis dempingo skirtumas.
(33)
Kadangi antras žinomas eksportuojantis Indijos gamintojas nebendradarbiavo, jam nebuvo įmanoma apskaičiuoti dempingo skirtumo. Tačiau, kaip nurodyta prašyme atlikti peržiūrą, ši bendrovė į Sąjungą taip pat eksportavo dempingo kainomis. Kadangi didžioji dalis Indijos eksporto susijusi su bendradarbiaujančiu Indijos gamintoju, kuris, kaip nustatyta, vykdė dempingą, o vidutinė iš Indijos importuoto nagrinėjamojo produkto kaina remiantis Eurostatu yra mažesnė už vidutinę šios bendradarbiaujančios bendrovės eksporto kainą, patvirtinama, kad dempingas vykdytas visos šalies mastu.
3. Importo raida, jeigu priemonės būtų panaikintos
(34)
Atlikus analizę dėl dempingo per PTL, nagrinėta dempingo pasikartojimo tikimybė. Kadangi atliekant šį tyrimą bendradarbiavo tik vienas eksportuojantis Indijos gamintojas, toliau pateiktos išvados pagrįstos vienintelės bendradarbiaujančios bendrovės pateiktais duomenimis ir turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, t. y. Eurostato duomenimis ir prašyme atlikti peržiūrą pateiktais duomenimis.
(35)
Išanalizuoti šie veiksniai: nepanaudoti eksportuojančio Indijos gamintojo pajėgumai, Sąjungos rinkos patrauklumas Indijos gamintojams ir eksporto į trečiąsias šalis kainos.
3.1. Nepanaudoti eksportuotojų pajėgumai
(36)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis Indijos gamintojas turi nepanaudotų pajėgumų. Be to, bendrovė viešai nurodė ketinanti didinti savo turimus pajėgumus. Taip pat reikėtų pabrėžti, kad bendrovės veikla orientuota į eksportą, kad didžiąją jos apyvartos per PTL dalį sudarė pardavimas eksportui ir kad Sąjunga, nepaisant galiojančių priemonių, vis dar svarbi eksporto paskirties vieta.
(37)
Prašyme atlikti peržiūrą nurodyta, kad nuo tada, kai buvo nustatytos priemonės, antrasis Indijos gamintojas jau gerokai padidino pajėgumus ir ketina toliau juos didinti. Todėl gali būti, kad, jei nebus taikomos priemonės, bent dalis padidintų pajėgumų bus nukreipta į Sąjungos rinką.
3.2. Sąjungos rinkos patrauklumas
(38)
Sąjungos rinkos patrauklumą įrodo tai, kad nustačius antidempingo ir kompensacinius muitus Indijos eksporto apimtis nenustojo didėti. Priešingai, per pastaruosius trejus metus Indijos eksportuotojai eksporto apimtį padidino daugiau nei du kartus, o užimamą Sąjungos rinkos dalį - daugiau nei tris kartus. Be to, reikėtų pažymėti, kad per šį laikotarpį 40 % padidėjo kainos Sąjungos rinkoje.
3.3. Eksporto į trečiąsias šalis kainos
(39)
Dėl eksporto į trečiąsias šalis - atlikus tyrimą nustatyta, kad per PTL bendradarbiaujančios bendrovės eksporto kainos EXW sąlygomis buvo mažesnės už eksporto į Sąjungą kainas, kurios, kaip nustatyta, buvo dempingo kainos. Todėl tikėtina, kad netaikant priemonių bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas dėl Sąjungos rinkos patrauklumo bent dalį savo eksporto nukreiptų į Sąjungą.
3.4. Išvada dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės
(40)
Atsižvelgiant į aprašytus faktus galima daryti išvadą, kad Indijos eksportas vis dar vykdomas dempingo kainomis ir kad, jei galiojančios antidempingo priemonės būtų panaikintos, yra tikimybė, kad dempingas Sąjungos rinkoje tęsis. Iš tikrųjų, atsižvelgiant į Indijos nepanaudotus pajėgumus ir Sąjungos rinkos patrauklumą, atrodo, kad eksportuojantys Indijos gamintojai, ypač bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas, gali būti suinteresuoti padidinti eksporto į Sąjungos rinką dempingo kainomis apimtį.
D. SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS
1. Sąjungos gamyba
(41)
Sąjungoje panašų produktą gamina penkios bendrovės ar bendrovių grupės, kurių bendra panašaus produkto produkcija sudaro visą Sąjungos produkciją, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.
2. Sąjungos pramonė
(42)
Dvi iš penkių bendrovių grupių nepranešė apie save, neparėmė prašymo ir nepateikusios klausimyno atsakymų nebendradarbiavo atliekant peržiūros tyrimą. Prašymą pateikė ir bendradarbiauti sutiko trys gamintojų grupės: Graftech International, SGL Carbon GmbH ir Tokai ERFTCARBON GmbH.
(43)
Šios trys gamintojų grupės pagamina didžiąją dalį panašaus produkto Sąjungoje, nes šie gamintojai pagamina daugiau nei 90 % visų tam tikrų grafito elektrodų sistemų Sąjungoje, kaip nurodyta 4 konstatuojamojoje dalyje. Todėl jie laikomi Sąjungos pramone, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau - Sąjungos pramonė).
E. PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE
1. Pirminė pastaba
(44)
Atliekant šį tyrimą bendradarbiavo tik vienas eksportuojantis Indijos gamintojas, todėl su Indijos kilmės nagrinėjamojo produkto importu į Europos Sąjungą susiję duomenys nenurodyti tiksliais skaičiais, kad pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį būtų užtikrintas konfidencialumas.
(45)
Grafito elektrodų sistemų pramonės padėtis glaudžiai susijusi su plieno sektoriaus padėtimi, nes grafito elektrodai pirmiausia naudojami elektros plieno pramonėje. Reikėtų pažymėti, kad 2007 m. ir per pirmus tris 2008 m. ketvirčius plieno sektoriuje rinkos sąlygos buvo labai palankios, taigi, tokia pati padėtis buvo ir grafito elektrodų pramonėje.
(46)
Pažymėtina, kad grafito elektrodų pardavimo apimtis ir plieno gamybos apimtis kito beveik panašiai. Tačiau paprastai deramasi dėl 6-12 mėnesių trukmės grafito elektrodų tiekimo sutarčių, kuriose numatomos kainos ir kiekis. Taigi, paprastai susidaro laiko skirtumas tarp pardavimo apimties pokyčių dėl paklausos pasikeitimų ir atitinkamo poveikio kainoms.
2. Suvartojimas Sąjungos rinkoje
(47)
Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduotu kiekiu, kitų Sąjungos gamintojų Sąjungos rinkoje parduotu apytiksliu kiekiu, Eurostato importo duomenimis ir remiantis pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį surinktais duomenimis. Kaip ir per pirminį tyrimą (9), į kai kurį importą nebuvo atsižvelgiama, nes remiantis turima informacija paaiškėjo, kad tai nebuvo tiriamojo produkto importas.
(48)
2006 m. - PTL Sąjungos suvartojimas sumažėjo apytikriai 25 %, o daugiausia sumažėjo nuo 2008 m. iki PTL pabaigos. Reikėtų pažymėti, kad dėl labai palankių rinkos sąlygų nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje Sąjungoje buvo suvartojamas labai didelis produkto kiekis, kuris nuo pirminio tyrimo tiriamojo laikotarpio iki 2006 m. padidėjo 30 %.
1 lentelė
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Bendras Sąjungos suvartojimas (tonomis)
170 035
171 371
169 744
128 437
Indeksas (2006 m. = 100)
100
101
100
76
3. Importo iš Indijos apimtis, rinkos dalis ir kainos
(49)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį Indijos (toliau - nagrinėjamoji šalis) kilmės importo apimtis padidėjo 143 procentiniais punktais ir per PTL buvo 5 000-7 000 tonų. Importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis 2006 m. - PTL padidėjo daugiau nei tris kartus ir sudarė apie 5 %. Per PTL rinkos dalis dar didėjo, nors paklausa labai sumažėjo. Importo iš nagrinėjamosios šalies kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 52 %, panašiai kaip Sąjungos pramonės kainos, tačiau visą laiką buvo mažesnės už Sąjungos kainas. Dėl konfidencialumo 2 lentelėje duomenys nėra išreikšti tiksliais skaičiais, nes yra tik du žinomi eksportuojantys Indijos gamintojai.
2 lentelė
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis (tonomis)
2 000-
3 000
3 000-
4 000
7 000-
9 000
5 000-
7 000
Indeksas (2006 m. = 100)
100
123
318
243
Importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis
apie
1,5 %
apie
2 %
apie
5 %
apie
5 %
Importo iš nagrinėjamosios šalies kaina (EUR už toną)
apie
2 000
apie
2 600
apie
3 000
apie
3 200
Indeksas (2006 m. = 100)
100
133
145
152
4. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
(50)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius, Sąjungos pramonės būklei įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius.
4.1. Gamyba
(51)
Per PTL, palyginti su 2006 m., gamyba sumažėjo 29 %. Sąjungos pramonės gamybos apimtis pirmiausia padidėjo 2 % 2007 m., palyginti su 2006 m., o po to labai sumažėjo, ypač per PTL.
3 lentelė
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Gamyba (tonomis)
272 468
278 701
261 690
192 714
Indeksas (2006 m. = 100)
100
102
96
71
4.2. Pajėgumai ir pajėgumų naudojimo koeficientas
(52)
2006 m. - PTL gamybos pajėgumai sumažėjo nežymiai (iš viso 2 %). 2008 m. ir ypač per PTL taip pat sumažėjo gamybos apimtis, dėl to pajėgumų naudojimas 2006 m. - PTL iš viso sumažėjo 25 procentiniais punktais.
4 lentelė
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Gamybos pajėgumai (tonomis)
298 500
292 250
291 500
293 500
Indeksas (2006 m. = 100)
100
98
98
98
Pajėgumų naudojimas
91 %
95 %
90 %
66 %
Indeksas (2006 m. = 100)
100
104
98
72
4.3. Atsargos
(53)
Sąjungos pramonės laikotarpio pabaigos atsargų lygis 2007 m., palyginti su 2006 m., nesikeitė, o 2008 m. sumažėjo 10 %. Per PTL atsargų lygis šiek tiek padidėjo, bet buvo 5 % mažesnis nei 2006 m.
