PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 404/2011
ze dne 8. dubna 2011,
kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky, o změně nařízení (ES) č. 847/96, (ES) č. 2371/2002, (ES) č. 811/2004, (ES) č. 768/2005, (ES) č. 2115/2005, (ES) č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007, (ES) č. 676/2007, (ES) č. 1098/2007, (ES) č. 1300/2008, (ES) č. 1342/2008 a o zrušení nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94 a (ES) č. 1966/2006 (1), a zejména na čl. 6 odst. 5, čl. 7 odst. 5, čl. 8 odst. 1, čl. 9 odst. 5, čl. 14 odst. 10, čl. 15 odst. 9, čl. 16 odst. 2, čl. 21 odst. 7, čl. 22 odst. 7, čl. 23 odst. 5, čl. 24 odst. 8, čl. 25 odst. 2, článek 32, čl. 37 odst. 4, čl. 40 odst. 6, čl. 55 odst. 5, čl. 58 odst. 9, čl. 60 odst. 7, článek 61, čl. 64 odst. 2, čl. 72 odst. 5, čl. 73 odst. 9, čl. 74 odst. 6, čl. 75 odst. 2, čl. 76 odst. 4, čl. 78 odst. 2, čl. 79 odst. 7, čl. 92 odst. 5, čl. 103 odst. 8, čl. 105 odst. 6, čl. 106 odst. 4, čl. 107 odst. 4, čl. 111 odst. 3, čl. 116 odst. 6, čl. 117 odst. 4 a čl. 118 odst. 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 1224/2009 (dále jen „nařízení o kontrolním režimu“) stanoví přijetí prováděcích pravidel a opatření k určitým ustanovením, která jsou v něm obsažena.
(2)
Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování těchto prováděcích pravidel, je nezbytné zavést určité definice.
(3)
Ustanovení čl. 6 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že rybářské plavidlo EU se smí používat k obchodnímu využívání živých vodních zdrojů, pouze pokud má platnou licenci k rybolovu. Ustanovení čl. 7 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že rybářské plavidlo EU je oprávněno provozovat určité rybolovné činnosti, pouze jsou-li uvedeny v platném oprávnění k rybolovu. Je vhodné stanovit společná pravidla pro vydávání a správu těchto licencí k rybolovu a oprávnění k rybolovu, aby byla zajištěna společná podoba informací, jež jsou v nich uvedeny.
(4)
Ustanovení čl. 8 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že velitel rybářského plavidla dodržuje podmínky a omezení týkající se označování a identifikace rybářských plavidel a jejich lovných zařízení. Jelikož se takové podmínky a omezení vztahují na vody EU, je nezbytné stanovit je na úrovni Evropské unie.
(5)
Podle čl. 9 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu provozují členské státy systém satelitního sledování plavidel za účelem účinného sledování rybolovných činností svých rybářských plavidel bez ohledu na to, kde se nacházejí, a sledování rybolovných činností ve svých vodách. Je vhodné stanovit pro tento systém společné specifikace na úrovni Evropské unie. Tyto specifikace by měly stanovit zejména charakteristiky zařízení pro satelitní sledování, podrobnosti ohledně přenosu údajů o poloze a pravidla pro případ technického selhání nebo nefunkčnosti zařízení pro satelitní sledování.
(6)
Ustanovení čl. 14 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že velitelé rybářských plavidel EU o celkové délce 10 metrů nebo větší vedou lodní deník rybolovu o svých operacích. Je nezbytné určit údaje, které se musí zaznamenávat do lodních deníků rybolovu, a jejich formát.
(7)
Ustanovení čl. 14 odst. 7 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že velitelé rybářských plavidel EU používají přepočítací koeficienty stanovené na úrovni EU pro přepočet hmotnosti uchovávaných nebo zpracovaných ryb na živou hmotnost. Je proto nezbytné stanovit tyto přepočítací koeficienty.
(8)
Ustanovení čl. 15 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že velitelé rybářských plavidel EU o celkové délce 12 metrů nebo větší musí údaje v lodním deníku rybolovu zaznamenávat elektronicky. Je vhodné stanovit požadavky na elektronické vyplňování a předávání těchto údajů a upřesnit jejich formát.
(9)
Ustanovení čl. 21 odst. 1 a čl. 23 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že velitelé rybářských plavidel EU o celkové délce 10 metrů nebo větší musí vyplňovat a předkládat prohlášení o překládce a vykládce. Je vhodné určit údaje, které musí být obsaženy v těchto prohlášeních, a upřesnit jejich předkládání.
(10)
Ustanovení čl. 22 odst. 1 a čl. 24 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu stanoví elektronické zaznamenávání a předávání údajů z prohlášení o překládce a vykládce. Je vhodné stanovit požadavky na elektronické vyplňování a předávání těchto údajů a upřesnit jejich formát.
(11)
Ustanovení čl. 16 odst. 1 a čl. 25 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že každý členský stát musí na základě namátkových kontrol sledovat činnosti rybářských plavidel, na která se nevztahují požadavky na lodní deník a prohlášení o vykládce. S cílem zajistit společné normy těchto namátkových kontrol by měla být na úrovni Evropské unie stanovena prováděcí pravidla.
(12)
Článek 37 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že Komise má přijmout nezbytná nápravná opatření, pokud zakázala rybolov z důvodu údajného vyčerpání rybolovných práv dostupných pro členský stát nebo skupinu členských států nebo pro Evropskou unii a zjistí se, že členský stát ve skutečnosti svá rybolovná práva nevyčerpal. Je nutné přijmout přiměřená pravidla pro přerozdělení těchto rybolovných práv, která berou v úvahu situace, kdy celkový přípustný odlov (TAC) pro EU je či není k dispozici, nebo kdy vzhledem k ročnímu stanovování rybolovných práv okolnosti takové přerozdělení nedovolují.
(13)
Články 39 až 41 nařízení o kontrolním režimu stanoví pravidla, která mají zajistit, aby nedocházelo k překračování výkonu motoru rybářských plavidel. Je nezbytné stanovit technická pravidla příslušného osvědčování a ověřování, které se má v této oblasti provádět.
(14)
Článek 55 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že členské státy by měly zajistit, aby byl rekreační rybolov provozován způsobem slučitelným s cíli společné rybářské politiky. Členské státy by měly shromažďovat údaje o úlovcích rekreačního rybolovu z populací, na které se vztahuje plán obnovy. Pokud má rekreační rybolov významný dopad na příslušné zdroje, může Rada rozhodnout o konkrétních řídicích opatřeních. Je vhodné stanovit prováděcí pravidla pro stanovení plánů namátkových kontrol, aby mohly členské státy sledovat úlovky populací, na které se vztahují plány obnovy, při rekreačním rybolovu provozovaném jejich plavidly ve vodách pod jejich svrchovaností nebo v jejich jurisdikci.
(15)
V zájmu stanovení komplexního kontrolního režimu by se tento režim měl týkat celého řetězce produkce a uvádění na trh. Článek 58 nařízení o kontrolním režimu stanoví jednotný systém sledovatelnosti, aby mohly být všechny partie produktů rybolovu a akvakultury sledovatelné ve všech fázích produkce, zpracování a distribuce, od odlovu nebo sběru až po maloobchodní prodej. Je nezbytné stanovit společná pravidla pro postupy identifikace dotyčného produktu.
(16)
Článek 60 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že veškeré produkty rybolovu se musí vážit za použití systémů schválených příslušnými orgány, ledaže členský stát přijal plán namátkových kontrol schválený Komisí. Je nezbytné stanovit ve všech členských státech společná pravidla pro vážení čerstvých a zmrazených produktů rybolovu, jakož i pro vážení překládaných produktů rybolovu a vážení produktů rybolovu po přepravě z místa vykládky.
(17)
Článek 61 nařízení o kontrolním režimu stanoví možnost vážit produkty rybolovu po přepravě z místa vykládky za předpokladu, že dotyčný členský stát respektive - pokud jsou produkty rybolovu převáženy do jiného členského státu - dotyčné členské státy přijaly společný kontrolní program schválený Komisí a založený na metodách vycházejících z posouzení míry rizika přijatých Komisí. Je nutno vymezit příslušné metody vycházející z posouzení míry rizika.
(18)
Lov sleďů obecných, makrel obecných a kranasů má určité zvláštnosti. Proto je vhodné stanovit zvláštní pravidla ohledně vážení a souvisejících prvků s přihlédnutím k těmto zvláštnostem.
(19)
Článek 64 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že je třeba přijmout prováděcí pravidla týkající se obsahu prodejních dokladů. Taková pravidla je vhodné začlenit do tohoto nařízení.
(20)
Články 71 a 72 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že členské státy vykonávají dohled ve vodách EU a přijímají nutná opatření, pokud pozorování neodpovídají dostupným informacím. Je nezbytné stanovit společná pravidla ohledně obsahu zprávy o dohledu a způsobu jejího předávání.
(21)
Článek 73 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že Rada může zavést pozorovatelské kontrolní programy, a obecně stanoví profil a úkoly kontrolních pozorovatelů na palubách rybářských plavidel. Proto je nutno vypracovat prováděcí pravidla ohledně rozmisťování a povinností kontrolních pozorovatelů.
(22)
Podle hlavy VII kapitoly I nařízení o kontrolním režimu je třeba stanovit pravidla pro provádění inspekcí, aby se posílil standardizovaný přístup ke kontrolním činnostem prováděným členskými státy. Měla by se stanovit pravidla pro chování úředníků pověřených inspekcemi a povinnosti členských států, pokud jde o chování jejich úředníků oprávněných provádět takové inspekce. Zároveň by se měly vyjasnit povinnosti provozovatelů během inspekce. Je také nezbytné stanovit společné zásady pro postupy inspekce na moři, v přístavech, během přepravy, na tržištích a také pokud jde o inspekční zprávy a jejich předávání.
(23)
Článek 79 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že inspektoři Unie mohou provádět inspekce ve vodách EU a na rybářských plavidlech EU mimo vody EU. Je vhodné stanovit pravidla ohledně jmenování inspektorů Unie, jejich úkolů a povinností, jakož i typu následných opatření, která je třeba přijímat na základě jejich zpráv.
(24)
Článek 92 nařízení o kontrolním režimu stanoví zavedení bodového systému pro závažná porušení předpisů s cílem zajistit dodržování pravidel společné rybářské politiky a rovné podmínky ve všech vodách EU. Za účelem dosažení tohoto cíle je nezbytné stanovit na úrovni Evropské unie společná pravidla používání tohoto bodového systému, včetně přehledu, kolik sankčních bodů se má přidělovat za každé závažné porušení předpisů.
(25)
V souladu s čl. 5 odst. 6 a článkem 103 nařízení o kontrolním režimu je finanční pomoc podle nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 ze dne 27. července 2006 o Evropském rybářském fondu (2) a nařízení Rady (ES) č. 861/2006 ze dne 22. května 2006, kterým se stanoví finanční opatření Společenství pro provádění společné rybářské politiky a pro oblast mořského práva (3), podmíněna tím, aby členské státy dodržovaly své povinnosti v oblasti zachování rybolovných zdrojů a kontroly rybolovu, přičemž Komise má možnost za určitých podmínek tuto finanční pomoc pozastavit nebo zrušit. Pro tato opatření je nezbytné stanovit prováděcí pravidla.
(26)
Článek 107 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že pokud členské státy nedodržují pravidla týkající se populací, na které se vztahují víceleté plány, a takové porušení pravidel má za následek závažné ohrožení zachování těchto populací, může Komise provést odpočty z kvót. Proto by měla být vypracována pravidla ohledně výše odpočtu s přihlédnutím k povaze porušení předpisů, rozsahu jeho dopadu, jakož i závažnosti ohrožení daného zdroje.
(27)
Hlava XII kapitola I nařízení o kontrolním režimu stanoví pravidla pro zacházení s údaji zaznamenanými pro účely uvedeného nařízení, včetně povinnosti členských států zřídit počítačovou databázi a systém potvrzování údajů, a také ustanovení týkající se přístupu k takovým údajům a jejich výměny. Je nezbytné stanovit společná pravidla, která stanoví postupy zpracování těchto údajů a zajištění přístupu Komise k nim a konkretizují požadavky týkající se jejich výměny.
(28)
Článek 110 nařízení o kontrolním režimu se zabývá dálkovým přístupem Komise nebo subjektu jí určeného k počítačovým souborům, v nichž jsou uloženy údaje zaznamenané středisky pro sledování rybolovu členských států. Aby byl takový přístup zajištěn, je nezbytné stanovit jasná pravidla ohledně podmínek a postupů, které se mají dodržovat.
(29)
Články 114 až 116 nařízení o kontrolním režimu stanoví, že členské státy musí zřídit úřední internetové stránky. Aby byla zajištěna jejich přístupnost ve všech členských státech bez rozdílu, je vhodné stanovit na úrovni EU pravidla ohledně těchto internetových stránek.
(30)
Podle článku 117 nařízení o kontrolním režimu je nutno zavést systém vzájemné pomoci pro zajištění správní spolupráce mezi členskými státy a Komisí. Tato správní spolupráce je nezbytná k tomu, aby bylo zajištěno vytvoření rovných podmínek v EU a náležité vyšetřování protiprávních činností a použití sankcí. Je proto nutno vypracovat pravidla pro systematickou výměnu informací na základě žádosti nebo z vlastního podnětu a pro možnost požádat o donucovací opatření a doručení prostřednictvím správních orgánů jiného členského státu.
(31)
Ochrana fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů členskými státy je upravena směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (4). Ochrana fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů Komisí je upravena nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (5), zejména co se týká požadavků na důvěrnost a bezpečnost zpracování, předávání osobních údajů z vnitrostátních systémů členských států Komisi, zákonnost zpracování a práv subjektů údajů na informace, na přístup k osobním údajům a jejich opravy.
(32)
Aby se usnadnilo provádění systému kontroly rybolovu, měla by se prováděcí pravidla soustředit do jednoho nařízení. Proto by měla být zrušena tato nařízení Komise:
-
nařízení (EHS) č. 2807/83 (6), kterým se stanoví zvláštní pravidla pro zaznamenávání údajů o úlovcích ryb členských států,
-
nařízení (EHS) č. 3561/85 (7) o údajích o kontrolách rybolovné činnosti prováděných vnitrostátními kontrolními orgány,
-
nařízení (EHS) č. 493/87 (8), kterým se stanoví podrobná pravidla pro nápravu škody způsobené pozastavením některých rybolovných činností,
-
nařízení (EHS) č. 1381/87 (9), kterým se stanoví prováděcí pravidla pro označování a dokumentaci rybářských plavidel,
-
nařízení (EHS) č. 1382/87 (10), kterým se stanoví prováděcí pravidla pro inspekce rybářských plavidel,
-
nařízení (EHS) č. 2943/95 (11), kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1627/94, kterým se stanoví obecná ustanovení týkající se zvláštních povolení k rybolovu,
-
nařízení (ES) č. 1449/98 (12), kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 2847/93, pokud jde o hlášení o intenzitě rybolovu,
-
nařízení (ES) č. 356/2005 (13), kterým se stanoví prováděcí pravidla pro označování a identifikaci pasivních lovných zařízení a vlečných sítí s výložníky,
-
nařízení (ES) č. 2244/2003 (14), kterým se stanoví pravidla pro systémy satelitního sledování plavidel,
-
nařízení (ES) č. 1281/2005 (15) o správě licencí k rybolovu a nejnutnějších údajích, které musí být v licencích k rybolovu obsaženy,
-
nařízení (ES) č. 1042/2006 (16), kterým se stanoví prováděcí pravidla k čl. 28 odst. 3 a 4 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky,
-
nařízení (ES) 1542/2007 (17) o vykládce a vážení sledě obecného, makrely obecné a kranase obecného,
-
nařízení (ES) č. 1077/2008 (18), kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1966/2006 o elektronickém zaznamenávání a hlášení rybolovných činností a o zařízení pro dálkové snímání a kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 1566/2007, a
-
nařízení (ES) č. 409/2009 (19), kterým se stanoví vyrovnávací koeficienty Společenství a kódy úpravy používané k přepočítání zpracované hmotnosti na živou hmotnost a kterým se mění nařízení Komise (EHS) č. 2807/83.
(33)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro rybolov a akvakulturu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
OBLAST PŮSOBNOSTI
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví prováděcí pravidla pro kontrolní systém Evropské unie zřízený nařízením o kontrolním režimu.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„rybářským plavidlem EU“ plavidlo ve smyslu čl. 3 písm. d) nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 (20);
2)
„vodami EU“ vody ve smyslu čl. 3 písm. a) nařízení (ES) č. 2371/2002;
3)
„držitelem licence k rybolovu“ fyzická nebo právnická osoba, jíž byla vydána licence k rybolovu podle článku 6 nařízení o kontrolním režimu;
4)
„inspektory Unie“ inspektoři vymezení v čl. 4 odst. 7 nařízení o kontrolním režimu;
5)
„zařízením s uzavíracím mechanismem“ jakékoli zařízení plující při hladině moře nebo ukotvené zařízení, které slouží k přilákání ryb;
6)
„pasivním zařízením“ jakékoli rybolovné zařízení, které při odlovu nevyžaduje aktivní pohyb zařízení, a to včetně:
a)
tenatových sítí, třístěnných tenatových sítí, vězencových sítí;
b)
unášených tenatových sítí a unášených třístěnných tenatových sítí, přičemž kterékoli z nich mohou být opatřeny kotvícím, plovoucím a navigačním zařízením;
c)
dlouhých lovných šňůr, lovných šňůr, vrší a vězenců;
7)
„výložníkovou vlečnou sítí“ jakákoli vlečená síť, jejíž otvor je zajišťován výložníkem nebo podobným zařízením, bez ohledu na to, zda je při vlečení po mořském dně nadnášena, či nikoli;
8)
„systémem sledování plavidel“ (VMS) podle čl. 9 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu satelitní systém sledování plavidel poskytující rybolovným orgánům v pravidelných intervalech údaje o poloze, kurzu a rychlosti plavidel;
9)
„zařízením pro satelitní sledování“ podle čl. 4 odst. 12 nařízení o kontrolním režimu zařízení instalované na palubě rybářského plavidla, které automaticky přenáší polohu a související údaje do střediska pro sledování rybolovu podle zákonných požadavků a umožňuje neustálou detekci a identifikaci rybářského plavidla;
10)
„rybářským výjezdem“ jakákoli plavba rybářského plavidla, během které probíhá rybolovná činnost a která začíná okamžikem, kdy rybářské plavidlo opustí přístav, a končí vplutím do přístavu;
11)
„rybolovnou operací“ všechny činnosti související s vyhledáváním ryb, shazováním, vlečením a vytahováním aktivního lovného zařízení, kladením, ponořováním, vytahováním nebo přemísťováním pasivního lovného zařízení a vybíráním úlovku ze zařízení, ze sítí na uchovávání živých úlovků nebo z přepravní klece do výkrmných a chovných klecí;
12)
„elektronickým lodním deníkem rybolovu“ záznam údajů o rybolovné operaci provedený velitelem rybářského plavidla za použití počítačových prostředků a předaný orgánům členského státu;
13)
„obchodní úpravou produktu“ popis zpracovaného stavu produktu rybolovu nebo jeho části v souladu s kódy a popisy uvedenými v příloze I;
14)
„Evropskou agenturou pro kontrolu rybolovu“ agentura ve smyslu článku 1 nařízení (ES) č. 768/2005 (21);
15)
„pozorováním“ sledování rybářského plavidla kterýmkoli příslušným orgánem členského státu;
16)
„obchodně citlivými informacemi“ informace, jejichž zveřejnění může poškodit obchodní zájmy provozovatele;
17)
„počítačovým systémem potvrzování údajů“ systém, který je schopen ověřit, že veškeré údaje uložené v databázích členských států jsou přesné, úplné a předložené ve stanovených lhůtách;
18)
„internetovou službou“ softwarový systém určený k podpoře interoperabilní interakce mezi počítači prostřednictvím počítačové sítě.
HLAVA II
OBECNÉ PODMÍNKY PŘÍSTUPU DO VOD A KE ZDROJŮM
KAPITOLA I
Licence k rybolovu
Článek 3
Vydávání a správa licencí k rybolovu
1. Licence k rybolovu uvedená v článku 6 nařízení o kontrolním režimu je platná pouze pro jedno rybářské plavidlo EU.
2. Licence k rybolovu uvedené v článku 6 nařízení o kontrolním režimu vydávají, spravují a odebírají členské státy pro svá rybářská plavidla v souladu s tímto nařízením.
3. Licence k rybolovu uvedené v článku 6 nařízení o kontrolním režimu obsahují minimálně informace stanovené v příloze II.
4. Licence k rybolovu vydané v souladu s nařízením (ES) č. 1281/2005 se považují za licence k rybolovu vydané v souladu s tímto nařízením, pokud obsahují nejnutnější informace vyžadované odstavcem 3 tohoto článku.
5. Licence k rybolovu je platná, jen pokud jsou nadále dodržovány podmínky, na jejichž základě byla vydána.
6. Jestliže byla licence k rybolovu dočasně pozastavena nebo trvale odňata, orgány členského státu vlajky neprodleně informují jejího držitele.
7. V žádném okamžiku nesmí být celková kapacita odpovídající licencím k rybolovu vydaným členským státem, vyjádřená v hrubé prostornosti nebo v kW, vyšší než maximální úrovně kapacity pro daný členský stát stanovené v souladu s článkem 12 a 13 nařízení (ES) č. 2371/2002 a nařízenímKomise (ES) č. 1438/2003 (22), nařízením Rady (ES) č. 639/2004 (23) a nařízením Komise (ES) č. 2104/2004 (24).
KAPITOLA II
Oprávnění k rybolovu
Článek 4
Oprávnění k rybolovu
1. Oprávnění k rybolovu uvedené v článku 7 nařízení o kontrolním režimu je platné pouze pro jedno rybářské plavidlo EU.
2. Oprávnění k rybolovu uvedená v článku 7 nařízení o kontrolním režimu obsahují minimálně informace stanovené v příloze III. Členský stát vlajky zajistí, aby byly informace obsažené v oprávnění k rybolovu správné a v souladu s pravidly společné rybářské politiky.
3. Zvláštní povolení k rybolovu vydaná v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1627/94 (25) se považují za oprávnění k rybolovu vydaná v souladu s tímto nařízením, pokud obsahují nejnutnější informace vyžadované odstavcem 2 tohoto článku.
4. Oprávnění k rybolovu uvedené v odstavci 2 a licence k rybolovu uvedená v čl. 3 odst. 2 tohoto nařízení mohou být obsaženy v témže dokladu.
5. Aniž jsou dotčena zvláštní pravidla, jsou rybářská plavidla EU o celkové délce menší než 10 metrů, která provádějí rybolov výlučně v územních vodách svých členských států vlajky, vyňata z povinnosti mít oprávnění k rybolovu.
6. Ustanovení čl. 3 odst. 2 a 5 tohoto nařízení se použijí přiměřeně.
Článek 5
Seznam oprávnění k rybolovu
1. Aniž jsou dotčena zvláštní pravidla, jakmile budou zprovozněny internetové stránky uvedené v článku 114 nařízení o kontrolním režimu a nejpozději 1. ledna 2012, poskytnou členské státy v zabezpečené části svých úředních internetových stránek seznam rybářských plavidel, která obdržela oprávnění k rybolovu uvedená v článku 7 nařízení o kontrolním režimu, a to před nabytím platnosti těchto oprávnění k rybolovu. V případě jakýchkoli změn seznam před nabytím účinku aktualizují.
2. Za období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 členské státy poskytnou Komisi na požádání seznam svých rybářských plavidel, která obdržela oprávnění k rybolovu na rok 2011. Změny seznamu se oznamují Komisi před nabytím účinku.
KAPITOLA III
Značení a identifikace rybářských plavidel EU a jejich lovných zařízení
Oddíl 1
Značení a identifikace rybářských plavidel
Článek 6
Značení rybářských plavidel
Rybářská plavidla EU musí být označena tímto způsobem:
a)
písmeno nebo písmena přístavu nebo okresu, ve kterém je rybářské plavidlo EU zaregistrováno, a evidenční číslo nebo čísla jsou vyznačena na obou stranách přídě, pokud možno co nejvýše nad vodou tak, aby byla jasně viditelná z moře a ze vzduchu, v barvě kontrastující s pozadím, na kterém jsou vyznačena;
b)
v případě rybářských plavidel EU o celkové délce větší než 10 metrů a menší než 17 metrů musí být výška písmen a čísel alespoň 25 centimetrů a tloušťka linky alespoň 4 centimetry. V případě rybářských plavidel EU o délce 17 metrů nebo větší musí být výška písmen a čísel alespoň 45 centimetrů a tloušťka linky alespoň 6 centimetrů;
c)
členský stát vlajky může požadovat, aby mezinárodní rádiová volací značka (IRCS) nebo vnější registrační písmena a čísla byla vyznačena na střeše kormidelny tak, aby byla jasně viditelná ze vzduchu, v barvě kontrastující s pozadím, na kterém jsou vyznačena;
d)
kontrastními barvami jsou bílá a černá;
e)
vnější registrační písmena a čísla vyznačená na trupu rybářského plavidla EU nesmějí být snímatelná, smazaná, pozměněná, nečitelná, zacloněná nebo zakrytá.
Článek 7
Doklady uchovávané na palubě rybářského plavidla EU
1. Velitel rybářského plavidla o celkové délce 10 metrů nebo větší uchovává na palubě doklady vydané příslušným orgánem členského státu, v němž je plavidlo zaregistrováno, obsahující alespoň tyto údaje o plavidle:
a)
název, existuje-li;
b)
písmena přístavu nebo okresu, kde je zaregistrováno, a čísla, pod kterými je zaregistrováno;
c)
mezinárodní rádiovou volací značku, existuje-li;
d)
jména a adresy vlastníka/vlastníků a případně nájemce/nájemců;
e)
celkovou délku, výkon hnacího motoru, hrubou prostornost a u rybářských plavidel EU, která byla uvedena do provozu dne 1. ledna 1987 nebo později, datum uvedení do provozu.
2. Velitel rybářských plavidel EU o celkové délce 17 metrů nebo větší s prostorem pro ryby uchovává na palubě přesné výkresy s popisem prostoru pro ryby, včetně uvedení všech přístupových míst a jejich skladovací kapacity v krychlových metrech.
3. Velitel rybářského plavidla EU s mrazicími nebo chladírenskými nádržemi s mořskou vodou uchovává na palubě aktualizovaný doklad uvádějící kalibraci nádrží v krychlových metrech v dělení po 10 centimetrech.
4. Doklady uvedené v odstavci 2 a 3 musí být potvrzené příslušným orgánem členského státu vlajky. Každá úprava charakteristických znaků uvedených v dokladech podle odstavců 1 až 3 musí být potvrzena příslušným orgánem členského státu vlajky.
5. Doklady uvedené v tomto článku se předkládají za účelem kontroly a inspekce na žádost úředníků.
Oddíl 2
Značení a identifikace lovných zařízení a člunů
Článek 8
Značení člunů a lovných zařízení s uzavíracím mechanismem
Čluny přepravované na palubách rybářských plavidel EU a lovná zařízení s uzavíracím mechanismem musí být označena vnějšími registračními písmeny a čísly rybářského plavidla (rybářských plavidel) EU, které je používá (používají).
Článek 9
Obecná pravidla pro pasivní zařízení a výložníkové vlečné sítě
1. Ustanovení obsažená v článcích 9 až 12 tohoto nařízení se vztahují na rybářská plavidla EU provozující rybolov ve všech vodách EU a ustanovení obsažená v článcích 13 až 17 tohoto nařízení na vody EU nacházející se více než 12 námořních mil od základních linií pobřežních členských států.
2. Jak je stanoveno v odstavci 1, ve vodách EU se zakazuje provádět rybolov za použití pasivních zařízení, bójí a výložníkových vlečných sítí, které nejsou označené a identifikovatelné v souladu s ustanoveními článků 10 až 17 tohoto nařízení.
3. Jak je stanoveno v odstavci 1, ve vodách EU se zakazuje vozit na palubě:
a)
výložníky výložníkových vlečných sítí, na nichž nejsou vyznačena vnější registrační písmena a čísla podle článku 10 tohoto nařízení;
b)
pasivní zařízení, které není opatřeno štítkem podle čl. 11 odst. 2 tohoto nařízení;
c)
bóje, které nejsou označeny podle čl. 13 odst. 2 tohoto nařízení.
Článek 10
Pravidla pro výložníkové vlečné sítě
Velitel rybářského plavidla EU nebo zástupce velitele zajistí, aby na každé sestavené výložníkové vlečné síti, která se nachází na palubě nebo je používána k rybolovu, byla jasně vyznačena vnější registrační písmena a čísla plavidla, ke kterému patří, a to na výložníku každé sestavené výložníkové vlečné sítě.
Článek 11
Pravidla pro pasivní zařízení
1. Velitel rybářského plavidla EU nebo zástupce velitele zajistí, aby každé pasivní zařízení, které se nachází na plavidle nebo je používáno k rybolovu, bylo jasně označené a identifikovatelné v souladu s tímto článkem.
2. Na každém pasivním zařízení používaném k rybolovu se trvale vyznačí vnější registrační písmena a čísla, která jsou vyznačena na trupu rybářského plavidla, k němuž zařízení patří, takto:
a)
u sítí na štítek připevněný k první horní řadě;
b)
u lovných šňůr a dlouhých lovných šňůr na štítek připevněný v místě kontaktu s uvazovací bójí;
c)
u vrší a vězenců na štítek připevněný k základnímu provazu;
d)
u pasivních zařízení, jejichž délka přesahuje 1 námořní míli, na štítek připevněný podle písmena a), b) a c) v pravidelných odstupech nepřevyšujících 1 námořní míli tak, aby žádná část pasivního zařízení o délce větší než 1 námořní míle nezůstala neoznačena.
Článek 12
Pravidla pro štítky
1. Každý štítek musí být:
a)
vyrobený z odolného materiálu;
b)
bezpečně připevněn k zařízení;
c)
široký alespoň 65 milimetrů;
d)
dlouhý alespoň 75 milimetrů.
2. Štítek nesmí být snímatelný, smazaný, pozměněný, nečitelný, zacloněný nebo zakrytý.
Článek 13
Pravidla pro bóje
1. Velitel rybářského plavidla EU nebo zástupce velitele zajistí, aby ke každému pasivnímu zařízení používanému k rybolovu byly připevněny dvě koncové signální bóje a vnitřní signální bóje, vybavené v souladu s přílohou IV, a rozmístěny podle ustanovení tohoto oddílu.
2. Na každé koncové a vnitřní signální bóji se trvale vyznačí vnější evidenční písmena a čísla, která jsou vyznačena na trupu rybářského plavidla EU, k němuž tyto bóje patří a jež je rozmístilo, takto:
a)
písmena a čísla musí být vyznačena co nejvýše nad vodní hladinou tak, aby byla jasně viditelná;
b)
barvou kontrastující s povrchem, na kterém jsou vyznačena.
3. Písmena a čísla vyznačená na signální bóji nesmějí být smazaná, pozměněná nebo nečitelná.
Článek 14
Pravidla pro lana
1. Lana spojující bóje s pasivním zařízením musí být z materiálu, který je schopen se ponořit, nebo musí být zatížena.
2. Lana spojující koncové signální bóje s každým zařízením se připevňují na konce tohoto zařízení.
Článek 15
Pravidla pro koncové signální bóje
1. Koncové signální bóje jsou rozmístěny tak, aby bylo možné kdykoli určit koncové body zařízení.
2. Stožár každé koncové signální bóje je vysoký alespoň 1 metr od hladiny moře, měřeno od vrchní části plováku ke spodnímu okraji nejnižší vlajky.
3. Koncové signální bóje jsou barevné, ale nesmějí být červené nebo zelené.
4. Na každé koncové signální bóji se musí nacházet:
a)
jedna nebo dvě obdélníkové vlajky; je-li nutné umístit na jednu bóji dvě vlajky, jsou od sebe umístěny ve vzdálenosti alespoň 20 centimetrů; vlajky označující konce téhož zařízení jsou stejné barvy, nesmějí být bílé a jsou stejné velikosti;
b)
jedno nebo dvě žlutá světla, která každých pět sekund zablesknou (F1 Y 5s) a jsou viditelná na vzdálenost nejméně dvou námořních mil;
5. Každá koncová signální bóje může mít koncovou značku na vrcholu bóje označenou jedním nebo dvěma svítivými proužky, jež nesmějí být červené nebo zelené a musí být alespoň 6 centimetrů široké.
Článek 16
Pravidla pro připevňování koncových signálních bójí
1. Koncové signální bóje musí být připevněny k pasivnímu zařízení takto:
a)
bóje v západním úseku (tj. polovina kruhu buzoly od jihu přes západ k severu včetně) musí být vybavena dvěma vlajkami, dvěma svítivými proužky, dvěma světly a štítkem podle článku 12 tohoto nařízení;
b)
bóje ve východním úseku (tj. polovina kruhu buzoly od severu přes východ k jihu včetně) musí být vybavena jednou vlajkou, jedním svítivým proužkem, jedním světlem a štítkem podle článku 12 tohoto nařízení.
2. Štítek musí obsahovat informace uvedené v čl. 13 odst. 2 tohoto nařízení.
Článek 17
Vnitřní signální bóje
1. Vnitřní signální bóje jsou umístěny na pasivním zařízení, jehož délka přesahuje pět námořních mil, následujícím způsobem:
a)
vnitřní signální bóje jsou rozmístěny ve vzdálenosti nepřesahující pět námořních mil tak, aby žádná část pasivního zařízení o délce pěti námořních mil nebo více nezůstala neoznačena;
b)
vnitřní signální bóje jsou vybaveny žlutým blikajícím světlem, které každých pět sekund zableskne (F1 Y 5s) a je viditelné na vzdálenost nejméně dvou námořních mil. Nesou stejné znaky jako koncová signální bóje ve východním úseku, avšak vlajka je bílá.
2. Odchylně od odstavce 1 jsou vnitřní signální bóje v Baltském moři umístěny na pasivním zařízení o délce přesahující jednu námořní míli. Vnitřní signální bóje se rozmísťují ve vzdálenosti nejvýše jedné námořní míle tak, aby žádná část pasivního zařízení o délce přesahující jednu námořní míli nezůstala neoznačená.
Vnitřní signální bóje nesou stejné znaky jako koncová signální bóje ve východním úseku, s výjimkou těchto znaků:
a)
vlajky jsou bílé;
b)
každá pátá vnitřní signální bóje je opatřena radarovým odražečem odrážejícím signál do vzdálenosti alespoň dvou námořních mil.
KAPITOLA IV
Systém sledování plavidel
Článek 18
Požadavky na vybavení rybářských plavidel EU zařízeními pro satelitní sledování
1. Aniž je dotčen čl. 25 odst. 3 tohoto nařízení, nesmí rybářské plavidlo EU, na které se vztahuje systém sledování plavidel, opustit přístav bez plně provozuschopného zařízení pro satelitní sledování instalovaného na palubě.
2. Nachází-li se rybářské plavidlo EU v přístavu, zařízení pro satelitní sledování může být vypnuto, pouze pokud:
a)
to bylo předem oznámeno středisku pro sledování rybolovu členského státu vlajky a středisku pro sledování rybolovu pobřežního členského státu a
b)
pokud příští zpráva potvrdí, že rybářské plavidlo EU nezměnilo svou polohu oproti předchozí zprávě.
Příslušné orgány členského státu vlajky mohou povolit nahrazení předchozího oznámení uvedeného v písmenu a) automatickou zprávou VMS nebo varováním systému, které oznamují, že rybářské plavidlo EU se nachází v předem vymezené zeměpisné oblasti přístavu.
3. Tato kapitola se nevztahuje na rybářská plavidla EU používaná výhradně pro účely akvakultury.
Článek 19
Vlastnosti zařízení pro satelitní sledování
1. Zařízení pro satelitní sledování instalovaná na rybářských plavidlech EU musí zajistit pravidelné automatické předávání následujících údajů středisku pro sledování rybolovu členského státu vlajky:
a)
identifikace rybářského plavidla;
b)
naposledy určená zeměpisná poloha rybářského plavidla se zaměřovací odchylkou nižší než 500 metrů při stupni přesnosti 99 %;
c)
datum a čas (univerzální koordinovaný čas, „UTC“), kdy byla tato poloha rybářského plavidla určena, a
d)
okamžitá rychlost a kurs rybářského plavidla.
2. Členské státy zajistí, aby zařízení pro satelitní sledování byla chráněna proti vstupu nebo výstupu chybných údajů o poloze a aby nemohla být ručně přenastavena.
Článek 20
Povinnosti velitelů plavidel v souvislosti se zařízeními pro satelitní sledování
1. Velitelé rybářského plavidla EU zajistí, aby zařízení pro satelitní sledování byla kdykoli plně provozuschopná a aby byly předávány údaje uvedené v čl. 19 odst. 1 tohoto nařízení.
2. Aniž je dotčeno ustanovení čl. 26 odst. 1 tohoto nařízení, velitel rybářského plavidla EU zejména zajistí, aby:
a)
údaje nebyly nijak pozměněny;
b)
anténa nebo antény zařízení pro satelitní sledování nebyly nijak rušeny, odpojeny nebo blokovány;
c)
dodávka elektrického proudu pro zařízení pro satelitní sledování nebyla nijak přerušena a
d)
zařízení pro satelitní sledování nebylo z rybářského plavidla odstraněno.
3. Zařízení pro satelitní sledování je zakázáno ničit, poškozovat, činit provozu neschopným nebo do něho jakkoli jinak zasahovat, pokud příslušné orgány členského státu vlajky nepovolily jeho opravu nebo výměnu.
Článek 21
Kontrolní opatření členských států vlajky
Každý členský stát vlajky zajistí průběžné a systematické sledování a kontrolu přesnosti údajů uvedených v článku 19 tohoto nařízení a neprodleně zasáhne, zjistí-li, že údaje jsou nepřesné nebo neúplné.
Článek 22
Četnost předávání údajů
1. Každý členský stát zajistí, aby jeho středisko pro sledování rybolovu nejméně jednou za dvě hodiny obdrželo prostřednictvím VMS informace uvedené v článku 19 tohoto nařízení týkající se jeho rybářských plavidel. Středisko pro sledování rybolovu může požadovat předávání informací v kratších časových intervalech.
2. Středisko pro sledování rybolovu musí mít schopnost vyžádat si aktuální polohu každého z rybářských plavidel tohoto členského státu.
Článek 23
Sledování vplutí do určitých oblastí a vyplutí z nich
Každý členský stát zajistí, aby jeho středisko pro sledování rybolovu prostřednictvím údajů VMS sledovalo u jeho rybářských plavidel datum a čas vplutí do a vyplutí z:
a)
jakékoli námořní oblasti, kde platí zvláštní pravidla přístupu do vod a ke zdrojům;
b)
oblastí omezeného rybolovu podle článku 50 nařízení o kontrolním režimu;
c)
regulačních oblastí regionálních organizací pro řízení rybolovu, jichž jsou Evropská unie nebo některé členské státy smluvní stranou;
d)
vod pod svrchovaností a v jurisdikci třetí země.
Článek 24
Předávání údajů pobřežnímu členskému státu
1. VMS zavedený každým členským státem zajišťuje, aby byly středisku pro sledování rybolovu pobřežního členského státu automaticky předávány údaje, které mají být poskytnuty v souladu s článkem 19 tohoto nařízení a které se týkají jeho rybářských plavidel po dobu, kdy se nacházejí ve vodách pobřežního členského státu. Toto předávání údajů probíhá současně s příjmem údajů střediskem pro sledování rybolovu členského státu vlajky a je v souladu s formátem stanoveným v příloze V.
2. Pobřežní členské státy, které oblast sledují společně, mohou určit společnou adresu, na kterou budou zasílány údaje, které mají být poskytnuty v souladu s článkem 19 tohoto nařízení. Informují o tom Komisi a ostatní členské státy.
3. Každý členský stát předá ostatním členským státům a Komisi pokud možno v elektronickém formátu, který je slučitelný se systémem World Geodetic System 1984 (WGS 84), úplný seznam zeměpisných souřadnic, jimiž je ohraničena jeho výlučná hospodářská zóna nebo výlučná rybolovná oblast. Rovněž sdělí ostatním členským státům a Komisi veškeré změny těchto souřadnic. Členské státy mohou případně tento seznam zveřejnit na internetových stránkách uvedených v článku 115 nařízení o kontrolním režimu.
4. Členské státy zajistí efektivní součinnost mezi svými příslušnými orgány, co se týče předávání údajů ze systému sledování plavidel v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení o kontrolním režimu, mimo jiné také stanovením jasných a zdokumentovaných postupů, jež se mají k tomuto účelu používat.
Článek 25
Technické selhání nebo nefunkčnost zařízení pro satelitní sledování
1. V případě technického selhání nebo nefunkčnosti zařízení pro satelitní sledování instalovaného na palubě rybářského plavidla EU jeho velitel nebo jeho zástupce sdělí středisku pro sledování rybolovu členského státu vlajky každé čtyři hodiny od okamžiku, kdy byl výpadek zjištěn nebo kdy byl informován v souladu s odstavcem 4 nebo čl. 26 odst. 1 tohoto nařízení, vhodnými telekomunikačními prostředky aktuální zeměpisnou polohu rybářského plavidla. Členské státy zvolí telekomunikační prostředky, které použijí, a uvedou je na internetových stránkách podle článku 115 nařízení o kontrolním režimu.
2. Středisko pro sledování rybolovu členského státu vlajky po obdržení zeměpisných souřadnic podle odstavce 1 tyto souřadnice neodkladně zapíše do databáze VMS. Ručně odesílané údaje VMS musí být v databázi jasně odlišitelné od automatických zpráv. Tyto ručně odesílané údaje VMS musí být popřípadě neodkladně předány pobřežním členským státům.
3. V případě technického selhání nebo nefunkčnosti zařízení pro satelitní sledování smí rybářské plavidlo EU opustit přístav teprve tehdy, kdy je zařízení pro satelitní sledování instalované na palubě plně funkční ke spokojenosti příslušných orgánů státu vlajky. Odchylně může středisko pro sledování rybolovu členského státu vlajky povolit svým rybářským plavidlům s nefunkčním zařízením pro satelitní sledování opustit přístav za účelem jeho opravy nebo výměny.