5 lentelė
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)
21 407
21 436
19 236
20 328
Indeksas (2006 m. = 100)
100
100
90
95
4.4. Pardavimo apimtis
(54)
Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje nesusijusiems pirkėjams apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 39 %. Nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje pardavimo apimtis buvo labai didelė - padidėjo apytikriai 70 %, palyginti su pirminio tyrimo tiriamuoju laikotarpiu. 2007-2008 m. pardavimo apimtis šiek tiek sumažėjo, tačiau buvo pakankamai didelė (2008 m. buvo vis dar 47 % didesnė už pardavimo apimtį per pirminio tyrimo tiriamąjį laikotarpį). Tačiau 2008 m. - PTL pardavimo apimtis labai sumažėjo (beveik trečdaliu).
6 lentelė
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Sąjungos pardavimo nesusijusiems pirkėjams apimtis (tonomis)
143 832
139 491
124 463
88 224
Indeksas (2006 m. = 100)
100
97
87
61
4.5. Rinkos dalis
(55)
Sąjungos pramonei tenkanti rinkos dalis palaipsniui mažėjo, t. y. 2006 m. - PTL sumažėjo beveik 16 procentinių punktų (nuo 84,6 % iki 68,7 %).
7 lentelė
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Sąjungos pramonės rinkos dalis
84,6 %
81,4 %
73,3 %
68,7 %
Indeksas (2006 m. = 100)
100
96
87
81
4.6. Augimas
(56)
2006 m. - PTL Sąjungos suvartojimas sumažėjo beveik 25 %. Sąjungos pramonė prarado apie 16 procentinių punktų rinkos dalies, o susijusiam importuojamam produktui tenkanti rinkos dalis padidėjo 3,4 procentinio punkto.
4.7. Užimtumas
(57)
2006 m. - PTL Sąjungos pramonės užimtumo lygis sumažėjo 7 %.
8 lentelė
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Su nagrinėjamuoju produktu susijęs užimtumas (asmenys)
1 942
1 848
1 799
1 804
Indeksas (2006 m. = 100)
100
95
93
93
4.8. Našumas
(58)
2006 m. - PTL Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, vertinamas kaip vieno darbuotojo metinis našumas, sumažėjo 24 %. 2007-2008 m. našumas šiek tiek padidėjo, o per PTL sumažėjo beveik 25 %.
9 lentelė
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Našumas (tonomis vienam darbuotojui)
140
151
146
107
Indeksas (2006 m. = 100)
100
107
104
76
4.9. Pardavimo kainos ir vidaus rinkos kainoms įtakos turintys veiksniai
(59)
Sąjungos pramonės vieneto pardavimo kainos didėjo - per nagrinėjamąjį laikotarpį jos padidėjo 40 %. Tai buvo dėl i) bendro kainų lygio rinkoje, ii) poreikio kompensuoti padidėjusias gamybos sąnaudas ir iii) tiekimo sutarčių kainų nustatymo.
(60)
2007-2008 m., apskritai dėl stiprėjančios grafito elektrodų paklausos didėjant rinkos kainoms, Sąjungos pramonė sugebėjo padidinti kainas. Paklausa didėjo dėl labai palankių rinkos sąlygų plieno sektoriuje iki 2008 m. trečiojo ketvirčio pabaigos, kaip aprašyta 45 konstatuojamojoje dalyje.
(61)
Kainos 2007-2008 m. iš dalies didėjo ir dėl to, kad reikėjo kompensuoti didėjančias gamybos sąnaudas, ypač didėjančias žaliavų sąnaudas. 2006-2008 m. sąnaudos padidėjo 23 %. Tačiau Sąjungos pramonė sugebėjo jas kompensuoti gerokai padidindama savo kainas (+ 33 %).
(62)
Per PTL kainos dar didėjo, bet nebe tiek daug (+ 5 %). Tuo laikotarpiu, kai mažėjo paklausa, kainos nesumažėjo, o taip atsitiko dėl tiekimo sutarčių rinkoje sudarymo metodikos ir dėl to, kad dauguma 2009 m. tiekimo sutarčių buvo sudarytos 2008 m. Kaip nurodyta 46 konstatuojamojoje dalyje, grafito elektrodų pardavimo apimtis ir plieno gamybos apimtis kito daugmaž panašiai. Tačiau deramasi dėl 6-12 mėnesių trukmės grafito elektrodų tiekimo sutarčių, dėl to paklausos pasikeitimo (padidėjimo arba sumažėjimo) poveikis kainoms gali būti daromas vėliau. Dėl sutarčių deramasi remiantis numatoma pardavimo apimti, kuri gali skirtis nuo faktinio pardavimo lygio, dėl to tam tikro laikotarpio kainų tendencijos nebūtinai gali atitikti to paties laikotarpio pardavimo apimties tendencijas. Taip buvo per PTL, kai pardavimo apimtis sumažėjo, tačiau kainos buvo didelės, nes didžioji dalis 2009 m. tiekimo sutarčių buvo sudarytos 2008 m. ir tam tikrais atvejais 2008 m. numatytas produkto pristatymas buvo nukeltas į 2009 m. Vis dėlto, ne taip kaip per ankstesnius laikotarpius, 5 % kainų padidėjimo per PTL nepakako padidėjusioms sąnaudoms (+ 13 %) kompensuoti. Po PTL iš naujo derėtasi dėl mažesnių kainų.