4. Příslušné orgány členského státu vlajky či případně pobřežního členského státu se pokusí informovat velitele plavidla nebo osobu, která za ně zodpovídá, nebo jejich zástupce, jestliže se zdá, že došlo k závadě na zařízení pro satelitní sledování instalovaném na palubě rybářského plavidla EU nebo že toto zařízení není plně funkční.
5. Odstranění zařízení pro satelitní sledování za účelem jeho opravy nebo výměny podléhá povolení příslušnými orgány členského státu vlajky.
Článek 26
Neobdržení údajů
1. Neobdrží-li středisko pro sledování rybolovu členského státu vlajky údaje podle článku 22 nebo čl. 25 odst. 1 tohoto nařízení po dobu dvanácti po sobě následujících hodin, informuje o tom co nejdříve velitele nebo provozovatele rybářského plavidla EU nebo jejich zástupce. Nastane-li tato situace u určitého rybářského plavidla EU více než třikrát za kalendářní rok, členský stát vlajky zajistí, aby zařízení pro satelitní sledování u dotyčného rybářského plavidla bylo důkladně překontrolováno. Členský stát vlajky záležitost prošetří, aby zjistil, zda bylo se zařízením manipulováno. Odchylně od čl. 20 odst. 2 písm. d) tohoto nařízení může být zařízení za účelem tohoto šetření z plavidla odstraněno.
2. Neobdrží-li středisko pro sledování rybolovu členského státu vlajky údaje podle článku 22 nebo čl. 25 odst. 1 tohoto nařízení po dobu dvanácti hodin a byla-li poslední přijatá poloha ve vodách jiného členského státu, informuje o tom co nejdříve středisko pro sledování rybolovu tohoto pobřežního členského státu.
3. Pozorují-li příslušné orgány pobřežního členského státu rybářské plavidlo EU ve svých vodách a neobdrží-li údaje v souladu s čl. 24 odst. 1 nebo čl. 25 odst. 2 tohoto nařízení, informují o tom velitele rybářského plavidla a středisko pro sledování rybolovu členského státu vlajky.
Článek 27
Sledování a zaznamenávání rybolovných činností
1. Údaje obdržené podle článku 22, čl. 24 odst. 1 a článku 25 tohoto nařízení používají členské státy k účinnému sledování činnosti rybářských plavidel.
2. Členské státy vlajky:
a)
zajistí, aby údaje obdržené podle této kapitoly byly zaznamenány v podobě snímatelné počítačem a bezpečně uloženy v počítačových databázích alespoň po dobu tří let;
b)
přijmou veškerá nezbytná opatření k zajištění toho, aby údaje byly používány pouze pro úřední účely, a
c)
přijmou veškerá nezbytná technická opatření k ochraně těchto údajů před náhodným nebo nedovoleným zničením, náhodnou ztrátou, znehodnocením, rozšířením nebo neoprávněným prohlížením.
Článek 28
Přístup Komise k údajům
Komise může členské státy v souladu s čl. 111 odst. 1 písm. a) nařízení o kontrolním režimu požádat, aby zajistily automatické předávání údajů, které mají být poskytovány podle článku 19 tohoto nařízení, ohledně určité skupiny rybářských plavidel a za určitou dobu Komisi nebo subjektu jí určenému. Toto předávání údajů probíhá současně s příjmem údajů střediskem pro sledování rybolovu členského státu vlajky a je v souladu s formátem stanoveným v příloze V.
HLAVA III
KONTROLA RYBOLOVU
KAPITOLA I
Lodní deník rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce v papírové podobě
Oddíl 1
Vyplňování a předkládání lodního deníku rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce v papírové podobě
Článek 29
Rybářská plavidla EU, na něž se vztahuje povinnost vyplňovat a předkládat lodní deník rybolovu a prohlášení o překládce/vykládce v papírové podobě
1. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení obsažená ve víceletých plánech, vyplňují a předkládají velitelé rybářských plavidel EU o celkové délce 10 metrů nebo větší, na něž se nevztahuje povinnost vyplňovat a předkládat údaje z lodního deníku rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce v elektronické podobě, údaje z lodního deníku rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce podle článků 14, 21 a 23 nařízení o kontrolním režimu v papírové podobě. Tato prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce může rovněž vyplnit a předložit jménem velitele jeho zástupce.
2. Požadavek vyplňovat a předkládat údaje z lodního deníku rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce v papírové podobě se vztahuje také na rybářská plavidla EU o celkové délce menší než 10 metrů, pokud jejich členský stát vlajky požaduje, aby vedla lodní deník rybolovu a předkládala prohlášení o překládce a/nebo prohlášení o vykládce podle čl. 16 odst. 3 a čl. 25 odst. 3 nařízení o kontrolním režimu.
Článek 30
Vzory lodních deníků rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce v papírové podobě
1. Pro všechny rybolovné oblasti vyjma podoblasti NAFO 1 a divizí ICES Va a XIV vyplňují a předkládají lodní deník rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce v papírové podobě velitelé rybářských plavidel EU v souladu se vzorem uvedeným v příloze VI. Vzor uvedený v příloze VII však mohou velitelé rybářských plavidel EU, na něž se nevztahuje povinnost vyplňovat a předkládat údaje z lodního deníku rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce v elektronické podobě a která provádějí každodenní rybářské výjezdy v jedné rybolovné oblasti, použít pro rybolovné operace prováděné výlučně ve Středozemním moři.
2. Pro podoblast NAFO 1 a divize ICES Va a XIV se lodní deník rybolovu v papírové podobě vyplňuje a předkládá ve formátu uvedeném v příloze VIII a prohlášení o překládce a vykládce v papírové podobě se vyplňují a předkládají ve formátu uvedeném v příloze IX.
3. Lodní deník rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce v papírové podobě uvedené v příloze VI a VII se také vedou v souladu s odstavcem 1 a článkem 31 tohoto nařízení, když taková rybářská plavidla EU provádějí rybolovnou činnost ve vodách třetí země, ve vodách regulovaných regionální organizací pro řízení rybolovu nebo ve vodách mimo vody EU, které nejsou regulovány regionální organizací pro řízení rybolovu, pokud daná třetí země nebo pravidla dotyčné regionální organizace pro řízení rybolovu výslovně nevyžadují, aby se vyplňoval a předkládal odlišný druh lodního deníku rybolovu, prohlášení o překládce nebo prohlášení o vykládce. Pokud třetí země nestanoví zvláštní lodní deník rybolovu, ale přitom vyžaduje údaje odlišné od požadavků Evropské unie, musí se takové údaje zaznamenávat.
4. Členské státy mohou nadále používat lodní deníky rybolovu v papírové podobě v souladu s nařízením (EHS) č. 2807/83 pro rybářská plavidla EU, na něž se nevztahuje povinnost elektronického vyplňování a předávání údajů z lodního deníku rybolovu podle článku 15 nařízení o kontrolním režimu, a to do doby vyčerpání zásob lodních deníků rybolovu v papírové podobě.
Článek 31
Pokyny pro vyplňování a předkládání lodních deníků rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce v papírové podobě
1. Lodní deník rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce v papírové podobě se vyplňují a předkládají v souladu s pokyny uvedenými v příloze X.
2. Pokud je v pokynech stanovených v příloze X uvedeno, že použití určitého pravidla je nepovinné, může je členský stát vlajky učinit povinným.
3. Všechny záznamy v lodním deníku rybolovu, prohlášení o překládce nebo prohlášení o vykládce musí být čitelné a nesmazatelné. Žádný záznam nesmí být vymazán nebo pozměněn. Dojde-li k chybě, musí být nesprávný záznam přeškrtnut jednou čarou a za ním musí následovat nový, správný záznam parafovaný velitelem. Velitel musí parafovat každý řádek.
4. Velitel rybářského plavidla EU nebo v případě prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce jeho zástupce svými iniciálami nebo podpisem osvědčí, že záznamy v lodním deníku rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce jsou správné.
Článek 32
Lhůty pro předkládání lodního deníku rybolovu, prohlášení o vykládce a prohlášení o překládce v papírové podobě
1. Pokud rybářské plavidlo EU provedlo vykládku v přístavu nebo provedlo překládku v přístavu či v místě, které se nachází v blízkosti pobřeží jeho členského státu vlajky, velitel plavidla co nejdříve a nejpozději do 48 hodin po skončení překládky nebo vykládky předloží originál(y) lodního deníku rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce příslušným orgánům dotyčného členského státu. Originál(y) tohoto prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce může rovněž předložit jménem velitele jeho zástupce.
2. Pokud po rybářském výjezdu není vyložen žádný úlovek, předloží velitel originál(y) lodního deníku rybolovu a prohlášení o překládce co nejdříve a nejpozději 48 hodin po připlutí do přístavu. Originál(y) tohoto prohlášení o překládce může rovněž předložit jménem velitele jeho zástupce.
3. Pokud rybářské plavidlo EU provedlo překládku v přístavu či v místě, které se nachází v blízkosti pobřeží, nebo provedlo vykládku v přístavu jiného členského státu než členského státu vlajky, musí se první kopie lodního deníku rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce co nejdříve a nejpozději do 48 hodin po překládce nebo vykládce předložit příslušným orgánům členského státu, kde k překládce nebo vykládce došlo. Originál(y) lodního deníku rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce se musí co nejdříve a nejpozději do 48 hodin po překládce nebo vykládce odeslat příslušným orgánům členského státu vlajky.
4. Pokud rybářské plavidlo EU provedlo překládku v přístavu nebo ve vodách třetí země či na volném moři nebo provedlo vykládku v přístavu třetí země, musí se originál(y) lodního deníku rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce co nejdříve a nejpozději do 48 hodin po překládce nebo vykládce odeslat příslušným orgánům členského státu vlajky.
5. Pokud třetí země nebo pravidla regionální organizace pro řízení rybolovu vyžadují druh lodního deníku rybolovu, prohlášení o překládce nebo prohlášení o vykládce odlišný od vzorů uvedených v příloze VI, velitel rybářského plavidla EU co nejdříve a nejpozději do 48 hodin po překládce nebo vykládce předloží kopii takového dokladu svým příslušným orgánům.
Oddíl 2
Zvláštní pravidla pro lodní deník rybolovu v papírové podobě
Článek 33
Vyplňování lodního deníku rybolovu v papírové podobě
1. V lodním deníku rybolovu v papírové podobě se musí vyplňovat všechny povinné informace, i když nejsou žádné úlovky:
a)
každý den nejpozději do 24:00 hodin a před vplutím do přístavu;
b)
při každé inspekci na moři;
c)
při událostech stanovených právními předpisy Společenství nebo členským státem vlajky.
2. V lodním deníku rybolovu v papírové podobě se vyplňuje nový řádek:
a)
pro každý den na moři;
b)
pokud rybolov probíhá v tentýž den v nové divizi ICES nebo v jiné rybolovné oblasti;
c)
při zapisování údajů o intenzitě rybolovu.
3. V lodním deníku rybolovu v papírové podobě se vyplňuje nová stránka:
a)
při použití odlišného zařízení nebo sítě s odlišným rozsahem velikosti ok oproti předchozímu použitému zařízení;
b)
pro každý rybolov uskutečněný po překládce nebo mezivykládce;
c)
pokud je počet sloupců nedostatečný;
d)
při vyplutí z přístavu, kde nedošlo k vykládce.
4. Při vyplutí z přístavu nebo po dokončení překládky, a když úlovek zůstane na palubě, se uvede množství každého druhu na nové stránce lodního deníku rybolovu.
5. Pro záznamy o použitém lovném zařízení se pod příslušnými záhlavími lodního deníku rybolovu v papírové podobě použijí kódy uvedené v příloze XI.
Oddíl 3
Zvláštní pravidla pro prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce v papírové podobě
Článek 34
Předávání prohlášení o překládce v papírové podobě
1. V případě překládky mezi dvěma rybářskými plavidly EU předá velitel překládajícího rybářského plavidla nebo jeho zástupce po dokončení překládky kopii svého prohlášení o překládce v papírové podobě veliteli přijímajícího plavidla nebo jeho zástupci. Velitel přijímajícího rybářského plavidla nebo jeho zástupce rovněž předá po dokončení překládky kopii svého prohlášení o překládce v papírové podobě veliteli překládajícího plavidla nebo jeho zástupci.
2. Kopie uvedené v odstavci 1 se předkládají za účelem kontroly a inspekce na žádost úředníka.
Článek 35
Podepisování prohlášení o vykládce
Před předložením prohlášení o vykládce musí velitel rybářského plavidla nebo jeho zástupce podepsat každou stránku.
KAPITOLA II
Lodní deník rybolovu, prohlášení o vykládce a prohlášení o překládce v elektronické podobě
Oddíl 1
Vyplňování a předávání údajů z lodního deníku rybolovu, prohlášení o vykládce a prohlášení o překládce v elektronické podobě
Článek 36
Požadavek elektronického záznamového systému a systému hlášení na rybářských plavidlech EU
1. Aniž je dotčen čl. 39 odst. 4 tohoto nařízení, rybářskému plavidlu EU, na něž se vztahuje povinnost vyplňování a předávání lodního deníku rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce v elektronické podobě v souladu s články 15, 21 a 24 nařízení o kontrolním režimu, se nepovolí vyplutí z přístavu bez plně provozuschopného elektronického záznamového systému a systému hlášení instalovaného na palubě.
2. Tato kapitola se nevztahuje na rybářská plavidla EU používaná výhradně pro účely akvakultury.
Článek 37
Formát pro předávání údajů z rybářského plavidla EU příslušnému orgánu jeho státu vlajky
Členské státy určí formát používaný mezi rybářskými plavidly EU plujícími pod jejich vlajkou a jejich příslušnými orgány pro vyplňování a předávání údajů z lodního deníku rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce, jak je uvedeno v článcích 15, 21 a 24 nařízení o kontrolním režimu.
Článek 38
Odpovědní zprávy
1. Rybářským plavidlům EU se vydávají odpovědní zprávy při každém předání údajů z lodního deníku rybolovu, údajů o překládce, údajů z předchozího oznámení a údajů o vykládce. Odpovědní zpráva obsahuje potvrzení o příjmu.
2. Velitel rybářského plavidla EU uchovává odpovědní zprávu do konce rybářského výjezdu.
Článek 39
Ustanovení pro případ technického selhání nebo nefunkčnosti elektronických záznamových systémů a systémů hlášení
1. V případě technického selhání nebo nefunkčnosti elektronického záznamového systému a systému hlášení instalovaného na palubě rybářského plavidla EU sděluje velitel rybářského plavidla nebo jeho zástupce údaje z lodního deníku rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce příslušným orgánům členského státu vlajky vhodnými telekomunikačními prostředky, a to od okamžiku, kdy byl výpadek zjištěn nebo kdy byl informován v souladu s čl. 40 odst. 1 tohoto nařízení, každý den nejpozději do 24:00 hodin, i když nejsou žádné úlovky. Členské státy zvolí telekomunikační prostředky, které použijí, a uvedou je na internetových stránkách podle článku 115 nařízení o kontrolním režimu.
2. V případě technického selhání nebo nefunkčnosti elektronického záznamového systému a systému hlášení se údaje z lodního deníku rybolovu a prohlášení o překládce zasílají také:
a)
na žádost příslušného orgánu státu vlajky;
b)
okamžitě po dokončení poslední rybolovné operace nebo po dokončení překládky;
c)
před vplutím do přístavu;
d)
při každé inspekci na moři;
e)
při událostech stanovených právními předpisy Společenství nebo státem vlajky.
V případech uvedených v písmenech a) a e) se rovněž zasílají údaje z předchozího oznámení a prohlášení o vykládce.
3. Příslušné orgány členského státu vlajky po obdržení údajů podle odstavce 1 tyto údaje neodkladně zapíší do elektronické databáze.
4. Při technickém selhání nebo nefunkčnosti elektronického záznamového systému a systému hlášení smí rybářské plavidlo EU vyplout z přístavu, pouze pokud je záznamový systém a systém hlášení instalovaný na palubě plně funkční ke spokojenosti příslušných orgánů členského státu vlajky nebo pokud příslušné orgány členského státu vlajky povolily vyplutí. Jakmile členský stát vlajky povolil svému rybářskému plavidlu vyplout s nefunkčním elektronickým záznamovým systémem a systémem hlášení z přístavu v pobřežním členském státě, okamžitě tuto skutečnost oznámí pobřežnímu členskému státu.
5. Odstranění elektronického záznamového systému a systému hlášení za účelem jeho opravy nebo výměny podléhá povolení příslušných orgánů členského státu vlajky.
Článek 40
Neobdržení údajů
1. Neobdrží-li příslušné orgány členského státu vlajky údaje podle článků 15, 22 a 24 nařízení o kontrolním režimu, informují o tom co nejdříve velitele nebo provozovatele rybářského plavidla EU nebo jejich zástupce. Nastane-li tato situace u určitého rybářského plavidla EU více než třikrát za kalendářní rok, členský stát vlajky zajistí, aby elektronický záznamový systém a systém hlášení u dotyčného rybářského plavidla byl důkladně překontrolován. Členský stát vlajky záležitost prošetří, aby zjistil, proč nebyly údaje obdrženy, a přijme vhodná opatření.
2. Neobdrží-li příslušné orgány členského státu vlajky údaje podle článků 15, 22 a 24 nařízení o kontrolním režimu a byla-li poslední poloha přijatá prostřednictvím systému sledování plavidel ve vodách pobřežního členského státu, informují o tom co nejdříve příslušné orgány tohoto pobřežního členského státu.
3. Velitel či provozovatel rybářského plavidla EU nebo jejich zástupce zašle všechny údaje, které dosud nebyly odeslány a v souvislosti s nimiž bylo obdrženo oznámení podle odstavce 1, příslušným orgánům členského státu vlajky okamžitě po přijetí oznámení.
Článek 41
Nemožnost přístupu k údajům
1. Pozorují-li příslušné orgány pobřežního členského státu rybářské plavidlo EU jiného členského státu ve svých vodách a nemají přístup k lodnímu deníku rybolovu nebo údajům o překládce podle článku 44 tohoto nařízení, požádají příslušné orgány členského státu vlajky o zajištění přístupu k těmto údajům.
2. Není-li přístup uvedený v odstavci 1 zajištěn do čtyř hodin od žádosti, pobřežní členský stát o tom uvědomí členský stát vlajky. Po obdržení oznámení členský stát vlajky neprodleně zašle údaje pobřežnímu členskému státu jakýmikoli dostupnými elektronickými prostředky.
3. Pokud pobřežní členský stát neobdrží údaje uvedené v odstavci 2, zašle velitel či provozovatel rybářského plavidla EU nebo jejich zástupce dotyčné údaje a kopii odpovědní zprávy uvedené v článku 38 tohoto nařízení příslušným orgánům pobřežního členského státu na vyžádání jakýmikoli dostupnými pokud možno elektronickými prostředky. Členské státy zvolí prostředky, které použijí, a uvedou je na internetových stránkách podle článku 115 nařízení o kontrolním režimu.
4. Pokud velitel či provozovatel rybářského plavidla EU nebo jejich zástupce nemůže příslušným orgánům pobřežního členského státu poskytnout kopii odpovědní zprávy uvedené v článku 38 tohoto nařízení, jsou rybolovné činnosti ve vodách pobřežního členského státu dotyčnému rybářskému plavidlu zakázány až do té doby, kdy velitel, provozovatel rybářského plavidla nebo jeho zástupce mohou uvedeným orgánům poskytnout kopii odpovědní zprávy či údaje uvedené v čl. 14 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu.
Článek 42
Údaje o fungování elektronického záznamového systému a systému hlášení
1. Členské státy vedou databáze o fungování svého elektronického záznamového systému a systému hlášení. Tyto databáze obsahují a jsou schopny automaticky vytvořit alespoň tyto informace:
a)
seznam jejich rybářských plavidel, jejichž elektronické záznamové systémy a systémy hlášení technicky selhaly nebo byly nefunkční;
b)
počet plavidel, která neučinila každodenní předání elektronického lodního deníku rybolovu, a průměrný počet obdržených předání elektronického lodního deníku rybolovu v přepočtu na jedno rybářské plavidlo v členění podle členského státu vlajky;
c)
počet obdržených předání prohlášení o překládce, prohlášení o vykládce, prohlášení o převzetí a prodejního dokladu v členění podle státu vlajky.
2. Souhrny informací vytvořených podle odstavce 1 se na vyžádání zašlou Komisi. Tyto informace mohou být rovněž zpřístupněny na zabezpečených internetových stránkách ve formátu a v časových intervalech, o kterých rozhodne Komise po konzultaci s členskými státy.
Článek 43
Formát pro výměnu informací mezi členskými státy
1. Informace uvedené v tomto oddílu se mezi členskými státy vyměňují za použití formátu stanoveného v příloze XII, od něhož se odvodí jazyk XML. O standardu jazyka XML, který je nutno používat pro všechny elektronické výměny údajů mezi členskými státy a také mezi členskými státy, Komisí a subjektem jí určeným, rozhodne Komise po konzultaci s členskými státy.
2. Změny formátu uvedeného v odstavci 1 jsou jasně označeny a opatřeny datem aktualizace. Tyto změny nabudou účinku nejdříve šest měsíců poté, kdy o nich bylo rozhodnuto.
3. Členský stát po obdržení elektronických údajů od jiného členského státu zajistí, aby příslušným orgánům tohoto členského státu byla vydána odpovědní zpráva. Odpovědní zpráva obsahuje potvrzení o příjmu.
4. Údaje podle přílohy XII, jež musí velitelé plavidel zaznamenávat do svých lodních deníků rybolovu v souladu s pravidly EU, musí být rovněž uvedeny ve výměnách údajů mezi členskými státy.
Článek 44
Přístup k údajům
1. Členský stát vlajky zajistí v reálném čase elektronickou výměnu informací uvedených v čl. 111 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu s pobřežním členským státem o údajích z lodního deníku rybolovu, z prohlášení o překládce, z předchozích oznámení a z prohlášení o vykládce od jeho rybářských plavidel, když provádějí rybolovné operace ve vodách spadajících pod svrchovanost nebo jurisdikci pobřežního členského státu nebo vplouvají do přístavu daného pobřežního členského státu.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, může členský stát vlajky na vyžádání v reálném čase zajistit elektronickou výměnu informací uvedených v čl. 111 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu a týkajících se údajů z lodního deníku rybolovu a z prohlášení o překládce od jeho rybářských plavidel s členským státem, který v souladu s článkem 80 nařízení o kontrolním režimu provádí inspekci rybářských plavidel jiného členského státu ve vodách EU mimo vody žádajícího členského státu, v mezinárodních vodách nebo ve vodách třetích zemí.
3. Členský stát vlajky na vyžádání zpřístupní údaje uvedené v odstavcích 1 a 2 za posledních dvanáct měsíců.
4. Údaje uvedené v odstavci 1 zahrnují alespoň údaje od posledního vyplutí z přístavu do okamžiku, kdy je dokončena vykládka. Údaje uvedené v odstavci 2 zahrnují alespoň údaje od posledního vyplutí z přístavu do doby žádosti. Údaje uvedené v odstavcích 1 a 2 z rybářských výjezdů za předchozích dvanáct měsíců se poskytují na vyžádání.
5. Velitel rybářského plavidla EU musí mít kdykoli zabezpečený přístup ke svým vlastním údajům z elektronického lodního deníku rybolovu a z prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce uloženým v databázi členského státu vlajky.
6. Pobřežní členský stát poskytne přístup on-line do databáze údajů z lodních deníků rybolovu, z prohlášení o překládce, z předchozích oznámení a z prohlášení o vykládce rybářskému hlídkovému plavidlu jiného členského státu prostřednictvím střediska pro sledování rybolovu uvedeného členského státu v souvislosti s plánem společného nasazení nebo s jinými sjednanými společnými inspekčními činnostmi.
Článek 45
Výměna údajů mezi členskými státy
1. Přístup k údajům podle článku 44 tohoto nařízení musí být trvale zajištěn prostřednictvím zabezpečeného internetového připojení.
2. Členské státy si vyměňují příslušné technické informace pro zajištění vzájemného přístupu k údajům z elektronických lodních deníků rybolovu a z prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce.
3. Členské státy:
a)
zajistí, aby údaje obdržené podle této kapitoly byly zaznamenány v podobě snímatelné počítačem a bezpečně uloženy v počítačových databázích alespoň po dobu tří let;
b)
přijmou veškerá nezbytná opatření k zajištění toho, aby údaje byly používány pouze pro úřední účely, a
c)
přijmou veškerá nezbytná technická opatření k ochraně těchto údajů před náhodným nebo nedovoleným zničením, náhodnou ztrátou, znehodnocením, rozšířením nebo neoprávněným prohlížením.
Článek 46
Jediný orgán
1. V každém členském státu je za předávání, přijímání, spravování a zpracovávání všech údajů, na něž se vztahuje tato kapitola, odpovědný jediný orgán uvedený v čl. 5 odst. 5 nařízení o kontrolním režimu.
2. Členské státy si vyměňují kontaktní údaje orgánů uvedených v odstavci 1 a informují o tom Komisi a subjekt jí určený do tří měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost.
3. Jakékoli změny informací uvedených v odstavcích 1 a 2 je nutno sdělit Komisi, subjektu jí určenému a ostatním členským státům před nabytím účinku.
Oddíl 2
Zvláštní pravidla pro lodní deník rybolovu v elektronické podobě
Článek 47
Četnost předávání údajů
1. Když je rybářské plavidlo EU na moři, jeho velitel předává údaje z elektronického lodního deníku rybolovu příslušným orgánům členského státu vlajky nejméně jednou denně a nejpozději do 24:00 hodin, i když nejsou žádné úlovky. Tyto údaje rovněž zasílá:
a)
na žádost příslušného orgánu členského státu vlajky;
b)
okamžitě po dokončení poslední rybolovné operace;
c)
před vplutím do přístavu;
d)
při každé inspekci na moři;
e)
při událostech stanovených právními předpisy EU nebo státem vlajky.
Jestliže poslední rybolovná operace proběhla nejpozději jednu hodinu před vplutím do přístavu, mohou být předání údajů uvedená v písmenech b) a c) zaslána v jedné zprávě.
2. Velitel může předávat opravy údajů z lodního deníku rybolovu a prohlášení o překládce až do posledního předání údajů podle odst. 1 písm. c). Opravy musí být snadno rozpoznatelné. Všechny původní údaje elektronického lodního deníku rybolovu a jejich opravy jsou uchovávány příslušnými orgány členského státu vlajky.
3. Velitel plavidla uchovává kopii údajů uvedených v odstavci 1 na palubě rybářského plavidla během každé doby trávené mimo přístav až do okamžiku, kdy bylo předáno prohlášení o vykládce.
4. Nachází-li se plavidlo EU v přístavu, nemá-li na palubě produkty rybolovu a předložil-li jeho velitel prohlášení o vykládce za všechny rybolovné operace posledního rybářského výjezdu, může být předávání údajů podle odstavce 1 tohoto článku pozastaveno pod podmínkou předchozího oznámení středisku pro sledování rybolovu členského státu vlajky. Předávání se obnoví v okamžiku, kdy rybářské plavidlo EU vypluje z přístavu. Předchozí oznámení se nepožaduje u rybářských plavidel EU vybavených systémem sledování plavidel a předávajících údaje jeho prostřednictvím.
KAPITOLA III
Společná pravidla pro lodní deník rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce v papírové nebo elektronické podobě
Oddíl 1
Společná pravidla pro určení živé hmotnosti
Článek 48
Definice
Pro účely této kapitoly se rozumí:
1)
„úpravou“ podoba, do jaké je ryba zpracována na palubě rybářského plavidla a před vykládkou, jak je popsáno v příloze I;
2)
„celkovou úpravou“ úprava sestávající ze dvou nebo více částí získaných z téže ryby.
Článek 49
Přepočítací koeficienty
1. Pro vyplňování a předkládání lodních deníků rybolovu podle článků 14 a 15 nařízení o kontrolním režimu se přepočítací koeficienty EU stanovené v přílohách XIII, XIV a XV použijí pro přepočet hmotnosti uchovávaných nebo zpracovaných ryb na živou hmotnost. Tyto koeficienty se použijí na produkty rybolovu nacházející se na palubě nebo přeložené či vyložené rybářskými plavidly EU.
2. Odchylně od ustanovení odstavce 1 platí, že pokud regionální organizace pro řízení rybolovu, jejichž smluvní stranou nebo nesmluvní spolupracující stranou je Evropská unie, pro svou regulační oblast, případně třetí zemi, s níž má Evropská unie dohodu o provozování rybolovu ve vodách pod její svrchovaností nebo v její jurisdikci, stanovily přepočítací koeficienty, použijí se tyto koeficienty.
3. V případech, kdy pro daný druh a úpravu nejsou stanoveny přepočítací koeficienty, se použije přepočítací koeficient přijatý členským státem vlajky.
4. Aniž je dotčen odstavec 2, použijí příslušné orgány členských států přepočítací koeficienty EU uvedené v odstavci 1 k výpočtu živé hmotnosti překládek a vykládek s cílem sledovat čerpání kvót.
Článek 50
Způsob výpočtu
1. Živá hmotnost ryb se vypočítá tak, že pro každý druh a úpravu se hmotnost zpracovaných ryb vynásobí přepočítacími koeficienty podle článku 49 tohoto nařízení.
2. V případě celkové úpravy se použije pouze jeden přepočítací koeficient odpovídající jedné z částí celkové úpravy ryby.
Oddíl 2
Společná pravidla pro vyplňování a předkládání lodního deníku rybolovu
Článek 51
Obecná pravidla pro lodní deníky rybolovu
1. Míra odchylky podle čl. 14 odst. 3 nařízení o kontrolním režimu pro odhad množství v kilogramech živé hmotnosti každého druhu ryb uchovávaného na palubě se vyjádří jako procentuální podíl z údajů v lodním deníku rybolovu.
2. V případě úlovků, které jsou vykládány netříděné, může být míra odchylky vypočítána na základě jednoho nebo více reprezentativních vzorků pro celkové množství uchovávané na palubě.
3. Pro účely použití článku 14 nařízení o kontrolním režimu se druh ulovený za účelem použití jako živá návnada považuje za druh ulovený a uchovávaný na palubě.
4. Velitel rybářského plavidla EU křižujícího oblast intenzity rybolovu, kde je oprávněno provádět rybolov, zaznamená a nahlásí příslušné informace uvedené v čl. 14 odst. 5 nařízení o kontrolním režimu, i když v této oblasti neprovádí žádné rybolovné činnosti.
Oddíl 3
Společná pravidla pro vyplňování a předkládání prohlášení o překládce/vykládce
Článek 52
Míra odchylky v prohlášení o překládce
Míra odchylky podle čl. 21 odst. 3 nařízení o kontrolním režimu pro odhad množství v kilogramech živé hmotnosti každého přeloženého nebo obdrženého druhu ryb se vyjádří jako procentuální podíl z údajů v prohlášení o překládce.
Článek 53
Rozdíly v přeložených úlovcích
Existuje-li rozdíl mezi množstvím úlovku přeloženého z překládajícího plavidla a množstvím převzatým na palubu přijímajícího plavidla, považuje se za přeložené množství větší z obou těchto hodnot. Členské státy zajistí, aby byla podniknuta následná opatření za účelem určení skutečné hmotnosti produktů rybolovu přeložených z překládajícího na přijímající plavidlo.
Článek 54
Dokončení vykládky
Když jsou v souladu s článkem 61 nařízení o kontrolním režimu produkty rybolovu před vážením přepravovány z místa vykládky, považuje se vykládka pro účely použití čl. 23 odst. 3 a čl. 24 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu po zvážení produktů rybolovu za dokončenou.
Článek 55
Rybolovné operace za účasti dvou nebo více rybářských plavidel EU
Aniž jsou dotčena zvláštní pravidla pro případ rybolovných operací za účasti dvou nebo více rybářských plavidel EU
-
z různých členských států nebo
-
z téhož členského státu, avšak při vykládce úlovků v členském státě, pod jehož vlajkou neplují,
vyložený úlovek se připíše rybářskému plavidlu EU, z něhož se produkty rybolovu vykládají.
KAPITOLA IV
Plány namátkových kontrol a shromažďování údajů o rybářských plavidlech EU, na něž se nevztahují požadavky ohledně lodního deníku rybolovu a prohlášení o vykládce
Článek 56
Stanovení plánů namátkových kontrol
Plány namátkových kontrol uvedené v čl. 16 odst. 2 a čl. 25 odst. 2 nařízení o kontrolním režimu pro sledování rybářských plavidel EU, na něž se nevztahují požadavky ohledně lodního deníku rybolovu a prohlášení o vykládce, stanoví členské státy v souladu s touto kapitolou s cílem určit vykládky populací nebo skupiny populací ulovených těmito rybářskými plavidly a případně jejich intenzitu rybolovu. Tyto údaje se použijí pro zaznamenávání úlovků a, kde je to vhodné, intenzity rybolovu, jak je uvedeno v článku 33 nařízení o kontrolním režimu.
Článek 57
Metodika namátkových kontrol
1. Plány namátkových kontrol podle článku 56 tohoto nařízení se vypracovávají v souladu s přílohou XVI.
2. Velikost vzorku, který má být zkontrolován, se určí na základě rizika takto:
a)
„velmi nízké“ riziko: 3 % vzorku;
b)
„nízké“ riziko: 5 % vzorku;
c)
„střední“ riziko: 10 % vzorku;
d)
„vysoké“ riziko: 15 % vzorku;
e)
„velmi vysoké“ riziko: 20 % vzorku.
3. Denní úlovek sektoru loďstva se pro danou populaci odhadne vynásobením celkového počtu aktivních rybářských plavidel EU dotyčného sektoru loďstva průměrným denním úlovkem z dané populace na jedno rybářské plavidlo EU založeným na úlovcích vzorku kontrolovaných rybářských plavidel EU.
4. O členských státech, které shromažďují systematicky alespoň jednou měsíčně za každé rybářské plavidlo, na které se nevztahují požadavky ohledně lodního deníku rybolovu a prohlášení o vykládce, údaje
a)
o všech vykládkách úlovků všech druhů v kilogramech, včetně nulových úlovků;
b)
o statistických obdélnících, ve kterých byly tyto úlovky odloveny, se má za to, že splnily požadavky plánu namátkových kontrol podle článku 56 tohoto nařízení.
KAPITOLA V
Kontrola intenzity rybolovu
Článek 58
Hlášení o intenzitě rybolovu
1. Hlášení o intenzitě rybolovu uvedené v článku 28 nařízení o kontrolním režimu se zasílá v souladu s přílohou XVII.
2. Pokud velitel rybářského plavidla EU předává zprávu příslušným orgánům rádiem podle čl. 28 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu, rozhodnou členské státy o používaných rádiových stanicích a oznámí je na internetových stránkách uvedených v článku 115 nařízení o kontrolním režimu.
KAPITOLA VI
Nápravná opatření
Článek 59
Obecné zásady
Aby mohly využívat nápravných opatření uvedených v článku 37 nařízení o kontrolním režimu, sdělí členské státy Komisi co nejdříve a v každém případě do jednoho měsíce ode dne zveřejnění ukončení rybolovu podle článku 36 nařízení o kontrolním režimu v Úředním věstníku rozsah utrpěné újmy.
Článek 60
Přidělování dostupných rybolovných práv
1. Pokud utrpěná újma nebyla postupem podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002 odstraněna zcela nebo byla odstraněna jen částečně, Komise co nejdříve po obdržení informací podle článku 59 tohoto nařízení přijme nezbytná opatření s cílem náležitě napravit způsobenou újmu.
2. V opatření podle odstavce 1 se uvede:
a)
které členské státy utrpěly újmu („poškozené členské státy“) a rozsah újmy (po odečtení případných výměn kvót);
b)
případně které členské státy přečerpaly svá rybolovná práva („přečerpávající členské státy“) a množství přečerpání rybolovných práv (snížené o výměny v souladu s čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002);
c)
případně odpočty od rybolovných práv přečerpávajících členských států v poměru k množství přečerpaných rybolovných práv;
d)
případně navýšení, které se má připočítat k rybolovným právům poškozených členských států, v poměru k rozsahu utrpěné újmy;
e)
případně datum nebo data, kdy navýšení nebo odpočty nabývají účinnosti;
f)
případně jakékoli jiné nezbytné opatření pro nápravu utrpěné újmy.
KAPITOLA VII
Výkon motoru
Článek 61
Osvědčování výkonu hnacího motoru
1. Osvědčování maximálního trvalého výkonu nového, náhradního nebo technicky upraveného hnacího motoru podle čl. 40 odst. 1 a 2 nařízení o kontrolním režimu se provádí v souladu s nařízením Komise (EHS) č. 2930/86 (26).
2. Hnací motor se považuje za technicky upravený ve smyslu odstavce 1, pokud kterékoli z jeho hlavních součástí (dílů), včetně zejména vstřikovacího zařízení, ventilů, turbodmychadla, pístů, vložek válců, ojnic a hlav válců, byly upraveny nebo nahrazeny novými díly s odlišnými technickými parametry, což vede ke změněnému jmenovitému výkonu, nebo pokud bylo změněno seřízení motoru, jako například nastavení vstřikování, konfigurace turbodmychadla nebo časování ventilů. Povaha technické úpravy musí být jasně vysvětlena v osvědčení podle odstavce 1.
3. Držitel licence k rybolovu před instalací nového hnacího motoru nebo před nahrazením nebo technickou úpravou stávajícího hnacího motoru informuje příslušné orgány.
4. Tento článek se vztahuje na rybářská plavidla podléhající režimu intenzity rybolovu ode dne 1. ledna 2012. Na ostatní rybářská plavidla se vztahuje ode dne 1. ledna 2013. Vztahuje se pouze na rybářská plavidla, na kterých byly nainstalovány nové hnací motory nebo jejichž stávající hnací motory byly nahrazeny nebo technicky upraveny po vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 62
Ověřování a plán namátkových kontrol
1. Za účelem ověření výkonu motoru v souladu s článkem 41 nařízení o kontrolním režimu stanoví členské státy plán namátkových kontrol pro určení rybářských plavidel nebo skupin rybářských plavidel v jejich loďstvu, u kterých hrozí riziko vykázání podhodnoceného výkonu hnacího motoru. Plán namátkových kontrol musí být založen přinejmenším na těchto kritériích vysokého rizika:
a)
rybářská plavidla působící v rybolovných oblastech podléhajících režimům intenzity rybolovu, zejména rybářská plavidla, kterým byla přidělena jednotlivá výše intenzity rybolovu v kW*dnech;
b)
rybářská plavidla podléhající omezením výkonu plavidla vyplývajícím z vnitrostátních právních předpisů nebo z práva Evropské unie;
c)
rybářská plavidla, u nichž je poměr výkonu plavidla (kW) k jeho hrubé prostornosti (GT) o 50 % nižší než průměrná hodnota tohoto poměru u stejného druhu rybářských plavidel, druhu zařízení a cílového druhu lovených ryb. Pro účely tohoto rozboru mohou členské státy rozdělit loďstvo podle jednoho nebo několika z těchto kritérií:
i)
členění loďstva nebo správních jednotek vymezených vnitrostátním právem,
ii)
kategorie plavidel podle jejich délky,
iii)
kategorie plavidel podle jejich prostornosti,
iv)
použitá lovná zařízení,
v)
cílové druhy lovených ryb.
2. Členské státy mohou zvážit použití dalších kritérií rizika na základě svého vlastního posouzení.
3. Členské státy vypracují seznam svých rybářských plavidel, která splňují jedno nebo více kritérií rizika uvedených v odstavci 1 a případně kritérií rizika podle odstavce 2.
4. Z každé skupiny rybářských plavidel odpovídajících jednomu z kritérií rizika podle odstavců 1 a 2 vyberou členské státy namátkový vzorek rybářských plavidel. Velikost vzorku se rovná druhé odmocnině zaokrouhlené na nejbližší celý počet rybářských plavidel v dotyčné skupině.
5. U každého rybářského plavidla zahrnutého v namátkovém vzorku členské státy ověří všechny technické doklady uvedené v čl. 41 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu, jež mají k dispozici. Z dalších dokladů podle čl. 41 odst. 1 písm. g) nařízení o kontrolním režimu věnují členské státy zvláštní pozornost specifikacím uvedeným v katalogu od výrobce motoru, pokud je k dispozici.
6. Tento článek se použije ode dne 1. ledna 2012. Fyzické ověření uvedené v čl. 41 odst. 2 nařízení o kontrolním režimu upřednostní trawlery, které působí v rybolovné oblasti podléhající režimu intenzity rybolovu.
Článek 63
Fyzické ověření
1. Pokud se měření výkonu hnacího motoru provádí na rybářském plavidle v rámci fyzického ověření výkonu hnacího motoru podle čl. 41 odst. 2 nařízení o kontrolním režimu, lze výkon hnacího motoru změřit v nejpřístupnějším místě mezi lodním šroubem a motorem.
2. Pokud se výkon hnacího motoru měří za redukční převodovkou, použije se pro výpočet výkonu hnacího motoru na výstupní přírubě motoru podle definice v čl. 5 odst. 1 nařízení Rady (EHS) č. 2930/86 vhodná korekce naměřené hodnoty. Na základě úředních technických údajů poskytnutých výrobcem převodovky zohlední tato korekce ztráty výkonu vyplývající z použití převodovky.
KAPITOLA VIII
Kontrola rekreačního rybolovu
Článek 64
Stanovení plánů namátkových kontrol
1. Aniž je dotčeno použití údajů uvedených v odstavci 5, plány namátkových kontrol, jež mají členské státy stanovit podle čl. 55 odst. 3 nařízení o kontrolním režimu za účelem sledování úlovků populací, na které se vztahují plány obnovy, plavidly provozujícími rekreační rybolov, stanoví shromažďování údajů každé dva roky.
2. Metody používané v rámci plánů namátkových kontrol musí být stanoveny jednoznačně a musí být pokud možno:
a)
neměnné v průběhu času;
b)
standardizované v rámci regionů;
c)
v souladu s normami kvality stanovenými příslušnými mezinárodními vědeckými institucemi a případně regionálními organizacemi pro řízení rybolovu, jejichž smluvní stranou nebo pozorovatelem je Evropská unie.