(63)
Kaip paaiškinta 49 konstatuojamojoje dalyje, importo iš nagrinėjamosios šalies kainos keitėsi panašiai kaip Sąjungos pramonės kainos, tačiau visą laiką buvo mažesnės už Sąjungos kainas.
10 lentelė
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Vieneto kaina Sąjungos rinkoje (EUR už toną)
2 569
3 103
3 428
3 585
Indeksas (2006 m. = 100)
100
121
133
140
4.10. Darbo užmokestis
(64)
2006 m. - PTL vidutinis darbuotojo darbo užmokestis padidėjo 15 %.
11 lentelė
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Vieno darbuotojo metinės darbo sąnaudos (tūkst. EUR)
52
56
61
60
Indeksas (2006 m. = 100)
100
108
118
115
4.11. Investicijos
(65)
2006 m. - PTL metinis Sąjungos pramonės investicijų į nagrinėjamąjį produktą srautas padidėjo 37 %. Tačiau per PTL, palyginti su 2008 m., investicijos sumažėjo 14 %.
12 lentelė
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Grynosios investicijos (EUR)
30 111 801
45 383 433
47 980 973
41 152 458
Indeksas (2006 m. = 100)
100
151
159
137
4.12. Pelningumas ir investicijų grąža
(66)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį sąnaudoms padidėjus 40 % Sąjungos pramonė vis dėlto sugebėjo 2006-2007 m. padidinti kainas daugiau, nei padidėjo sąnaudos. Dėl to pelnas padidėjo nuo 19 % 2006 m. iki 26 % 2007 m. 2007-2008 m. kainos ir sąnaudos didėjo vienodai, tad Sąjungos pramonės pelno dydis nesikeitė ir buvo toks pat kaip 2007 m. Per PTL dėl mažesnio pajėgumų naudojimo poveikio sąnaudoms ir didesnių žaliavų kainų pelnas vėl sumažėjo iki 19 %. 2009 m. pelnas toliau mažėjo, nes Sąjungos pramonė turėjo sumažinti kainas atsižvelgdama į tai, kad dėl mažėjančios paklausos plieno sektoriuje pardavimo kainos grafito elektrodų rinkoje apskritai mažėjo.
(67)
Investicijų grąža (toliau - IG) padidėjo nuo 71 % 2006 m. iki 103 % 2007 m. 2008 m. IG padidėjo iki 119 %, o per PTL sumažėjo iki 77 %. Iš viso 2006 m. - PTL investicijų grąža padidėjo tik 6 procentiniais punktais.
13 lentelė
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Sąjungos pardavimo nesusijusiems pirkėjams grynasis pelnas (grynojo pardavimo %)
19 %
26 %
25 %
19 %
IG (investicijų grynosios buhalterinės vertės grynasis pelnas %)
71 %
103 %
119 %
77 %
4.13. Grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą
(68)
Iš veiklos gaunamų grynųjų pinigų srautas 2006-2007 m. padidėjo. 2008 m. šis srautas toliau didėjo, o per PTL sumažėjo. Apskritai grynųjų pinigų srautas per PTL buvo 28 % didesnis nei nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje.
(69)
Požymių, kad Sąjungos pramonė būtų turėjusi sunkumų padidinti kapitalą, nebuvo daugiausia dėl to, kad kai kurie gamintojai priklauso didelėms grupėms.
14 lentelė
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Grynųjų pinigų srautas (EUR)
109 819 535
159 244 026
196 792 707
140 840 498
Indeksas (2006 m. = 100)
100
145
179
128
4.14. Dempingo skirtumo dydis
(70)
Atsižvelgiant į importo iš Indijos apimtį, rinkos dalį ir kainas, faktinių dempingo skirtumų poveikio Sąjungos pramonei negalima laikyti nereikšmingu.
4.15. Atsigavimas nuo buvusio subsidijavimo ir dempingo poveikio
(71)
Iš pirmiau nagrinėtų rodiklių matyti, kad Sąjungos pramonės ekonominė ir finansinė padėtis 2004 m. nustačius galutines kompensacines ir antidempingo priemones šiek tiek pagerėjo. Tiksliau 2006-2008 m. Sąjungos pramonė padidino kainas ir pelną. Taip įvyko dėl labai palankių rinkos sąlygų, kurioms vyraujant buvo galima išlaikyti dideles kainas ir pelningumą net mažėjant Sąjungos pramonės rinkos daliai, kaip paaiškinta 55 konstatuojamojoje dalyje. Tačiau tuo pačiu laikotarpiu, nepaisant priemonių, importo iš Indijos rinkos dalis padidėjo, o produktas iš Indijos buvo importuojamas mažesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis. Per PTL Sąjungos pramonės pelnas jau pradėjo mažėti ir 2009 m. dėl padidėjusių sąnaudų ir ribotų galimybių padidinti kainas mažėjo toliau.