3. Plán namátkových kontrol zahrnuje návrh namátkových kontrol pro odhad úlovků populací, na které se vztahují plány obnovy, používané lovné zařízení a příslušnou zeměpisnou oblast plánu obnovy, kde byl úlovek získán.
4. Členské státy systematicky odhadují správnost a přesnost shromažďovaných údajů.
5. Pro účely plánů namátkových kontrol podle odstavce 1 mohou členské státy využívat údaje shromážděné v souladu s víceletým programem Společenství stanoveným v nařízení Rady (ES) č. 199/2008 (27) v rozsahu, v jakém jsou tyto údaje k dispozici.
6. Toto ustanovení se nepoužije, jestliže členský stát zakázal rekreační rybolov populací, na něž se vztahuje plán obnovy.
Článek 65
Oznamování a hodnocení plánů namátkových kontrol
1. Členské státy oznámí své plány namátkových kontrol Komisi do dvanácti měsíců po vstupu plánu obnovy v platnost. V případě plánů obnovy, které jsou již v platnosti v okamžiku vstupu tohoto nařízení v platnost, musí být plán namátkových kontrol oznámen ve lhůtě dvanácti měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost. Změny plánu namátkových kontrol se oznamují před nabytím účinku.
2. Kromě hodnocení požadovaného v čl. 55 odst. 4 nařízení o kontrolním režimu Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství hodnotí také:
a)
po oznámení podle odstavce 1 a poté každých pět let shodu oznámených plánů namátkových kontrol s kritérii a požadavky uvedenými v čl. 64 odst. 2 a 3 tohoto nařízení;
b)
shodu jakýchkoli změn plánu namátkových kontrol podle odstavce 1 s kritérii a požadavky uvedenými v čl. 64 odst. 2 a 3 tohoto nařízení.
3. Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství vydá v případě potřeby doporučení ke zlepšení plánu namátkových kontrol.
HLAVA IV
KONTROLA UVÁDĚNÍ NA TRH
KAPITOLA I
Sledovatelnost
Článek 66
Definice
Pro účely této kapitoly se rozumí:
„produkty rybolovu a akvakultury“ veškeré produkty, které spadají pod kapitolu 03 a sazební položky 1604 a 1605 kombinované nomenklatury stanovené nařízením Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (28).
Článek 67
Informace o partiích
1. Provozovatelé poskytnou informace o produktech rybolovu a akvakultury uvedené v čl. 58 odst. 5 nařízení o kontrolním režimu v okamžiku, kdy se produkty rybolovu a akvakultury slučují do partií, a nejpozději při prvním prodeji.
2. Kromě ustanovení odstavce 1 provozovatelé aktualizují příslušné informace uvedené v čl. 58 odst. 5 nařízení o kontrolním režimu, které vyplynou ze sloučení nebo rozdělení partií produktů rybolovu a akvakultury po prvním prodeji, a to v okamžiku, kdy jsou informace dostupné.
3. V případě, kdy v důsledku sloučení nebo rozdělení partií po prvním prodeji dojde ke smíšení produktů rybolovu a akvakultury z několika rybářských plavidel, musí být provozovatelé schopni identifikovat každou partii původu alespoň prostřednictvím identifikačních čísel uvedených v čl. 58 odst. 5 písm. a) nařízení o kontrolním režimu a v souladu s čl. 58 odst. 3 nařízení o kontrolním režimu musí umožnit jejich sledování zpětně do fáze odlovu nebo sběru.
4. Systémy a postupy uvedené v čl. 58 odst. 4 nařízení o kontrolním režimu umožní provozovatelům identifikovat přímého dodavatele / přímé dodavatele a přímého odběratele / přímé odběratele produktů rybolovu a akvakultury, pokud se nejedná o konečné spotřebitele.
5. Informace o produktech rybolovu a akvakultury uvedené v čl. 58 odst. 5 nařízení o kontrolním režimu se poskytují na štítcích nebo balení partie nebo v obchodním dokladu, který partii fyzicky doprovází. K partii může být připojen prostřednictvím identifikačního nástroje, jako je například kód, čárový kód, elektronický čip nebo podobné zařízení či označovací systém. Informace o partii zůstávají dostupné ve všech fázích produkce, zpracování a distribuce takovým způsobem, aby k nim příslušné orgány členských států měly kdykoli přístup.
6. Provozovatelé připojí informace o produktech rybolovu a akvakultury uvedené v čl. 58 odst. 5 nařízení o kontrolním režimu prostřednictvím identifikačního nástroje, jako je například kód, čárový kód, elektronický čip nebo podobné zařízení či označovací systém:
a)
od 1. ledna 2013 k produktům rybolovu, na které se vztahuje víceletý plán;
b)
od 1. ledna 2015 k ostatním produktům rybolovu a akvakultury.
7. Jsou-li informace uvedené v čl. 58 odst. 5 nařízení o kontrolním režimu poskytovány v obchodním dokladu, který fyzicky doprovází partii, k odpovídající partii se připojí alespoň identifikační číslo.
8. Členské státy ve vzájemné spolupráci zajistí, aby k informacím připojeným k partii a/nebo partii fyzicky doprovázejícím mohly získat přístup příslušné orgány jiného členského státu, než ve kterém byly produkty rybolovu a akvakultury sloučeny do partie, zejména pokud se informace k partii připojují prostřednictvím identifikačního nástroje, jako je například kód, čárový kód, elektronický čip nebo podobné zařízení. Provozovatelé, kteří používají tyto nástroje, zajistí, aby byly vyvinuty na základě mezinárodně uznaných norem a specifikací.
9. Informace o datu odlovu uvedená v čl. 58 odst. 5 písm. d) nařízení o kontrolním režimu může zahrnovat několik kalendářních dnů nebo období odpovídající několika dnům odlovu.
10. Informace o dodavatelích uvedená v čl. 58 odst. 5 písm. f) nařízení o kontrolním režimu se týká přímého dodavatele / přímých dodavatelů provozovatele uvedených v odstavci 4 tohoto článku. Tato informace může být poskytnuta případně prostřednictvím identifikačního označení uvedeného v příloze II oddíle I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu (29).
11. Informace uvedené v čl. 58 odst. 5 písm. a) až f) nařízení o kontrolním režimu se nevztahují na:
a)
dovezené produkty rybolovu a akvakultury vyjmuté z oblasti působnosti provádění osvědčení o úlovku v souladu s čl. 12 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 (30);
b)
produkty rybolovu a akvakultury odlovené nebo chované ve sladké vodě a
c)
okrasné ryby, korýše a měkkýše.
12. Informace uvedené v čl. 58 odst. 5 písm. a) až h) nařízení o kontrolním režimu se nevztahují na produkty rybolovu a akvakultury, které spadají pod sazební položky 1604 a 1605 kombinované nomenklatury.
13. Pro účely článku 58 nařízení o kontrolním režimu jsou informace o příslušné zeměpisné oblasti následující:
a)
příslušná zeměpisná oblast vymezená v čl. 4 bodu 30 nařízení o kontrolním režimu pro úlovky populací nebo skupiny populací, na které se podle právních předpisů EU vztahuje kvóta a/nebo minimální velikost, nebo
b)
oblast odlovu podle článku 5 nařízení Komise (ES) č. 2065/2001 (31) pro ostatní populace nebo skupinu populací.
14. Hodnota malých množství produktů rybolovu a akvakultury uvedená v čl. 58 odst. 8 nařízení o kontrolním režimu se vztahuje na přímý prodej prováděný rybářským plavidlem na kalendářní den a konečného spotřebitele.
Článek 68
Informace pro spotřebitele
1. Členské státy zajistí, aby na štítku nebo příslušném označení produktů rybolovu a akvakultury nabízených k maloobchodnímu prodeji, včetně dovezených produktů, byly uvedeny informace podle čl. 58 odst. 6 nařízení o kontrolním režimu týkající se obchodního označení, vědeckého názvu druhu, oblasti odlovu podle článku 5 nařízení (ES) č. 2065/2001 a způsobu produkce.
2. Odchylně od odstavce 1 může být vědecký název druhu sdělen spotřebitelům na maloobchodní úrovni prostřednictvím obchodních informací, například billboardů nebo plakátů.
3. Jestliže byl produkt rybolovu nebo akvakultury dříve zmrazen, na štítku nebo příslušném označení podle odstavce 1 se rovněž uvede slovo „rozmrazeno“. Není-li toto slovo na maloobchodní úrovni uvedeno, má se za to, že produkty rybolovu a akvakultury nebyly dříve zmrazeny a později rozmrazeny.
4. Odchylně od odstavce 3 nemusí být slovo „rozmrazeno“ uvedeno na:
a)
produktech rybolovu a akvakultury dříve zmrazených pro účely ochrany zdraví a bezpečnosti v souladu s přílohou III oddílem VIII nařízení (ES) č. 853/2004 a
b)
produktech rybolovu a akvakultury, které byly rozmrazeny před uzením, solením, vařením, konzervováním, sušením nebo kombinací těchto postupů.
5. Tento článek se nevztahuje na produkty rybolovu a akvakultury spadající pod sazební položky 1604 až 1605 kombinované nomenklatury.
6. Produkty rybolovu a akvakultury a balení opatřené štítkem nebo označené před dnem vstupu tohoto článku v platnost, které nejsou v souladu s čl. 58 odst. 5 písm. g), pokud jde o vědecký název, a písm. h) nařízení o kontrolním režimu a s odstavci 1, 2 a 3 tohoto článku, je možné uvádět na trh až do vyčerpání zásob.
KAPITOLA II
Vážení produktů rybolovu
Oddíl 1
Obecná pravidla pro vážení
Článek 69
Oblast působnosti
Aniž jsou dotčeny články 78 až 89 tohoto nařízení, vztahují se ustanovení této kapitoly na vykládky z rybářských plavidel EU prováděné v členském státě a překládky mezi rybářskými plavidly EU prováděné v přístavech nebo v místech, která se nacházejí v blízkosti pobřeží členského státu, a rovněž na vážení produktů rybolovu na palubě rybářských plavidel EU ve vodách EU.
Článek 70
Záznamy o vážení
1. Registrovaní odběratelé, registrovaná dražební střediska nebo jiné subjekty či osoby, které zodpovídají za první uvedení produktů rybolovu na trh nebo za jejich skladování před prvním uvedením na trh, či případně velitel rybářského plavidla EU musí zaznamenat vážení provedené v souladu s články 60 a 61 nařízení o kontrolním režimu, přičemž je třeba uvést tyto informace:
a)
třímístné písmenné kódy FAO váženého druhu;
b)
výsledek vážení u každého množství jednotlivého druhu v kilogramech hmotnosti produktu;
c)
vnější identifikační číslo a název rybářského plavidla, ze kterého vážené množství pochází;
d)
úpravu vážených produktů rybolovu;
e)
datum vážení (RRRR-MM-DD).
2. Registrovaní odběratelé, registrovaná dražební střediska nebo jiné subjekty či osoby, které zodpovídají za první uvedení produktů rybolovu na trh nebo za jejich skladování před prvním uvedením na trh, či případně velitel rybářského plavidla EU musí uchovávat záznamy podle odstavce 1 po dobu tří let.
Článek 71
Načasování vážení
1. Pokud se produkty rybolovu překládají mezi rybářskými plavidly EU a první vykládka přeložených produktů rybolovu se má uskutečnit v přístavu mimo Evropskou unii, musí se produkty rybolovu zvážit před odvozem z přístavu nebo místa překládky.
2. Pokud se produkty rybolovu váží na palubě rybářského plavidla EU v souladu s čl. 60 odst. 3 nařízení o kontrolním režimu a znovu se váží na pevnině po vykládce, použije se údaj o vážení na pevnině pro účely čl. 60 odst. 5 nařízení o kontrolním režimu.
3. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení pro rybářská plavidla EU, na něž se nevztahuje povinnost vyplňovat a předkládat údaje z lodního deníku rybolovu v elektronické podobě podle článku 15 nařízení o kontrolním režimu, může členský stát požadovat, aby velitel rybářského plavidla před vážením předal kopii lodního deníku rybolovu příslušným orgánům členského státu vykládky.
Článek 72
Vážicí systémy
1. Všechny vážicí systémy musí být příslušnými orgány členského státu zkalibrovány a zapečetěny v souladu s vnitrostátními systémy.
2. Fyzická nebo právnická osoba odpovědná za vážicí systém musí uchovávat záznamy o kalibraci.
3. Pokud se vážení provádí na systému s pásovým dopravníkem, musí být tento systém opatřen viditelným počítadlem, které zaznamenává celkový součet hmotnosti. Zaznamenává se stav počítadla na počátku vážení a také celkový součet. Veškeré použití systému zaznamenává fyzická nebo právnická osoba odpovědná za vážení do lodního deníku vážení.
Článek 73
Vážení zmrazených produktů rybolovu
1. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení a zejména články 70 až 74 tohoto nařízení, pokud se váží vyložená množství zmrazených produktů rybolovu, může se hmotnost zmrazených produktů rybolovu vyložených v bednách nebo blocích určit pro každý druh a případně úpravu vynásobením celkového počtu beden nebo bloků průměrnou čistou hmotností bedny nebo bloku vypočítanou podle metodiky stanovené v příloze XVIII.
2. Fyzické nebo právnické osoby, které váží produkty rybolovu, vedou pro každou vykládku záznam, v němž jsou uvedeny tyto informace:
a)
jméno a vnější registrační písmena a čísla plavidla, z něhož byly produkty rybolovu vyloženy;
b)
druh a případně úprava vyložených ryb;
c)
velikost partie a vzorku palet podle druhu a případně úpravy v souladu s ustanoveními bodu 1 přílohy XVIII;
d)
hmotnost každé palety ve vzorku a průměrná hmotnost palet;
e)
počet beden nebo bloků na každé paletě ve vzorku;
f)
vlastní hmotnost obalu u jedné bedny, pokud se liší od vlastní hmotnosti obalu stanovené v bodu 4 přílohy XVIII;
g)
průměrná hmotnost prázdné palety v souladu s ustanoveními bodu 3 písm. b) přílohy XVIII;
h)
průměrná hmotnost jedné bedny nebo bloku produktů rybolovu podle druhu a případně úpravy.
Článek 74
Led a voda
1. Před vážením registrovaný odběratel, registrované dražební středisko nebo jiný subjekt či osoba, která zodpovídá za první uvedení produktů rybolovu na trh, zajistí, aby byly produkty rybolovu přiměřeně očištěny od ledu, aniž by to způsobilo jejich zkažení nebo snížení kvality.
2. Aniž jsou dotčena zvláštní pravidla pro pelagické druhy uvedené v článcích 78 až 89 tohoto nařízení, které se vykládají hromadně za účelem přepravy do místa prvního uvedení na trh, uskladnění nebo zpracování, nesmí odpočet vody a ledu od celkové hmotnosti přesáhnout 2 %. Ve všech případech se procentní podíl pro odpočet vody a ledu zaznamenává na stvrzence o vážení s údajem o hmotnosti. U nepelagických druhů se odpočet vody nebo ledu neprovádí.
Článek 75
Přístup příslušných orgánů
Příslušné orgány musí mít kdykoli úplný přístup k vážicím systémům, záznamům o vážení, písemným prohlášením a do všech prostor, kde se produkty rybolovu skladují nebo zpracovávají.
Článek 76
Plány namátkových kontrol
1. Plán namátkových kontrol podle čl. 60 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu a jeho veškeré podstatné změny přijímají členské státy v souladu s metodikou vycházející z posouzení míry rizika popsanou v příloze XIX.
2. Plán namátkových kontrol podle čl. 60 odst. 3 nařízení o kontrolním režimu a jeho veškeré podstatné změny přijímají členské státy v souladu s metodikou vycházející z posouzení míry rizika popsanou v příloze XX. Pokud jsou úlovky váženy na palubě, míra odchylky uvedená v čl. 14 odst. 3 a čl. 21 odst. 3 nařízení o kontrolním režimu se nepoužije, jestliže je údaj o vážení po vykládce vyšší než odpovídající údaj o vážení na palubě.
3. Mají-li členské státy v úmyslu přijmout plány namátkových kontrol podle čl. 60 odst. 1 a 3 nařízení o kontrolním režimu, nejlépe do šesti měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost předloží jediný plán namátkových kontrol zahrnující všechny dotyčné postupy vážení na období tří let. Plán namátkových kontrol se může skládat z různých částí pro různé rybolovné činnosti.
4. Jakékoli nové plány namátkových kontrol, které mají být přijaty po datu uvedeném v odstavci 3, nebo jakékoli změny těchto plánů musí být předloženy ke schválení tři měsíce před koncem dotyčného roku.
Článek 77
Kontrolní plány a programy pro vážení produktů rybolovu po přepravě z místa vykládky
1. Kontrolní program podle čl. 61 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu a jeho veškeré podstatné změny přijímají členské státy v souladu s metodikou vycházející z posouzení míry rizika popsanou v příloze XXI.
2. Mají-li členské státy v úmyslu přijmout kontrolní programy podle čl. 61 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu, předloží každý členský stát jediný kontrolní program zahrnující všechny případy přepravy produktů rybolovu, které se mají vážit po přepravě. Tento kontrolní program se předkládá do šesti měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost. Jediný kontrolní program se může skládat z různých částí pro různé rybolovné činnosti.
3. Společný kontrolní program podle čl. 61 odst. 2 nařízení o kontrolním režimu a jeho veškeré podstatné změny přijímají členské státy v souladu s metodikou vycházející z posouzení míry rizika popsanou v příloze XXII.
4. Mají-li členské státy v úmyslu přijmout společné kontrolní programy podle čl. 61 odst. 2 nařízení o kontrolním režimu, předloží je do šesti měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost.
5. Jakékoli nové kontrolní programy podle odstavce 2 nebo společné kontrolní programy podle odstavce 4, které mají být přijaty po datu uvedeném v odstavcích 2 a 4, nebo jakékoliv změny těchto plánů nebo programů se předkládají tři měsíce před koncem roku, který předchází dni vstupu daného plánu nebo programu v platnost.
Oddíl 2
Zvláštní pravidla pro vážení určitých pelagických druhů
Článek 78
Rozsah postupů vážení úlovků sleďů obecných, makrel obecných a kranasů
Pravidla stanovená v tomto oddílu se vztahují na vážení úlovků vyložených v Evropské unii nebo rybářskými plavidly EU ve třetích zemích, a to sleďů obecných (Clupea harengus), makrel obecných (Scomber scombrus) a kranasů (Trachurus spp.) nebo jejich kombinace, ulovených
a)
v případě sleďů obecných v oblastech ICES I, II, IIIa, IV, Vb, VI a VII;
b)
v případě makrel obecných v oblastech ICES IIa, IIIa, IV, Vb, VI, VII, VIII, IX, XII, XIV a ve vodách EU patřících do podoblastí CECAF;
c)
v případě kranasů v oblastech ICES IIa, IV, Vb, VI, VII, VIII, IX, X, XII, XIV a ve vodách EU patřících do podoblastí CECAF,
jestliže množství na jednu vykládku přesahuje 10 tun.
Článek 79
Přístavy vážení úlovků sleďů obecných, makrel obecných a kranasů
1. Úlovky druhů uvedených v článku 78 tohoto nařízení se váží okamžitě po vykládce. Úlovky těchto druhů však mohou být váženy po přepravě, pokud:
-
u místa určení v členském státě dotyčný členský stát přijal kontrolní program podle čl. 61 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu v souladu s metodikou vycházející z posouzení míry rizika popsanou v příloze XXI,
-
u místa určení v jiném členském státě dotyčné členské státy přijaly společný kontrolní program podle čl. 61 odst. 2 nařízení o kontrolním režimu v souladu s metodikou vycházející z posouzení míry rizika popsanou v příloze XXII,
a pokud byl tento kontrolní program nebo společný kontrolní program schválen Komisí.
2. Každý dotčený členský stát stanoví, v kterých z jeho přístavů se váží druhy uvedené v článku 78 tohoto nařízení, a zajistí, aby se všechny vykládky těchto druhů prováděly v těchto přístavech. Tyto přístavy musí mít:
a)
stanovené doby vykládky a překládky;
b)
stanovená místa vykládky a překládky;
c)
stanovené postupy inspekce a dohledu.
3. Dotyčné členské státy sdělí Komisi seznam těchto přístavů a postupů inspekce a dohledu uplatňovaných v těchto přístavech, včetně podmínek pro zaznamenávání a předávání množství každého z těchto druhů při každé vykládce.
4. Jakékoli změny seznamu přístavů a postupů inspekce a dohledu podle odstavce 3 se předávají Komisi nejméně 15 dní před jejich vstupem v platnost.
5. Členské státy zajistí, aby všechny vykládky druhů uvedených v článku 78 tohoto nařízení z jejich plavidel mimo Evropskou unii probíhaly v přístavech výslovně vybraných pro účely vážení třetími zeměmi, které ohledně těchto druhů uzavřely dohody s Evropskou unií.
6. Informace uvedené v odstavcích 3 a 4, jakož i seznam přístavů vybraných třetími zeměmi, předá Komise všem dotčeným členským státům.
7. Komise a dotčené členské státy zveřejní seznam přístavů a jeho změny na svých úředních internetových stránkách.
Článek 80
Vplutí do přístavu členského státu
1. Pro účely vážení oznámí velitel rybářského plavidla nebo jeho zástupce příslušným orgánům členského státu, ve kterém má dojít k vykládce, nejméně čtyři hodiny před vplutím do přístavu vykládky tyto údaje:
a)
přístav, do kterého hodlá vplout, název plavidla a jeho vnější registrační písmena a čísla;
b)
předpokládaný čas připlutí do tohoto přístavu;
c)
množství sleďů obecných, makrel obecných a kranasů uchovávaná na palubě, vyjádřená v kilogramech živé hmotnosti;
d)
příslušnou zeměpisnou oblast / zeměpisné oblasti, v níž / nichž byl úlovek chycen; tato oblast musí být uvedena jako podoblast a divize nebo subdivize, ve které platí omezení odlovu podle práva Unie.
2. Velitel rybářského plavidla EU, na něž se vztahuje povinnost zaznamenávat údaje do lodního deníku rybolovu elektronicky, zasílá informace uvedené v odstavci 1 v elektronické podobě členskému státu vlajky. Členské státy tyto informace neodkladně předají členskému státu, kde má dojít k vykládce. Elektronické údaje z lodního deníku rybolovu podle článku 15 nařízení o kontrolním režimu a informace uvedené v odstavci 1 lze zasílat v rámci jediného elektronického přenosu.
3. Členské státy mohou stanovit kratší oznamovací lhůtu, než která je stanovena v odstavci 1. V takovém případě dotyčné členské státy informují Komisi 15 dní před vstupem kratší oznamovací lhůty v platnost. Komise a dotyčné členské státy uvedou tuto informaci na svých internetových stránkách.
Článek 81
Vykládka
Příslušné orgány dotyčného členského státu musí vyžadovat, aby vykládka jakýchkoli úlovků uvedených v článku 78 tohoto nařízení nezačala, dokud není výslovně povolena. Je-li vykládka přerušena, je k jejímu opětovnému zahájení nezbytné povolení.
Článek 82
Lodní deník rybolovu
1. Ihned po připlutí do přístavu a před zahájením vykládky předloží velitel rybářského plavidla, na něž se nevztahuje povinnost zaznamenávat údaje do lodního deníku rybolovu elektronicky, vyplněnou příslušnou stránku nebo stránky lodního deníku rybolovu ke kontrole příslušnému orgánu členského státu v přístavu vykládky.
2. Množství sleďů obecných, makrel obecných a kranasů uchovávaných na palubě, která byla nahlášena před vykládkou podle čl. 80 odst. 1 písm. c) tohoto nařízení, se musí rovnat množstvím zaznamenaným v lodním deníku rybolovu po jejím dokončení.
Článek 83
Zařízení pro vážení čerstvých sleďů obecných, makrel obecných a kranasů provozovaná veřejným subjektem
Aniž jsou dotčena ustanovení článku 72 tohoto nařízení, pokud se využívají zařízení pro vážení provozovaná veřejným subjektem, musí fyzické nebo právnické osoby, jež váží úlovky uvedené v článku 78 tohoto nařízení, odběrateli vydat stvrzenku o vážení, na které je uvedeno datum a čas vážení a identifikační číslo cisternového vozu. Kopie stvrzenky o vážení se připojí k prodejnímu dokladu nebo k prohlášení o převzetí.
Článek 84
Zařízení pro vážení čerstvých ryb provozovaná soukromým subjektem
1. Kromě ustanovení článku 72 tohoto nařízení podléhá využívání zařízení pro vážení provozovaných soukromým subjektem rovněž požadavkům tohoto článku.
2. Fyzické nebo právnické osoby, které váží jakékoli úlovky uvedené v článku 78 tohoto nařízení, musí pro každý vážicí systém vést vázaný záznam s číslovanými stránkami. Ten musí být vyplněn ihned po ukončení vážení jednotlivých vykládek, a to nejpozději do 23:59 hodin místního času v den ukončení vážení. V tomto záznamu se uvádí:
a)
jméno a vnější evidenční písmena a čísla plavidla, z něhož byly vyloženy jakékoli úlovky uvedené v článku 78 tohoto nařízení;
b)
jedinečné identifikační číslo cisternového vozu a jeho náklad v případech, kdy byly jakékoli úlovky uvedené v článku 78 tohoto nařízení převezeny před vážením z přístavu vykládky v souladu s článkem 79 tohoto nařízení. Každý náklad cisternového vozu se zváží a zaznamená zvlášť. Celkovou hmotnost všech nákladů cisternového vozu ze stejného plavidla lze však zaznamenat společně, pokud se tyto náklady váží postupně jeden po druhém a bez přerušení;
c)
druh ryb;
d)
hmotnost každé vykládky;
e)
datum a čas zahájení a ukončení vážení.
3. Aniž je dotčeno ustanovení čl. 72 odst. 3 tohoto nařízení, pokud se vážení provádí na systému s pásovým dopravníkem, zaznamenává se veškeré použití systému ve vázaném záznamu o vážení s očíslovanými stránkami.
Článek 85
Vážení zmrazených ryb
Pokud se váží vyložená množství zmrazených sleďů obecných, makrel obecných a kranasů, určí se hmotnost zmrazených ryb vyložených v bednách pro každý druh v souladu s článkem 73 tohoto nařízení.
Článek 86
Uchovávání záznamů o vážení
Všechny záznamy o vážení podle čl. 84 odst. 3 a článku 85 tohoto nařízení a kopie veškerých přepravních dokladů v rámci kontrolního programu nebo společného kontrolního programu podle v čl. 79 odst. 1 tohoto nařízení se uchovávají po dobu šesti let.
Článek 87
Prodejní doklad a prohlášení o převzetí
Fyzické nebo právnické osoby odpovědné za předkládání prodejních dokladů a prohlášení o převzetí předkládají tato prohlášení týkající se druhů uvedených v článku 78 tohoto nařízení příslušným orgánům dotyčného členského státu na vyžádání.
Článek 88
Křížové kontroly
Do doby zřízení počítačové databáze v souladu s článkem 109 nařízení o kontrolním režimu, provádějí příslušné orgány správní křížové kontroly všech vykládek, přičemž navzájem porovnávají tyto údaje:
a)
množství sleďů obecných, množství makrel obecných a množství kranasů, která byla nahlášena před vykládkou podle čl. 80 odst. 1 písm. c) tohoto nařízení, s množstvími zaznamenanými v lodním deníku rybolovu;
b)
množství sleďů obecných, množství makrel obecných a množství kranasů zaznamenaná v lodním deníku rybolovu s množstvími zaznamenanými v prohlášení o vykládce;
c)
množství sleďů obecných, množství makrel obecných a množství kranasů zaznamenaná v prohlášení o vykládce s množstvími zaznamenanými v prohlášení o převzetí nebo v prodejním dokladu;
d)
oblast odlovu zaznamenanou v lodním deníku rybolovu plavidla s údaji systému VMS pro dotyčné plavidlo.
Článek 89
Sledování vážení
1. Vážení úlovků sleďů obecných, makrel obecných a kranasů vyložených z plavidla se sleduje podle druhů. V případě plavidel, která úlovek čerpají na břeh, se sleduje vážení celého vyloženého úlovku. V případě vykládek zmrazených sleďů obecných, makrel obecných a kranasů se spočítají všechny bedny a sleduje se metodika výpočtu průměrné čisté hmotnosti beden stanovená v příloze XVIII.
2. Kromě údajů uvedených v článku 88 tohoto nařízení se křížově kontrolují ještě tyto údaje:
a)
množství sleďů obecných, množství makrel obecných a množství kranasů uvedená v záznamech o vážení ze zařízení pro vážení provozovaných veřejnými nebo soukromými subjekty a množství jednotlivých druhů zaznamenaná v prohlášení o převzetí nebo v prodejním dokladu;
b)
množství sleďů obecných, množství makrel obecných a množství kranasů zaznamenaná v jakýchkoli přepravních dokladech v rámci kontrolního programu nebo společného kontrolního programu uvedeného v čl. 79 odst. 1 tohoto nařízení;
c)
jedinečná identifikační čísla cisternových vozů uvedená v záznamu podle čl. 84 odst. 2 písm. b) tohoto nařízení.
3. Po dokončení vykládky se ověří, že na plavidle nezůstaly žádné ryby.
4. Veškeré sledování podle tohoto článku a článku 107 tohoto nařízení se zdokumentuje. Tato dokumentace se uchovává po dobu šesti let.
KAPITOLA III
Prodejní doklady
Článek 90
Obecná pravidla
1. V prodejním dokladu se uvede počet jedinců podle čl. 64 odst. 1 písm. f) nařízení o kontrolním režimu, pokud se příslušná kvóta spravuje na základě počtu jedinců.
2. Druh úpravy podle čl. 64 odst. 1 písm. g) nařízení o kontrolním režimu zahrnuje stav úpravy podle přílohy I.
3. Cena podle čl. 64 odst. 1 písm. l) nařízení o kontrolním režimu se uvádí v měně platné v členském státu, kde se prodej uskutečňuje.
Článek 91
Formáty prodejních dokladů
1. Členské státy určí formát používaný pro elektronické vyplňování a předávání prodejních dokladů uvedených v článku 63 nařízení o kontrolním režimu.
2. Informace uvedené v této kapitole se mezi členskými státy vyměňují za použití formátu stanoveného v příloze XII, od něhož se odvodí jazyk XML. O standardu jazyka XML, který je nutno používat pro všechny elektronické výměny údajů mezi členskými státy a také mezi členskými státy, Komisí a subjektem jí určeným, rozhodne Komise po konzultaci s členskými státy.
3. Změny formátu uvedeného v odstavci 1 jsou jasně označeny a opatřeny datem aktualizace. Tyto změny nabudou účinku nejdříve šest měsíců poté, kdy o nich bylo rozhodnuto.
4. Členský stát po obdržení elektronických údajů od jiného členského státu zajistí, aby příslušným orgánům tohoto členského státu byla vydána odpovědní zpráva. Odpovědní zpráva obsahuje potvrzení o příjmu.
5. Údaje podle přílohy XII, jež musí registrovaní odběratelé, registrovaná dražební střediska nebo jiné subjekty či osoby schválené členskými státy zaznamenávat do svých prodejních dokladů v souladu s pravidly EU, musí být rovněž uvedeny ve výměnách údajů mezi členskými státy.
6. Členské státy:
a)
zajistí, aby údaje obdržené podle této kapitoly byly zaznamenány v podobě snímatelné počítačem a bezpečně uloženy v počítačových databázích alespoň po dobu tří let;
b)
přijmou veškerá nezbytná opatření k zajištění toho, aby údaje byly používány pouze pro úřední účely, a
c)
přijmou veškerá nezbytná technická opatření k ochraně těchto údajů před náhodným nebo nedovoleným zničením, náhodnou ztrátou, znehodnocením, rozšířením nebo neoprávněným prohlížením.
7. V každém členském státu je za předávání, přijímání, spravování a zpracovávání všech údajů, na něž se vztahuje tato kapitola, odpovědný jediný orgán uvedený v čl. 5 odst. 5 nařízení o kontrolním režimu.
8. Členské státy si vyměňují kontaktní údaje orgánů uvedených v odstavci 7 a informují o tom Komisi a subjekt jí určený do tří měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost.
9. Jakékoli změny informací uvedených v odstavcích 7 a 8 je nutno sdělit Komisi, subjektu jí určenému a ostatním členským státům před nabytím účinku.
10. Formát prodejních dokladů, na něž se nevztahuje elektronické vyplňování a předávání, určí členské státy. Tyto prodejní doklady musí obsahovat alespoň informace uvedené v čl. 64 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu.
HLAVA V
DOHLED
KAPITOLA I
Zprávy o dohledu
Článek 92
Informace, které mají být uvedeny ve zprávě o dohledu
1. Zprávy o dohledu podle čl. 71 odst. 3 a 4 nařízení o kontrolním režimu se vypracují v souladu s přílohou XXIII tohoto nařízení.
2. Členské státy vloží údaje obsažené ve svých zprávách o dohledu do elektronické databáze podle článku 78 nařízení o kontrolním režimu a zabezpečí funkce uvedené v bodu 2 přílohy XXIV tohoto nařízení. V této databázi musí být zaznamenány alespoň informace uvedené v příloze XXIII. Do databáze se kromě toho rovněž mohou vložit naskenované zprávy o dohledu vypracované v papírové podobě.
3. Údaje z těchto zpráv zůstávají v databázi k dispozici po dobu nejméně tří let.
4. Po obdržení zprávy o dohledu podle odstavce 1 členský stát vlajky co nejdříve zahájí vyšetřování činností svých rybářských plavidel, na která se zpráva o dohledu vztahuje.
5. Ustanovení odstavce 1 se použijí, aniž jsou dotčena pravidla přijatá regionálními organizacemi pro řízení rybolovu, jejichž smluvní stranou je Evropská unie.
KAPITOLA II
Kontrolní pozorovatelé
Článek 93
Obecná pravidla ohledně kontrolních pozorovatelů
1. Aniž jsou dotčena zvláštní pravidla stanovená regionálními organizacemi pro řízení rybolovu nebo sjednaná s třetí zemí, rybářská plavidla EU určená pro uplatnění pozorovatelského kontrolního programu musí mít na palubě alespoň jednoho kontrolního pozorovatele po dobu stanovenou tímto programem.
2. Členské státy určí kontrolní pozorovatele a zajistí, aby byli schopni plnit své úkoly. Členské státy zejména zajistí rozmístění kontrolních pozorovatelů na dotyčná rybářská plavidla EU a jejich následné stažení z těchto plavidel.
3. Kontrolní pozorovatelé nesmí vykonávat jiné úkoly, než které jsou stanoveny v článku 73 nařízení o kontrolním režimu a v článku 95 tohoto nařízení, vyjma jiných úkolů, jež mají být prováděny v souladu s pozorovatelským kontrolním programem EU nebo jako součást pozorovatelského programu probíhajícího v rámci regionální organizace pro řízení rybolovu nebo stanoveného v rámci dvoustranné dohody s třetí zemí.
4. Příslušné orgány zajistí, aby kontrolní pozorovatelé měli pro účely své mise komunikační prostředky nezávislé na komunikačním systému rybářského plavidla.
5. Těmito pravidly nejsou dotčeny pravomoci velitele rybářského plavidla jako jediné osoby odpovědné za činnosti plavidla.
Článek 94
Nezávislost kontrolních pozorovatelů
Aby byli nezávislí na majiteli, provozovateli i veliteli rybářského plavidla EU a jakémkoli členu posádky, jak stanoví čl. 73 odst. 2 nařízení o kontrolním režimu, nesmí být kontrolní pozorovatelé:
-
příbuzným ani zaměstnancem velitele rybářského plavidla EU nebo jakéhokoli člena posádky, zástupce velitele nebo vlastníka nebo provozovatele rybářského plavidla EU, na které byli přiděleni,
-
zaměstnancem společnosti kontrolované velitelem nebo jakýmkoli členem posádky, zástupcem velitele nebo vlastníka nebo provozovatele rybářského plavidla EU, na které byli přiděleni.
Článek 95
Povinnosti kontrolních pozorovatelů
1. Kontrolní pozorovatelé ověřují příslušné doklady a zaznamenávají rybolovné činnosti rybářského plavidla EU, na které jsou přiděleni, podle seznamu v příloze XXV.
2. Kontrolní pozorovatelé na palubě dotyčného rybářského plavidla EU v případě potřeby seznámí úředníky, kteří se chystají přistoupit k inspekci rybářského plavidla, se situací poté, co vstoupí na palubu. Pokud to prostory na palubě rybářského plavidla EU dovolují, uskuteční se případně seznámení se situací na uzavřeném setkání.
3. Kontrolní pozorovatelé vypracují zprávu uvedenou v čl. 73 odst. 5 nařízení o kontrolním režimu za použití formátu stanoveného v příloze XXVI. Tuto zprávu předají bez prodlení a v každém případě do 30 dnů po dokončení svého pověření svým orgánům a příslušným orgánům členského státu vlajky. Jejich příslušné orgány zprávu na požádání poskytnou pobřežnímu členskému státu, Komisi nebo subjektu jí určenému. Kopie zpráv poskytnuté ostatním členským státům nesmí obsahovat údaje o místech, kde byly úlovky získány, pokud jde o počáteční a konečnou polohu každé rybolovné činnosti, ale mohou zahrnovat denní úhrny úlovku v ekvivalentu živé hmotnosti vyjádřené v kilogramech v členění podle jednotlivých druhů a divizí ICES, případně jiných oblastí.
Článek 96
Pilotní projekty
Unie může poskytnout finanční pomoc na provádění pilotních projektů zahrnujících rozmístění kontrolních pozorovatelů v souladu s čl. 8 písm. a) bodem iii) nařízení (ES) č. 861/2006.
HLAVA VI
INSPEKCE
KAPITOLA I
Provádění inspekcí
Oddíl 1
Obecná ustanovení
Článek 97
Úředníci oprávnění provádět inspekce na moři nebo na pevnině
1. Úředníci odpovědní za provádění inspekcí podle článku 74 nařízení o kontrolním režimu musí být oprávněni příslušnými orgány členských států. Za tímto účelem poskytnou členské státy svým úředníkům služební průkaz s uvedením jejich totožnosti a funkce, kterou zastávají. Každý úředník ve službě nosí tento služební průkaz a předkládá jej při nejbližší příležitosti během inspekce.
2. Členské státy přenesou na své úředníky dostatečné pravomoci nezbytné pro plnění jejich úkolů v oblasti kontroly, inspekce a vymáhání práva v souladu s tímto nařízením a k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky.
Článek 98
Obecné zásady
1. Aniž jsou dotčena ustanovení obsažená ve víceletých plánech, přijmou příslušné orgány členských států za použití všech dostupných informací přístup založený na posouzení míry rizika pro výběr cílů inspekce. V souladu s tímto přístupem provádějí úředníci inspekce v souladu s pravidly stanovenými v této kapitole.
2. Aniž jsou dotčena ustanovení obsažená ve víceletých plánech, koordinují členské státy své činnosti v oblasti kontroly, inspekce a vymáhání práva. Za tímto účelem přijmou a provádějí národní kontrolní akční programy podle článku 46 nařízení o kontrolním režimu a společné kontrolní programy podle článku 94 nařízení o kontrolním režimu, které zahrnují činnosti na moři i na pevnině nezbytné k zajištění souladu s pravidly společné rybářské politiky.
3. Podle strategie kontroly a vymáhání práva založené na posouzení míry rizika provádí každý členský stát objektivním způsobem nezbytné inspekční činnosti s cílem zabránit uchovávání na plavidle, překládce, vykládce, přemísťování do klecí a na farmy, zpracování, přepravě, skladování, uvádění na trh a prodeji produktů rybolovu pocházejících z činností, které nejsou v souladu s pravidly společné rybářské politiky.
4. Inspekce se provádějí tak, aby v nejvyšší míře zabránily jakémukoli negativnímu dopadu na hygienu a kvalitu kontrolovaných produktů rybolovu.
5. Členské státy zajistí, aby vnitrostátní informační systémy související s rybolovem umožňovaly podle potřeby přímou elektronickou výměnu informací o inspekcích státu daného přístavu mezi jednotlivými systémy navzájem, s ostatními členskými státy, Komisí a subjektem jí určeným v souladu s článkem 111 nařízení o kontrolním režimu.
Článek 99
Povinnosti úředníků ve fázi před inspekcí
Ve fázi před inspekcí úředníci pokud možno shromažďují veškeré příslušné informace, včetně:
a)
licencí k rybolovu a oprávnění k rybolovu;
b)
informací ze systému sledování plavidel týkajících se aktuálního rybářského výjezdu;
c)
údajů z leteckého dohledu a jiných pozorování;
d)
záznamů z předchozích inspekcí a informací o dotyčném rybářském plavidle EU dostupných v zabezpečené části internetových stránek členského státu vlajky.
Článek 100
Povinnosti úředníků oprávněných provádět inspekce
1. Úředníci oprávnění provádět inspekce ověřují a zaznamenávají odpovídající položky vymezené v příslušném modulu inspekční zprávy stanovené v příloze XXVII. Za tímto účelem mohou pořizovat fotografie, videozáznamy a zvukové záznamy v souladu s vnitrostátním právem a případně odebírat vzorky.
2. Úředníci nesmí zasahovat do práva každého provozovatele komunikovat během inspekční činnosti s příslušnými orgány státu vlajky.
3. Úředníci zohlední všechny informace poskytnuté podle čl. 95 odst. 2 tohoto nařízení kontrolním pozorovatelem na palubě rybářského plavidla, jehož inspekci mají provést.
4. Po skončení inspekce úředníci podle potřeby vyslechnou provozovatele ohledně rybářských předpisů relevantních pro stávající okolnosti.
5. Pokud nebyly zjištěny žádné důkazy o očividném porušení předpisů, úředníci rybářské plavidlo nebo kontrolované prostory po ukončení inspekce co nejdříve opustí.
Článek 101
Povinnosti členských států, Komise a Evropské agentury pro kontrolu rybolovu
1. Příslušné orgány členských států a případně Komise a Evropské agentury pro kontrolu rybolovu zajistí, aby jejich úředníci prováděli inspekce profesionálně a na vysoké úrovni a zároveň se chovali zdvořile a citlivě.
2. Příslušné orgány každého členského státu stanoví postupy, které zajistí, aby případné stížnosti provozovatelů ohledně průběhu inspekcí prováděných jejich úředníky byly spravedlivě a důkladně prošetřeny v souladu s vnitrostátním právem.