5. Importo dempingo kainomis ir kitų veiksnių poveikis
5.1. Importo dempingo kainomis poveikis
(72)
Nors per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos suvartojimas mažėjo, importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis padidėjo daugiau nei du kartus, o šiam importui tenkanti rinkos dalis - daugiau nei tris kartus (žr. 49 konstatuojamąją dalį). Jei nebūtų atsižvelgiama į antidempingo ir kompensacinius muitus, dėl importo iš nagrinėjamosios šalies Sąjungos pramonės kainos per PTL buvo priverstinai mažinamos mažiau nei 2 %.
5.2. Ekonomikos krizės poveikis
(73)
Plieno ir susijusiuose sektoriuose, įskaitant grafito elektrodų pramonę, 2007 m. ir per pirmuosius tris 2008 m. ketvirčius vyravo labai palankios ekonominės sąlygos, dėl to Sąjungos pramonės ekonominė padėtis 2008 m. pabaigoje prasidėjus ekonomikos krizei buvo pakankamai gera. Paprastai deramasi dėl 6-12 mėnesių trukmės grafito elektrodų tiekimo sutarčių, dėl to paklausos pasikeitimo (padidėjimo arba sumažėjimo) poveikis kainoms gali būti daromas vėliau. Kadangi dėl sutarčių PTL derėtasi tokiu metu, kai ekonomikos krizės poveikio nebuvo galima numatyti, ekonomikos krizės poveikis per PTL daugiausia buvo susijęs su produkto kiekiu, nes poveikį kainoms Sąjungos pramonė pajus vėliau. Atsižvelgiant į tai, pažymėtina, kad Sąjungos pramonės padėtis tam tikra prasme pablogėjo net tada, kai vyravo palankios ekonominės sąlygos, nes prarado rinkos dalį dėl importo iš nagrinėjamosios šalies. Šis padėties pablogėjimas didesnio neigiamo poveikio neturėjo iš dalies dėl to, kad 2007-2008 m. paklausa buvo didelė ir Sąjungos pramonė galėjo gaminti ir parduoti didelį kiekį produkto, ir iš dalies dėl to, kad PTL sumažėjus kiekiams dėl pirmiau aprašyto laiko skirtumo vis dar buvo galima nemažinti kainų.
5.3. Importas iš kitų šalių
(74)
Kadangi į Eurostato KN kodų lygmens importo duomenis buvo įtraukti ne tik tiriamojo produkto, bet ir kitų produktų duomenys, toliau nurodyta analizė atlikta remiantis TARIC kodų lygmens importo duomenimis, taip pat pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį surinktų duomenų informacija. Į tam tikrą importą nebuvo atsižvelgiama, nes remiantis turima informacija paaiškėjo, kad tai nebuvo tiriamojo produkto importas.
(75)
Numanoma, kad importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis padidėjo 63 % nuo apytikriai 11 000 tonų 2006 m. iki apytikriai 18 500 tonų per PTL. Importo iš kitų šalių rinkos dalis padidėjo nuo 6,6 % 2006 m. iki 14,4 % per PTL. 2006 m. - PTL vidutinė importo iš kitų trečiųjų šalių kaina padidėjo 42 %. Daugiausia importuota iš Kinijos Liaudies Respublikos (KLR), Rusijos, Japonijos ir Meksikos, tik šių šalių individualios rinkos dalys per PTL buvo didesnės nei 1 %. Importas iš šių šalių išsamiau nagrinėjamas tolesnėse konstatuojamosiose dalyse. Importui iš devynių kitų šalių tenka iš viso tik apytikriai 2 % rinkos dalies, todėl šis importas toliau nenagrinėjamas.
(76)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį importui iš Kinijos tenkanti rinkos dalis padidėjo 2,4 procentinio punkto (nuo 0,2 % iki 2,6 %). Iš turimos informacijos matyti, kad iš Kinijos importuota mažesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis ir taip pat mažesnėmis nei importo iš Indijos kainomis.
(77)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį importui iš Rusijos tenkanti rinkos dalis padidėjo 4,2 procentinio punkto (nuo 1,9 % iki 6,1 %). Iš turimos informacijos matyti, kad iš Rusijos importuota šiek tiek mažesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis, tačiau didesnėmis nei importo iš Indijos kainomis.
(78)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį importui iš Japonijos tenkanti rinkos dalis sumažėjo 0,4 procentinio punkto (nuo 2,0 % iki 1,6 %). Iš turimos informacijos matyti, kad iš Japonijos importuota panašiomis į Sąjungos pramonės kainas arba didesnėmis ir taip pat didesnėmis nei importo iš Indijos kainomis.
(79)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį importui iš Meksikos tenkanti rinkos dalis padidėjo 1,0 procentiniu punktu (nuo 0,9 % iki 1,9 %). Iš turimos informacijos matyti, kad iš Meksikos importuota didesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis ir taip pat didesnėmis nei importo iš Indijos kainomis.
(80)
Taigi, gali būti, kad dėl importo iš KLR ir Rusijos raidos iš dalies sumažėjo Sąjungos pramonės rinkos dalis. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad remiantis importo statistiniais duomenimis gauti duomenys yra bendro pobūdžio ir dėl to negalima palyginti kainų pagal produktų rūšis, kaip buvo galima padaryti Indijos atveju remiantis eksportuojančio gamintojo pateikta išsamia informacija, negalima tvirtai nustatyti importo iš KLR ir Rusijos poveikio.