3. Pobřežní členské státy mohou, s výhradou vhodných ujednání s členským státem vlajky rybářského plavidla, vyzvat úředníky příslušných orgánů tohoto členského státu k účasti na inspekcích rybářských plavidel tohoto členského státu, dokud tato plavidla působí ve vodách daného pobřežního členského státu nebo provádějí vykládku v jeho přístavech.
Oddíl 2
Inspekce na moři
Článek 102
Obecná ustanovení ohledně inspekcí na moři
1. Každé plavidlo používané ke kontrolním účelům včetně dohledu musí mít viditelným způsobem vyvěšený praporek nebo symbol znázorněný v příloze XXVIII.
2. Naloďovací člun, který slouží k usnadnění převozu úředníků provádějících inspekce, musí mít vyvěšenu podobnou vlajku nebo praporek o velikosti přiměřené rozměrům naloďovacího člunu, čímž oznamuje, že se podílí na plnění úkolů v rámci inspekce rybolovu.
3. Osoby odpovědné za inspekční plavidla řádně dodržují námořní pravidla a manévrují v bezpečné vzdálenosti od rybářského plavidla v souladu s mezinárodními pravidly pro předcházení srážkám na moři.
Článek 103
Naloďování na rybářská plavidla na moři
1. Úředníci odpovědní za provádění inspekce zajistí, že nebudou přijata žádná opatření, která mohou ohrozit bezpečnost rybářského plavidla a jeho posádky.
2. Úředníci nevyžadují po veliteli rybářského plavidla, na které se naloďují nebo z něhož se vyloďují, aby zastavil nebo manévroval během rybolovu nebo přerušil shazování či vytahování lovného zařízení. Aby však bylo umožněno bezpečné nalodění nebo vylodění, mohou úředníci požadovat přerušení nebo pozdržení shazování lovného zařízení, dokud se nenalodí na rybářské plavidlo nebo nevylodí. V případě naloďování toto zpoždění nesmí překročit 30 minut po nalodění úředníků na rybářské plavidlo, pokud nebylo zjištěno porušení předpisů. Toto ustanovení se nedotýká možnosti úředníků vyžadovat, aby lovné zařízení bylo vytaženo za účelem inspekce.
Článek 104
Činnosti na palubě plavidla
1. Při provádění inspekcí úředníci ověří a zaznamenají všechny odpovídající položky uvedené v příslušném modulu inspekční zprávy stanovené v příloze XXVII tohoto nařízení.
2. Úředníci mohou po veliteli požadovat vytažení lovného zařízení za účelem inspekce.
3. Inspekční týmy jsou obvykle tvořeny dvěma úředníky. V případě potřeby mohou inspekční týmy doplnit další úředníci.
4. Inspekce může trvat nejvýše čtyři hodiny nebo až do vytažení a kontroly sítě a úlovku, vyžaduje-li to dobu delší než čtyři hodiny. To neplatí v případě, že je zjištěno očividné porušení předpisů nebo pokud úředníci potřebují další informace.
5. V případě zjištění očividného porušení předpisů mohou být na kteroukoli část lovného zařízení nebo rybářského plavidla, včetně kontejnerů s produkty rybolovu a prostoru/prostorů, ve kterých mohou být uloženy, připevněny identifikační značky a pečeti a úředník nebo úředníci mohou zůstat na palubě po dobu nezbytnou k dokončení příslušných opatření k zabezpečení a zachování trvalosti veškerých důkazů o očividném porušení předpisů.
Oddíl 3
Inspekce v přístavu
Článek 105
Příprava inspekce
1. Aniž jsou dotčeny standardy vymezené ve zvláštních kontrolních a inspekčních programech a v článku 9 nařízení (ES) č. 1005/2008, provádí se inspekce rybářského plavidla v přístavu nebo při vykládce v těchto případech:
a)
běžně za použití metodiky namátkových kontrol založené na posouzení míry rizika; nebo
b)
pokud existuje podezření na porušení pravidel společné rybářské politiky.
2. V případech uvedených v odst. 1 písm. b) a aniž je dotčena poslední věta čl. 106 odst. 2 tohoto nařízení, příslušné orgány členských států zajistí, aby rybářské plavidlo, které má být podrobeno inspekci v přístavu, při připlutí očekávali jejich úředníci.
3. Odstavec 1 nevylučuje možnost členských států provádět namátkové inspekce.
Článek 106
Inspekce v přístavu
1. Při provádění inspekcí úředníci ověří a zaznamenají všechny příslušné položky uvedené v odpovídajícím modulu inspekční zprávy stanovené v příloze XXVII tohoto nařízení. Úředníci náležitě zohlední zvláštní požadavky, které se vztahují na kontrolované rybářské plavidlo, zejména příslušná ustanovení víceletých plánů.
2. Při provádění inspekce vykládky úředníci sledují celý postup vykládky od začátku až do konce příslušné činnosti. Křížová kontrola se provádí vzájemným porovnáním množství jednotlivých druhů zaznamenaných v předchozím oznámení o připlutí za účelem vykládky produktů rybolovu, množství jednotlivých druhů zaznamenaných v lodním deníku rybolovu a množství jednotlivých druhů vyložených nebo přeložených, podle toho, co přichází v úvahu. Toto ustanovení nevylučuje možnost provedení inspekce po zahájení vykládky.
3. Členské státy zajistí účinnou inspekci a kontrolu prostor používaných v souvislosti s rybolovnými činnostmi a následným zpracováním produktů rybolovu.
Článek 107
Inspekce vykládek určitých pelagických druhů
U vykládky sleďů obecných, makrel obecných a kranasů podle hlavy IV kapitoly II oddílu 2 tohoto nařízení příslušné orgány členského státu zajistí, aby bylo zkontrolováno nejméně 15 % množství těchto vyložených ryb a nejméně 10 % vykládek těchto ryb.
Oddíl 4
Inspekce přepravy
Článek 108
Obecné zásady
1. Aniž jsou dotčena ustanovení obsažená ve víceletých plánech, mohou inspekce přepravy probíhat kdekoli a kdykoli od vykládky až do okamžiku, kdy produkty rybolovu dorazí na místo prodeje nebo zpracování. Při vykonávání inspekcí se přijmou nezbytná opatření, aby se u kontrolovaných produktů rybolovu zajistilo zachování chladicího řetězce.
2. Aniž jsou dotčena ustanovení obsažená ve víceletých plánech a vnitrostátních kontrolních programech nebo zvláštních kontrolních a inspekčních programech, inspekce přepravy pokud možno zahrnují fyzickou kontrolu přepravovaných produktů.
3. Fyzická kontrola přepravovaných produktů rybolovu zahrnuje odběr vzorků, které představují reprezentativní zastoupení jednotlivých částí přepravované partie nebo partií.
4. Při provádění inspekce přepravy úředníci ověří a zaznamenají všechny položky uvedené v čl. 68 odst. 5 nařízení o kontrolním režimu a všechny příslušné položky v modulu inspekční zprávy stanovené v příloze XXVII tohoto nařízení. To zahrnuje ověření, že přepravovaná množství produktů rybolovu odpovídají údajům zapsaným v přepravním dokladu.
Článek 109
Zapečetěná přepravní vozidla
1. Jsou-li vozidlo nebo kontejner zapečetěny, aby se zabránilo manipulaci s nákladem, příslušné orgány členských států zajistí, aby byla na přepravním dokladu uvedena pořadová čísla pečetí. Úředníci zkontrolují, že pečeti jsou neporušené a že pořadová čísla odpovídají údajům v přepravním dokladu.
2. V případě odstranění pečetí, aby se usnadnila kontrola nákladu předtím, než náklad dorazí na konečné místo určení, nahradí úředníci původní pečeť novou pečetí, přičemž v přepravním dokladu zaznamenají její údaje a důvody pro odstranění původní pečeti.
Oddíl 5
Inspekce trhu
Článek 110
Obecné zásady
Při návštěvě chladíren, velkoobchodních a maloobchodních trhů, restaurací nebo jiných prostor, kde se ryby po vykládce skladují a/nebo prodávají, úředníci ověřují a zaznamenávají všechny příslušné položky uvedené v odpovídajícím modulu inspekční zprávy stanovené v příloze XXVII tohoto nařízení.
Článek 111
Další metody a technologie
Kromě položek uvedených v příloze XXVII mohou členské státy využít dostupné metody a technologie pro identifikaci a ověřování produktů rybolovu, jejich zdroje nebo původu a dodavatelů a plavidel provádějících odlov nebo produkčních jednotek.
Článek 112
Kontrola produktů rybolovu stažených z trhu
Úředníci ověřují, že produkty rybolovu stažené z prodeje v souladu s článkem 17 nařízení Rady (ES) č. 104/2000 (32) jsou likvidovány v souladu s ustanoveními nařízení Komise (ES) č. 2493/2001 (33).
KAPITOLA II
Povinnosti provozovatelů
Článek 113
Všeobecné povinnosti provozovatelů
1. Všichni provozovatelé působící pod jurisdikcí členského státu mohou být podrobeni inspekci týkající se jejich povinností podle pravidel společné rybářské politiky.
2. Všichni provozovatelé, kteří jsou podrobeni kontrole:
a)
usnadňují činnost úředníků a poskytují jim na požádání nezbytné informace a doklady (včetně pokud možno jejich kopií, nebo přístupu k příslušným databázím) ohledně rybolovných činností vyplněné a uchovávané v požadované elektronické či papírové podobě v souladu s pravidly společné rybářské politiky;
b)
usnadňují přístup do všech částí plavidel, prostor a jakýchkoli přepravních prostředků včetně letadel a vznášedel používaných ve spojení s rybolovnými a zpracovatelskými činnostmi nebo s nimi souvisejících;
c)
zajišťují v každém okamžiku bezpečnost úředníků a aktivně napomáhají úředníkům při výkonu jejich inspekčních povinností a spolupracují s nimi;
d)
nebrání úředníkům v provádění inspekce, nezastrašují je ani do jejich činnosti nezasahují a zamezují kterékoli jiné osobě v bránění úředníkům v provádění inspekce, v jejich zastrašování a zasahování do jejich činnosti;
e)
poskytují pokud možno prostory, kde mohou být úředníci nerušeně informováni kontrolním pozorovatelem o situaci, jak je uvedeno v čl. 95 odst. 2 tohoto nařízení.
Článek 114
Povinnosti velitele během inspekcí
1. Velitel rybářského plavidla, které je podrobeno inspekci, nebo jeho zástupce:
a)
usnadní bezpečné a účelné nalodění úředníků v souladu s námořními pravidly, když je vydán příslušný signál v mezinárodním signálním kódu nebo když plavidlo nebo vrtulník s úředníkem prostřednictvím rádiové komunikace oznámí záměr provést jeho nalodění;
b)
poskytne naloďovací žebřík splňující požadavky přílohy XXIX k usnadnění bezpečného a pohodlného přístupu na jakékoli plavidlo, kde je nezbytné vylézt do výše 1,5 metru nebo více;
c)
usnadní úředníkům plnění jejich inspekčních povinností, přičemž poskytuje pomoc v požadovaném a přiměřeném rozsahu;
d)
umožní úředníku/úředníkům spojit se s orgány státu vlajky, pobřežního státu a státu provádějícího inspekci;
e)
upozorní úředníky na konkrétní bezpečnostní rizika na palubě rybářských plavidel;
f)
poskytne úředníkům přístup do všech prostor plavidla, ke všem zpracovaným nebo nezpracovaným úlovkům, všem lovným zařízením a všem relevantním informacím a dokladům;
g)
usnadní bezpečné vylodění úředníků po ukončení inspekce.
2. Po velitelích rybářských plavidel se nesmí požadovat, aby sdělovali obchodně citlivé informace prostřednictvím volně přístupných rádiových kanálů.
KAPITOLA III
Inspekční zpráva
Článek 115
Společná pravidla ohledně inspekčních zpráv
1. Aniž jsou dotčena zvláštní pravidla v rámci regionálních organizací pro řízení rybolovu, musí inspekční zprávy podle článku 76 nařízení o kontrolním režimu obsahovat příslušné informace uvedené v odpovídajícím modulu stanoveném v příloze XXVII. Zprávy úředníci sepisují během inspekce nebo co nejdříve po jejím ukončení.
2. Pokud je v průběhu inspekce zjištěno očividné porušení předpisů, začlení se do inspekční zprávy příslušné právní a faktické prvky spolu s dalšími informacemi, které se daného porušení týkají. Je-li v průběhu inspekce zjištěno několik porušení, zaznamenají se do inspekční zprávy příslušné prvky každého porušení.
3. Úředníci sdělí svá zjištění fyzické osobě odpovědné za rybářské plavidlo, vozidlo, letadlo, vznášedlo nebo prostory, které jsou předmětem inspekce, (provozovateli) na konci inspekce. Provozovatel má možnost vyjádřit se k inspekci a jejím výsledkům. Připomínky provozovatele se zaznamenají do inspekční zprávy. Pokud úředníci nemluví stejným jazykem jako kontrolovaný provozovatel, přijmou vhodná opatření, která zajistí, aby byla jejich zjištění pochopitelná.
4. Pokud o to požádá, musí mít provozovatel právo kontaktovat svého zástupce nebo příslušné orgány svého státu vlajky, jestliže se vyskytnou závažné problémy týkající se porozumění výsledkům inspekce a výsledné zprávě.
5. Formát pro elektronický přenos informací podle čl. 76 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu se stanoví po konzultaci mezi členskými státy a Komisí.
Článek 116
Vyplňování inspekčních zpráv
1. Je-li inspekční zpráva vypracována ručně v papírovém formátu, musí být čitelná, nesmazatelná a zřetelně zapsaná. Žádný záznam ve zprávě nesmí být vymazán nebo pozměněn. Dojde-li v ručně vypracované zprávě k chybě, nesprávný záznam se úhledně přeškrtne a dotyčný úředník jej potvrdí parafováním.
2. Úředník odpovědný za provedení inspekce zprávu podepíše. Provozovatel je vyzván, aby podepsal zprávu. Aniž jsou dotčeny vnitrostátní právní předpisy, podpis provozovatele představuje potvrzení zprávy, avšak nepovažuje se za souhlas s jejím obsahem.
3. Inspekční zprávy podle článku 115 tohoto nařízení mohou úředníci vypracovávat elektronickými prostředky.
Článek 117
Kopie inspekční zprávy
Kopie inspekční zprávy podle článku 116 tohoto nařízení se zašle provozovateli nejpozději 15 pracovních dnů po ukončení inspekce a v souladu s vnitrostátními právními předpisy členského státu, který má svrchovanost nebo jurisdikci v místě inspekce. Je-li zjištěno porušení předpisů, podléhá zveřejnění zprávy zákonům o zveřejňování informací v dotyčném členském státě.
KAPITOLA IV
Elektronická databáze
Článek 118
Elektronická databáze
1. Členské státy zahrnou do svých národních kontrolních programů postupy, které se týkají zaznamenávání inspekčních zpráv v papírové nebo elektronické podobě jejich úředníky. Členské státy vloží tyto zprávy do elektronické databáze podle článku 78 nařízení o kontrolním režimu a zabezpečí funkce uvedené v bodu 2 přílohy XXIV tohoto nařízení. V elektronické databázi musí být obsaženy alespoň informace zaznamenané v souladu s čl. 115 odst. 1 tohoto nařízení a uvedené jako povinné v příloze XXVII. Do databáze se rovněž vloží naskenované inspekční zprávy vypracované v papírové podobě.
2. Databáze musí být přístupná Komisi a subjektu jí určenému v souladu s postupy uvedenými v článcích 114, 115 a 116 nařízení o kontrolním režimu. Příslušné údaje v databázi musí být rovněž přístupné jiným členským státům v souvislosti s plánem společného nasazení.
3. Údaje z těchto inspekčních zpráv zůstávají v databázi k dispozici po dobu nejméně tří let.
KAPITOLA V
Inspektoři Unie
Článek 119
Nahlášení inspektorů Unie
1. Členské státy a Evropská agentura pro kontrolu rybolovu oznámí Komisi elektronicky do tří měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost jména svých úředníků, kteří mají být zapsáni do seznamu inspektorů Unie podle článku 79 nařízení o kontrolním režimu.
2. Úředníci, kteří mají být zapsáni do seznamu:
a)
mají rozsáhlé zkušenosti v oblasti kontroly a inspekce rybolovu;
b)
mají hluboké znalosti právních předpisů Evropské unie týkajících se rybolovu;
c)
mají důkladnou znalost jednoho z úředních jazyků Evropské unie a dostatečnou znalost druhého;
d)
jsou fyzicky schopni plnit své úkoly;
e)
absolvovali případně nezbytnou odbornou přípravu v oblasti bezpečnosti na moři.
Článek 120
Seznam inspektorů Unie
1. Na základě oznámení od členských států a Evropské agentury pro kontrolu rybolovu přijme Komise šest měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost seznam inspektorů Unie.
2. Po sestavení počátečního seznamu členské státy a Evropská agentura pro kontrolu rybolovu do října každého roku oznámí Komisi jakékoli změny, které by chtěly provést v seznamu pro následující kalendářní rok. Komise do 31. prosince každého roku odpovídajícím způsobem seznam změní.
3. Seznam a jeho změny se zveřejní na úředních internetových stránkách Evropské agentury pro kontrolu rybolovu.
Článek 121
Sdělení inspektorů Unie regionálním organizacím pro řízení rybolovu
Subjekt určený Komisí sdělí sekretariátu regionální organizace pro řízení rybolovu seznam inspektorů Unie, kteří provedou inspekce v rámci této organizace.
Článek 122
Pravomoci a povinnosti inspektorů Unie
1. Při plnění svých úkolů inspektoři Unie dodržují právo Evropské unie a v nezbytném rozsahu také vnitrostátní právo členského státu, v němž inspekce probíhá, nebo - pokud se inspekce provádí mimo vody EU - členského státu vlajky rybářského plavidla podrobeného inspekci a příslušná mezinárodní pravidla.
2. Inspektoři Unie předloží služební průkaz, který uvádí jejich totožnost a funkci, ve které pracují. Pro tento účel jsou vybaveni průkazem vydaným Komisí nebo Evropskou agenturou pro kontrolu rybolovu s uvedením jejich totožnosti a funkce.
3. Členské státy usnadňují plnění povinností inspektorů Unie a poskytují jim pomoc, kterou potřebují pro plnění svých úkolů.
4. Příslušné orgány členských států mohou inspektorům Unie povolit, aby pomáhali vnitrostátním inspektorům při výkonu jejich povinností.
5. Články 113 a 114 tohoto nařízení se použijí odpovídajícím způsobem.
Článek 123
Zprávy
1. Denní souhrn svých inspekčních činností s uvedením jména a identifikačního čísla každého kontrolovaného rybářského plavidla nebo člunu a typu provedené inspekce předloží inspektoři Unie příslušným orgánům členského státu, v jehož vodách se inspekce uskutečnila, nebo - pokud byla inspekce provedena mimo vody EU - členskému státu vlajky rybářského plavidla EU podrobeného inspekci a Evropské agentuře pro kontrolu rybolovu.
2. Pokud inspektoři Unie zjistí v průběhu inspekce porušení předpisů, bez prodlení předloží souhrnnou inspekční zprávu příslušným orgánům pobřežního členského státu nebo - pokud byla inspekce provedena mimo vody EU - příslušným orgánům státu vlajky rybářského plavidla podrobeného inspekci a Evropské agentuře pro kontrolu rybolovu. V této souhrnné inspekční zprávě se uvede alespoň datum a místo inspekce, identifikace inspekční platformy, identifikace kontrolovaného cíle a druh zjištěného porušení předpisů.
3. Inspektoři Unie předloží kopii celkové inspekční zprávy se záznamem příslušných položek do odpovídajícího inspekčního modulu inspekční zprávy v příloze XXVII příslušným orgánům státu vlajky rybářského plavidla nebo člunu podrobeného inspekci a členského státu, v jehož vodách inspekce proběhla, do sedmi dnů od data inspekce. Pokud inspektoři Unie zjistili porušení předpisů, kopie celkové inspekční zprávy se zašle také Evropské agentuře pro kontrolu rybolovu.
4. Denní zprávy a inspekční zprávy uvedené v tomto článku se na žádost předávají Komisi.
Článek 124
Následná opatření vyplývající ze zpráv
1. Členské státy na základě zpráv předložených inspektory Unie v souladu s článkem 123 tohoto nařízení přijímají opatření stejným způsobem jako na základě zpráv od svých vlastních úředníků.
2. Členský stát, který jmenoval inspektora Unie či případně Komise nebo Evropská agentura pro kontrolu rybolovu spolupracuje s členským státem, který přijímá opatření na základě zprávy předložené inspektorem Unie, s cílem usnadnit soudní a správní řízení.
3. Inspektor Unie na žádost poskytne svou pomoc a důkazy v řízení pro porušení právních předpisů zahájeném kterýmkoli členským státem.