15 lentelė
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Importo iš kitų šalių apimtis (tonomis)
11 289
11 243
19 158
18 443
Indeksas (2006 m. = 100)
100
100
170
163
Importo iš kitų šalių rinkos dalis
6,6 %
6,6 %
11,3 %
14,4 %
Importo iš kitų šalių kaina (EUR už toną)
2 467
3 020
3 403
3 508
Indeksas (2006 m. = 100)
100
122
138
142
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Importo iš KLR apimtis (tonomis)
421
659
2 828
3 380
Indeksas (2006 m. = 100)
100
157
672
804
Importo iš KLR rinkos dalis
0,2 %
0,4 %
1,7 %
2,6 %
Importo iš KLR kaina (EUR už toną)
1 983
2 272
2 818
2 969
Indeksas (2006 m. = 100)
100
115
142
150
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Importo iš Rusijos apimtis (tonomis)
3 196
2 887
8 441
7 821
Indeksas (2006 m. = 100)
100
90
264
245
Importo iš Rusijos rinkos dalis
1,9 %
1,7 %
5,0 %
6,1 %
Importo iš Rusijos kaina (EUR už toną)
2 379
2 969
3 323
3 447
Indeksas (2006 m. = 100)
100
125
140
145
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Importo iš Japonijos apimtis (tonomis)
3 391
2 223
3 731
2 090
Indeksas (2006 m. = 100)
100
66
110
62
Importo iš Japonijos rinkos dalis
2,0 %
1,3 %
2,2 %
1,6 %
Importo iš Japonijos kaina (EUR už toną)
2 566
3 131
3 474
3 590
Indeksas (2006 m. = 100)
100
122
135
140
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Importo iš Meksikos apimtis (tonomis)
1 478
2 187
2 115
2 465
Indeksas (2006 m. = 100)
100
148
143
167
Importo iš Meksikos rinkos dalis
0,9 %
1,3 %
1,2 %
1,9 %
Importo iš Meksikos kaina (EUR už toną)
2 634
3 629
4 510
4 554
Indeksas (2006 m. = 100)
100
138
171
173
6. Išvada
(81)
Kaip nurodyta 49 konstatuojamojoje dalyje, importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis 2006 m. - PTL padidėjo daugiau nei du kartus. Tuo pačiu laikotarpiu suvartojimui sumažėjus apytikriai 25 % labai padidėjo Indijos eksportuotojų rinkos dalis - nuo apytikriai 1,5 % 2006 m. iki apytikriai 5 % per PTL. Indijos eksporto į Sąjungą kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu labai padidėjo dėl to, kad rinkoje apskirtai vyravo aukštos kainos, tačiau dėl Indijos eksporto kainų vis dėlto buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos.
(82)
2006 m. - PTL, nors ir buvo taikomos antidempingo ir kompensacinės priemonės, kai kurių svarbių rodiklių raida buvo neigiama: gamybos ir pardavimo apimtis sumažėjo atitinkamai 29 % ir 39 %, o pajėgumų naudojimas sumažėjo 28 % ir dėl to sumažėjo užimtumo ir našumo lygis. Nors kai kuriuos tokius neigiamus pasikeitimus galima paaiškinti tuo, kad labai sumažėjo suvartojimas (apytikriai 25 % per nagrinėjamąjį laikotarpį), tačiau tai, kad Sąjungos pramonė prarado didelę dalį rinkos (2006 m. - PTL rinkos dalis sumažėjo 15,9 procentinio punkto), turi būti vertinama atsižvelgiant į nuolatos didėjusią importo iš Indijos rinkos dalį.
(83)
Pakankamai didelis pelno lygis per PTL iš esmės buvo pasiektas dėl to, kad dėl 62 konstatuojamojoje dalyje išaiškintų priežasčių buvo toliau taikomos aukštos kainos. Daroma išvada, kad Sąjungos pramonės padėtis per nagrinėjamąjį laikotarpį apskritai pablogėjo ir kad Sąjungos pramonės padėtis PTL pabaigoje buvo nestabili net ir tuo metu gaunant pakankamai didelį pelną, nes dėl didėjančios importo dempingo kainomis iš Indijos apimties ir sumažėjusios paklausos nepavyko išlaikyti pardavimo apimties ir pakankamo dydžio kainų.
F. ŽALOS TĘSIMOSI IR PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
1. Preliminarios pastabos
(84)
Kaip jau buvo minėta, nustačius antidempingo priemones Sąjungos pramonei pavyko tik šiek tiek atsigauti nuo patirtos žalos. Tačiau kai per PTL sumažėjo per didžiąją nagrinėjamojo laikotarpio dalį buvęs didelis Sąjungos suvartojimas, Sąjungos pramonė tapo nestabili ir pažeidžiama, jai vis dar buvo daromas žalingas importo dempingo kainomis iš Indijos poveikis. Tiksliau PTL pabaigoje Sąjungos pramonė neturėjo didelių galimybių kompensuoti padidėjusių sąnaudų.
2. Eksporto į trečiąsias šalis apimties ir kainų bei eksporto į Sąjungą apimties ir kainų santykis
(85)
Nustatyta, kad vidutinė Indijos pardavimo eksportui ne ES šalims kaina buvo mažesnė už vidutinę eksporto į Sąjungą kainą ir vidaus rinkos kainas. Indijos eksportuotojo pardavimo ne ES šalims apimtis buvo labai didelė, ji sudarė didžiąją dalį jo viso pardavimo eksportui apimties. Todėl buvo manoma, kad jei priemonės nustotų galioti, Indijos eksportuotojai būtų paskatinti perkelti didelį eksportuojamą kiekį iš kitų trečiųjų šalių į patrauklesnę Sąjungos rinką tokiomis kainomis, kurios, net jei ir būtų didesnės už eksporto į trečiąsias šalis kainas, tikriausiai vis dėlto būtų mažesnės už dabartines eksporto į Sąjungą kainas.
3. Nepanaudoti pajėgumai ir atsargos Indijos rinkoje
(86)
Bendradarbiaujantis Indijos gamintojas turi daug nepanaudotų pajėgumų ir 2010-2011 m. ketino juos didinti. Taigi, yra pajėgumų gerokai didinti eksporto į Sąjungą apimtį, ypač dėl to, kad nėra požymių, kad trečiųjų šalių rinkose ar vidaus rinkoje būtų galima absorbuoti papildomą produkciją.
(87)
Pastabose dėl faktų atskleidimo bendradarbiaujantis Indijos gamintojas teigė, kad nepanaudotų pajėgumų iš esmės turėjo dėl ekonomikos krizės ir su tuo susijusios sumažėjusios paklausos. Tačiau didžioji dalis bendrovės nepanaudotų pajėgumų susidarė dėl to, kad bendrovė 2006 m. - PTL labai padidino pajėgumus. Be to, reikėtų pažymėti, kad bendrovė planavo dar daugiau didinti pajėgumus. Taip pat pažymėtina, kad yra kitas Indijos gamintojas, kuris nebendradarbiavo - jo pajėgumai ir jų naudojimas yra panašūs, be to, jis neseniai pranešė dar daugiau didinsiąs pajėgumus.
4. Išvada
(88)
Nagrinėjamosios šalies gamintojai gali didinti ir (arba) nukreipti eksportą į Sąjungos rinką. Be to, Indijos eksporto į trečiąsias šalis kainos yra mažesnės už eksporto į Sąjungą kainas. Atlikus tyrimą nustatyta, kad remiantis panašių rūšių produktais, bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas nagrinėjamąjį produktą pardavė mažesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis. Šios mažos kainos tikriausiai mažės, jas derinant su mažesnėmis kitoms pasaulio šalims taikomomis kainomis. Tokia kainų kaita ir nagrinėjamosios šalies eksportuotojų gebėjimas tiekti didelį nagrinėjamojo produkto kiekį Sąjungos rinkai veikiausiai turėtų neigiamo poveikio ekonominei Sąjungos pramonės padėčiai.
(89)
Kaip minėta pirmiau, Sąjungos pramonė toliau lieka pažeidžiama ir nestabili. Jei Sąjungos pramonė susidurtų su didesne importo dempingo kainomis iš nagrinėjamosios šalies apimtimi, jos pardavimo apimtis, rinkos dalis, pardavimo kainos ir finansinė padėtis pablogėtų ir pasiektų per pirminį tyrimą nustatytą lygį. Taigi, tuo remiantis daroma išvada, kad yra tikimybė, jog panaikinus priemones ir taip nestabili Sąjungos pramonės padėtis pablogėtų ir būtų vėl daroma materialinė žala.
G. SĄJUNGOS INTERESAI
1. Įžanga
(90)
Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį nagrinėta, ar toliau taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama visos Sąjungos interesams. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų, interesai.
(91)
Reikėtų priminti, kad per pirminį tyrimą laikyta, kad nustačius priemones nebūtų prieštaraujama Sąjungos interesams. Be to, šis tyrimas yra peržiūra ir jį atliekant analizuojama padėtis jau po antidempingo priemonių nustatymo, todėl galima įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį, kurį šios galiojančios antidempingo priemonės daro nagrinėjamosioms šalims.
(92)
Atsižvelgiant į tai buvo nagrinėjama, ar, nepaisant išvadų, susijusių su tikimybe, kad žalingas dempingas tęsis arba pasikartos, yra įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju toliau taikant priemones būtų prieštaraujama Sąjungos interesams.
2. Sąjungos pramonės interesai
(93)
Sąjungos pramonė pasirodė esanti struktūriškai gyvybinga pramonė. Tai patvirtino teigiama jos ekonominės padėties raida po to, kai 2004 m. buvo nustatytos antidempingo priemonės. Tiksliau tai, kad Sąjungos pramonė per kelerius metus iki PTL padidino pelningumą, ypač skiriasi nuo padėties iki priemonių nustatymo. Tačiau Sąjungos pramonės rinkos dalis nuolatos mažėjo, o importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį labai padidėjo. Jei nebūtų taikytos priemonės, Sąjungos pramonės padėtis veikiausiai būtų dar blogesnė.
3. Importuotojų ir (arba) naudotojų interesai
(94)
Nei vienas iš devynių nesusijusių importuotojų, į kuriuos buvo kreiptasi, nesutiko bendradarbiauti.
(95)
Apie save pranešė ir klausimyno atsakymus pateikė septyniolika naudotojų. Dauguma naudotojų kelerius metus nepirko grafito elektrodų iš Indijos ir jų pozicija dėl galimo tolesnio priemonių taikymo buvo neutrali, tačiau šeši naudotojai tam tikru mastu naudojo Indijos kilmės elektrodus. Keturi naudotojai tvirtino, kad toliau taikant priemones būtų daromas neigiamas poveikis konkurencijai. Viena asociacija (Eurofer) ypatingai prieštaravo tolesniam priemonių taikymui ir tvirtino, kad dėl taikomų priemonių dauguma Indijos eksportuotojų traukiasi iš Sąjungos rinkos. Asociacija teigia, kad toliau taikant priemones plieno gamintojams būtų trukdoma ieškoti alternatyvių tiekimo šaltinių, o Sąjungos pramonė ir toliau naudotųsi dominuojančia, praktiškai duopolijos padėtimi. Tačiau iš importo iš Indijos raidos po to, kai buvo nustatytos priemonės, akivaizdžiai matyti, kad tiek daug eksportuotojų nepasitraukė. Atvirkščiai, importo iš Indijos apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį gerokai padidėjo. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad į Sąjungos rinką vis daugiau patenka grafito elektrodų iš įvairių kitų trečiųjų šalių. Dėl Sąjungos pramonės padėties rinkoje tvirtumo primenama, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį jos rinkos dalis sumažėjo maždaug 16 procentinių punktų (žr. 55 konstatuojamąją dalį). Pagaliau ši asociacija taip pat pripažino, kad grafito elektrodai sudaro pakankamai mažą visų plieno gamintojų sąnaudų dalį.
(96)
Taip pat primenama, kad per pirminį tyrimą buvo nustatyta, kad naudotojams priemonių nustatymas neturėtų didelio poveikio (10). Nepaisant to, kad priemonės buvo taikomos penkerius metus, Sąjungos importuotojų ir (arba) naudotojų tiekimo šaltiniu liko, inter alia, Indija. Nebuvo požymių, kad būtų buvę sunku rasti kitus šaltinius. Be to, primenama, kad dėl priemonių nustatymo poveikio naudotojams per pirminį tyrimą nuspręsta, kad, atsižvelgiant į nežymų grafito elektrodų sąnaudų poveikį naudotojų pramonės įmonėms, sąnaudų padidėjimas neturėtų padaryti didelės įtakos naudotojų pramonei. Nustačius priemones nebuvo nustatyta jokių priešingų požymių. Todėl nuspręsta, kad toliau taikant antidempingo priemones Sąjungos importuotojams ir (arba) naudotojams neturėtų būti daromas didelis poveikis.
4. Išvada
(97)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, kodėl nereikėtų toliau taikyti galiojančių antidempingo priemonių.
H. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(98)
Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Buvo nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pateikti. Į pateiktus pagrįstus argumentus ir pastabas buvo deramai atsižvelgta.
(99)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, reikėtų, kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, toliau taikyti antidempingo priemones, nustatytas tam tikriems importuojamiems Indijos kilmės grafito elektrodams. Primenama, kad šios priemonės - tai ad valorem muitai.
(100)
Šiame reglamente konkrečioms bendrovėms nurodytos antidempingo muito normos taikomos tik šių bendrovių, t. y. konkrečiai paminėtų juridinių asmenų pagamintam importuojamam nagrinėjamajam produktui. Bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėtas šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, pagamintam importuojamam nagrinėjamajam produktui negali būti taikomos šios normos - jam taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
(101)
Visus prašymus taikyti šias individualias antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus įmonės pavadinimui arba įsteigus naujas gamybos ar pardavimo įmones) iš karto reikėtų siųsti Komisijai (11) kartu su visa svarbia informacija, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, susijusius su gamyba, vidaus ir eksporto pardavimu, kurie, pavyzdžiui, yra susiję su tokiu pavadinimo arba gamybos ir pardavimo įmonių pasikeitimu. Prireikus šis reglamentas bus atitinkamai iš dalies keičiamas atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamiems Indijos kilmės grafito elektrodams, naudojamiems elektrinėse krosnyse, kurių tariamasis tankis yra 1,65 g/cm3 arba didesnis, o elektrinė varža yra 6,0 μΩ.m arba mažesnė, ir kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8545 11 00 (TARIC kodas 8545110010), ir tokiems elektrodams naudojamoms jungiamosioms veržlėms, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8545 90 90 (TARIC kodas 8545909010), importuojamiems kartu arba atskirai, nustatomas galutinis antidempingo muitas.
2. Muito, taikomo 1 dalyje aprašytų produktų, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma yra tokia:
Bendrovė
Galutinis muitas
(%)
Papildomas TARIC kodas
Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta - 700016, West Bengal
9,4
A530
HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida - 201301, Uttar Pradesh
0
A531
Visoms kitoms bendrovėms
8,5
A999
3. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2010 m. gruodžio 13 d.