HLAVA VII
VYMÁHÁNÍ
BODOVÝ SYSTÉM PRO ZÁVAŽNÁ PORUŠENÍ PŘEDPISŮ
Článek 125
Zřízení a provozování bodového systému pro závažná porušení předpisů
Každý členský stát určí příslušné vnitrostátní orgány, které jsou odpovědné za:
a)
zřízení systému pro přidělování sankčních bodů za závažná porušení předpisů, jak je uvedeno v čl. 92 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu;
b)
přidělování příslušného počtu bodů držiteli licence k rybolovu;
c)
převod přidělených bodů jakémukoli budoucímu držiteli licence k rybolovu pro dotyčné rybářské plavidlo, je-li toto plavidlo prodáno, převedeno nebo změní-li jiným způsobem majitele, a
d)
vedení příslušných záznamů o bodech přidělených nebo převedených držiteli každé licence k rybolovu.
Článek 126
Přidělování sankčních bodů
1. Počet sankčních bodů za závažná porušení předpisů přiděluje v souladu s přílohou XXX držiteli licence k rybolovu pro dotyčné rybářské plavidlo příslušný orgán členského státu vlajky.
2. Jsou-li během jedné inspekce zjištěna dvě či více závažných porušení předpisů u téže fyzické nebo právnické osoby, která je držitelem licence, přidělí se držiteli licence k rybolovu uvedenému v odstavci 1 za každé dotyčné závažné porušení předpisů body až do maximální výše 12 bodů.
3. Držitel licence k rybolovu musí být vyrozuměn, že mu byly body přiděleny.
4. Body se držiteli licence přidělují v den stanovený v rozhodnutí o jejich přidělení. Členské státy zajistí, aby použití vnitrostátních pravidel týkajících se odkladného účinku přezkumného řízení nečinilo bodový systém neúčinným.
5. Pokud je závažné porušení zjištěno v jiném členském státu než v členském státu vlajky, přidělí příslušné orgány členského státu vlajky uvedené v článku 125 tohoto nařízení body po oznámení podle čl. 89 odst. 4 nařízení o kontrolním režimu.
Článek 127
Oznámení rozhodnutí
Pokud orgán určený v souladu s článkem 125 tohoto nařízení neodpovídá jedinému orgánu uvedenému v čl. 5 odst. 5 nařízení o kontrolním režimu, musí být jediný orgán informován o všech rozhodnutích přijatých podle této hlavy.
Článek 128
Převod vlastnictví
V případě, že je rybářské plavidlo nabídnuto k prodeji nebo k jinému druhu převodu vlastnictví, informuje držitel licence k rybolovu možného budoucího držitele licence o počtu bodů, které má stále přiděleny, prostřednictvím ověřené kopie obdržené od příslušných orgánů.
Článek 129
Pozastavení a trvalé odnětí licence k rybolovu
1. Při nashromáždění 18, 36, 54 nebo 72 bodů držitelem licence k rybolovu dojde automaticky k prvnímu, druhému, třetímu a čtvrtému pozastavení licence k rybolovu na příslušná období podle čl. 92 odst. 3 nařízení o kontrolním režimu.
2. Nashromážděním 90 bodů držitelem licence k rybolovu dojde automaticky k trvalému odnětí licence k rybolovu.
Článek 130
Následná opatření vyplývající z pozastavení a trvalého odnětí licence k rybolovu
1. Jestliže je licence k rybolovu pozastavena nebo trvale odňata v souladu s článkem 129 tohoto nařízení, příslušné orgány členského státu vlajky neprodleně informují držitele licence, že jeho licence k rybolovu byla pozastavena nebo trvale odňata.
2. Po obdržení informace uvedené v odstavci 1 držitel licence k rybolovu zajistí, aby rybolovná činnost dotyčného rybářského plavidla okamžitě skončila. Zajistí, aby plavidlo okamžitě pokračovalo do svého domovského přístavu nebo přístavu určeného příslušnými orgány členského státu vlajky. Během plavby musí být lovná zařízení přivázána a uložena v souladu s článkem 47 nařízení o kontrolním režimu. Držitel licence k rybolovu zajistí, aby se s případným úlovkem na palubě rybářského plavidla naložilo v souladu s pokyny příslušných orgánů členského státu vlajky.
Článek 131
Vyřazení licencí k rybolovu z příslušných seznamů
1. Jestliže je licence k rybolovu pozastavena nebo trvale odňata v souladu s čl. 129 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení, označí se rybářské plavidlo, na něž se pozastavená nebo trvale odňatá licence k rybolovu vztahuje, ve vnitrostátním rejstříku uvedeném v čl. 15 odst. 1 nařízení (ES) č. 2371/2002 jako plavidlo bez licence k rybolovu. Toto rybářské plavidlo se rovněž tímto způsobem označí v rejstříku rybářského loďstva EU uvedeného v čl. 15 odst. 3 nařízení (ES) č. 2371/2002.
2. Trvalým odnětím licence k rybolovu v souladu s čl. 129 odst. 2 tohoto nařízení nejsou dotčeny referenční úrovně členského státu, který licenci vydal, podle článku 12 nařízení (ES) č. 2371/2002.
3. Příslušné orgány členských států neprodleně zaktualizují seznam uvedený v čl. 116 odst. 1 písm. d) nařízení o kontrolním režimu s uvedením všech přidělených sankčních bodů a výsledných pozastavení a trvalých odnětí licencí k rybolovu včetně dat, od kterých pozastavení či odnětí platí, a jejich trvání.
Článek 132
Protiprávní rybolov během doby pozastavení nebo po trvalém odnětí licence k rybolovu
1. Pokud rybářské plavidlo, jehož licence k rybolovu je pozastavena nebo byla trvale odňata v souladu s článkem 129 tohoto nařízení, provádí rybolovné činnosti v průběhu doby pozastavení nebo po trvalém odnětí licence k rybolovu, přijmou příslušné orgány okamžitá donucovací opatření v souladu s článkem 91 nařízení o kontrolním režimu.
2. Rybářské plavidlo uvedené v odstavci 1 může být případně zařazeno do seznamu EU plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov podle článku 27 nařízení (ES) č. 1005/2008.
Článek 133
Vymazání sankčních bodů
1. Jestliže byla licence k rybolovu pozastavena v souladu s článkem 129 tohoto nařízení, sankční body, na jejichž základě byla licence k rybolovu pozastavena, se nevymažou. Pro účely článku 129 tohoto nařízení se všechny nové body přidělené držiteli licence k rybolovu přidají ke stávajícím bodům.
2. Pokud byly body vymazány v souladu s čl. 92 odst. 4 nařízení o kontrolním režimu, má se pro účely použití čl. 92 odst. 3 nařízení o kontrolním režimu za to, že licence k rybolovu nebyla držiteli pozastavena v souladu s článkem 129 tohoto nařízení.
3. Dva body se vymažou za předpokladu, že celkový počet bodů přidělených držiteli licence k rybolovu pro dotyčné rybářské plavidlo překročí dva, jestliže:
a)
rybářské plavidlo použité při spáchání porušení předpisů, za něž byly body přiděleny, poté používá systém sledování plavidel nebo poté elektronicky zaznamenává a předává údaje z lodního deníku rybolovu, prohlášení o překládce a prohlášení o vykládce, přestože se na ně podle práva tyto technologie nevztahují; nebo
b)
držitel licence k rybolovu se po přidělení bodů dobrovolně zapojí do vědecké kampaně ke zlepšení selektivity rybolovných zařízení; nebo
c)
držitel licence k rybolovu je členem organizace producentů a držitel licence k rybolovu přijme plán rybolovu přijatý organizací producentů v roce následujícím po přidělení bodů a zahrnující snížení rybolovných práv pro tohoto držitele licence k rybolovu o 10 %; nebo
d)
držitel licence k rybolovu se zapojí do rybolovu, na který se vztahuje režim udělování ekoznačky, který slouží k osvědčování a propagaci značek pro produkty z řádně spravovaných mořských rybolovných úlovků a zaměřuje se na otázky spojené s udržitelným využíváním rybolovných zdrojů.
Za každé tříleté období od data posledního závažného porušení předpisů může držitel licence k rybolovu pouze jedenkrát využít jedné z možností v písmenech a), b), c) nebo d) a snížit počet přidělených bodů za předpokladu, že toto snížení nepovede k vymazání všech bodů v licenci k rybolovu.
4. Jestliže byly body vymazány v souladu s odstavcem 3, musí být držitel licence k rybolovu o tomto výmazu informován. Držitel licence k rybolovu musí být rovněž informován o zbývajícím počtu bodů.
Článek 134
Bodový systém pro velitele rybářských plavidel
Šest měsíců ode dne, od kterého se použije tato hlava, členské státy informují Komisi o vnitrostátních bodových systémech pro velitele uvedených v čl. 92 odst. 6 nařízení o kontrolním režimu.
HLAVA VIII
OPATŘENÍ PRO ZAJIŠTĚNÍ SOULADU ČLENSKÝCH STÁTŮ S CÍLI SPOLEČNÉ RYBÁŘSKÉ POLITIKY
KAPITOLA I
Pozastavení a zrušení finanční pomoci unie
Článek 135
Definice
Pro účely této kapitoly se rozumí:
1)
„platbou“ jakýkoli finanční příspěvek, který má být Komisí vyplacen v návaznosti na žádost o platbu předloženou členským státem v průběhu nebo na konci provádění operačního programu v rámci nařízení (ES) č. 1198/2006 nebo projektu podle čl. 8 písm. a) nařízení (ES) č. 861/2006;
2)
„přerušením“ přerušení běhu lhůty splatnosti;
3)
„pozastavením“ pozastavení plateb na základě zvláštních žádostí o platbu, jak je uvedeno v čl. 103 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu;
4)
„zrušením“ zrušení celého pozastaveného příspěvku Unie na operační program podle nařízení (ES) č. 1198/2006 nebo na konkrétní projekt, na který se vztahuje čl. 8 písm. a) nařízení (ES) č. 861/2006, nebo jeho části.
Článek 136
Přerušení lhůty splatnosti
1. Pověřená schvalující osoba ve smyslu nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (34) může přerušit lhůtu splatnosti na dobu nejvýše šesti měsíců, pokud:
a)
existují zjištění o nedodržení pravidel společné rybářské politiky; nebo
b)
pověřená schvalující osoba musí provést dodatečná ověření poté, co obdrží zjištění, které ji upozorní na skutečnost, že existují nedostatky v kontrolním systému členského státu a/nebo nesoulad rybolovu a s ním souvisejících činností s pravidly společné rybářské politiky.
2. Dotyčný členský stát je podle čl. 103 odst. 3 nařízení o kontrolním režimu písemně vyrozuměn o důvodech pro přerušení lhůty splatnosti. Je požádán, aby do jednoho měsíce od obdržení uvedeného dopisu sdělil Komisi přijatá nápravná opatření a/nebo informace týkající se finanční pomoci poskytnuté na činnosti související s rybolovem, který je předmětem porušení předpisů, jak je stanoveno v příloze XXXI tohoto nařízení.
3. Pokud dotyčný členský stát neodpoví na žádost Komise ve lhůtě uvedené v odstavci 2 nebo pokud poskytne neuspokojivou odpověď, může Komise zaslat upomínku povolující dodatečnou lhůtu v trvání nejvýše 15 dnů.
4. Přerušení lhůty splatnosti se ukončí, pokud členský stát ve své odpovědi prokáže, že přijal nápravná opatření k zajištění souladu s pravidly společné rybářské politiky nebo že zjištění naznačující, že existují nedostatky v jeho kontrolním systému a/nebo nesoulad rybolovu a s ním souvisejících činností s pravidly společné rybářské politiky, byla nepodložená.
Článek 137
Pozastavení plateb
1. Pokud dotyčný členský stát neodpoví na žádost Komise ve lhůtě uvedené v článku 136 tohoto nařízení nebo pokud poskytne neuspokojivou odpověď, může Komise na základě informací dostupných v dané době přijmout rozhodnutí pozastavit veškeré platby nebo část plateb finanční pomoci z Evropské unie danému členskému státu (dále jen „rozhodnutí o pozastavení“), jak je uvedeno v čl. 103 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu.
2. V rozhodnutí o pozastavení plateb jsou shrnuty relevantní faktické a právní otázky spolu s posouzením Komise s ohledem na podmínky uvedené v čl. 103 odst. 1 a 6 nařízení o kontrolním režimu a stanovením části platby, která je pozastavena. V rozhodnutí o pozastavení je dotyčný členský stát vyzván, aby přijal nápravná opatření ve stanovené lhůtě, která nesmí být delší než šest měsíců.
3. Výše plateb, které mají být pozastaveny, se určí použitím sazby, která se stanoví s přihlédnutím ke kritériím stanoveným v čl. 103 odst. 5 nařízení o kontrolní režimu.
Článek 138
Zrušení finanční pomoci
1. Pokud během období pozastavení členský stát nadále není schopen prokázat, že napravil situaci, která vedla k rozhodnutí o pozastavení podle čl. 103 odst. 2 nařízení o kontrolním režimu, může jej Komise informovat o svém záměru přijmout rozhodnutí o zrušení. Ustanovení čl. 136 odst. 2 a 3 tohoto nařízení se použijí odpovídajícím způsobem.
2. Pokud dotyčný členský stát neodpoví na žádost Komise uvedenou v odstavci 1 nebo pokud poskytne neuspokojivou odpověď, může Komise na základě informací dostupných v dané době přijmout rozhodnutí zrušit veškeré pozastavené platby tomuto členskému státu nebo jejich část.
3. Rozhodnutí o zrušení podle odstavce 2 může zahrnovat vrácení části nebo celé již zaplacené případné zálohy na finanční příspěvek související s projekty podle čl. 8 písm. a) nařízení Rady (ES) č. 861/2006, na které byly platby pozastaveny.
4. Výše pozastavených plateb, které mají být zrušeny, se určí použitím sazby, která se stanoví s přihlédnutím ke kritériím stanoveným v čl. 103 odst. 5 nařízení o kontrolním režimu.
5. Výše zálohy na finanční příspěvek, která má být vrácena u projektů, na něž byly platby pozastaveny, musí být vrácena Komisi postupem stanoveným v čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 861/2006 a článku 72 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.
KAPITOLA II
Odpočet rybolovných práv
Článek 139
Obecná pravidla pro odpočet rybolovných práv z důvodu jejich přečerpání
1. Míra přečerpání rybolovných práv oproti dostupným kvótám a intenzitě rybolovu stanoveným pro dané období podle čl. 105 odst. 1 a čl. 106 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu se určí na základě údajů dostupných k patnáctému dni druhého měsíce po vypršení regulovaného období.
2. Míra přečerpání rybolovných práv se určí s ohledem na rybolovná práva, která má dotyčný členský stát ke konci každého daného období k dispozici, s přihlédnutím k výměnám rybolovných práv v souladu s čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002, převodům kvót v souladu s čl. 4 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 (35), přerozdělení dostupných rybolovných práv v souladu s článkem 37 nařízení o kontrolním režimu a odpočtu rybolovných práv v souladu s články 105, 106 a 107 nařízení o kontrolním režimu.
3. Výměna rybolovných práv v souladu s čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002 pro dané období se nepovoluje po posledním dni prvního měsíce po vypršení uvedeného období.
Článek 140
Konzultace o snížení rybolovných práv
V případě odpočtu rybolovných práv podle čl. 105 odst. 4 a 5 a čl. 106 odst. 3 nařízení o kontrolním režimu se Komise s dotyčným členským státem poradí o navrhovaných opatřeních. Dotyčný členský stát na tento dotaz Komise odpoví do 10 pracovních dnů.
KAPITOLA III
Odpočet kvót za nedodržení pravidel společné rybářské politiky
Článek 141
Pravidla pro odpočet kvót za nedodržení cílů společné rybářské politiky
1. Lhůta, ve které má členský stát prokázat, že rybolov lze bezpečně využívat, uvedená v čl. 107 odst. 2 nařízení o kontrolním režimu se počítá ode dne dopisu Komise členskému státu.
2. Členské státy ve své odpovědi podle čl. 107 odst. 2 nařízení o kontrolním režimu uvedou věcné důkazy, které mohou Komisi prokázat, že rybolov lze bezpečně využívat.
Článek 142
Stanovení množství, která se mají odečíst
1. Případný odpočet kvót podle článku 107 nařízení o kontrolním režimu musí být přiměřený rozsahu a povaze nedodržení pravidel o populacích, na které se vztahují víceleté plány, a závažnosti ohrožení zachování těchto populací. Musí zohlednit škody způsobené těmto populacím nedodržením pravidel týkajících se populací, na které se vztahují víceleté plány.
2. Pokud odpočet podle odstavce 1 nelze provést z kvóty, přídělu nebo podílu na populaci nebo skupině populací, které se nedodržení předpisů týká, protože danou kvótu, příděl nebo podíl na populaci nebo skupině populací nemá dotyčný členský stát k dispozici vůbec nebo v dostatečném množství, může Komise po konzultaci s dotyčným členským státem provést v souladu s odstavcem 1 odpočet v následujícím roce nebo následujících letech z kvót na jiné populace nebo skupiny populací, které jsou pro členský stát dostupné v téže zeměpisné oblasti nebo které mají stejnou komerční hodnotu.
HLAVA IX
ÚDAJE A INFORMACE
KAPITOLA I
Analýza a audit údajů
Článek 143
Předmět
Počítačový systém potvrzování údajů podle čl. 109 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu zahrnuje zejména:
a)
databázi nebo databáze s veškerými údaji, které mají být tímto systémem potvrzeny, uvedené v článku 144 tohoto nařízení;
b)
postupy potvrzování včetně kontrol kvality údajů, analýzy a křížových kontrol všech těchto údajů, uvedené v článku 145 tohoto nařízení;
c)
postupy pro přístup Komise nebo subjektu jí určeného ke všem těmto údajům, uvedené v článku 146 tohoto nařízení.
Článek 144
Potvrzované údaje
1. Pro účely počítačového systému potvrzování údajů členské státy zajistí, aby všechny údaje uvedené v čl. 109 odst. 2 nařízení o kontrolním režimu byly uloženy v počítačové databázi nebo databázích. Zahrnuty mají být alespoň položky uvedené v příloze XXIII, položky stanovené jako povinné v příloze XXVII, položky uvedené v příloze XII a položky uvedené v příloze XXXII. Systém potvrzování údajů může rovněž zohledňovat jakékoli další informace považované za nezbytné pro účely postupů potvrzování údajů.
2. Údaje v databázích uvedených v odstavci 1 musí být pro systém potvrzování přístupné průběžně a v reálném čase. Systém potvrzování musí mít přímý přístup ke všem těmto databázím bez jakéhokoli lidského zásahu. Za tímto účelem musí být všechny databáze nebo systémy v členském státě, které obsahují údaje uvedené v odstavci 1, navzájem propojeny.
3. Pokud se údaje uvedené v odstavci 1 neukládají do databáze automaticky, musí členské státy počítat s jejich ručním zadáváním do databází nebo s jejich digitalizací, která musí probíhat bezodkladně a při dodržení lhůt stanovených v příslušných právních předpisech. V databázi musí být řádně zaznamenáno datum přijetí údajů a datum jejich zadání do databáze.
Článek 145
Postupy potvrzování
1. Počítačový systém potvrzování průběžně systematicky a důkladně potvrzuje každý soubor údajů uvedený v čl. 144 odst. 1 tohoto nařízení na základě automatizovaných počítačových algoritmů a postupů. Potvrzování zahrnuje postupy pro kontrolu kvality základních údajů, kontrolu formátu údajů a minimálních požadavků na údaje, jakož i pokročilejší ověřování na základě podrobné analýzy několika záznamů souboru údajů pomocí statistických metod nebo křížovou kontrolu údajů z různých zdrojů.
2. Pro každý postup potvrzování musí být pracovní pravidlo nebo soubor pracovních pravidel, který vymezuje, která potvrzování daný postup provádí a kam se ukládají výsledky těchto potvrzování. Případně se uvede příslušný odkaz na právní předpisy, jejichž použití se ověřuje. Komise může na základě konzultace s členskými státy stanovit standardní soubor pracovních pravidel, která se mají používat.
3. Všechny výsledky automatizovaného systému potvrzování, a to jak kladné, tak i záporné, se ukládají do databáze. Musí být možné okamžitě identifikovat jakékoli nesrovnalosti nebo případy porušení předpisů zjištěné prostřednictvím postupů potvrzování, jakož i následná opatření vyplývající z těchto nesrovnalostí. Musí být také možné získat informace o identifikaci rybářských plavidel a totožnosti velitelů plavidel nebo provozovatelů, u nichž byly nesrovnalosti a případy možného porušení předpisů zjištěny opakovaně v průběhu posledních tří let.
4. Následná opatření vyplývající z nesrovnalostí zjištěných systémem potvrzování musí být spojena s výsledky potvrzování, přičemž se uvede datum potvrzení a následná opatření.
Pokud je zjištěná nesrovnalost identifikována jako důsledek nesprávného zadání údajů, příslušný údaj se v databázi opraví, přičemž se údaje jasně označí jako opravené, a zároveň se uvede původní hodnota nebo položka a důvod opravy údaje.
Pokud zjištěná nesrovnalost vede k přijetí následných opatření, výsledek potvrzování musí případně obsahovat odkaz na inspekční zprávu a následná opatření přijatá na jejím základě.
Článek 146
Přístup Komise
1. Členské státy zajistí, aby Komise nebo subjekt jí určený měl kdykoli přístup v reálném čase k:
a)
veškerým údajům uvedeným v čl. 144 odst. 1 tohoto nařízení;
b)
veškerým pracovním pravidlům definovaným pro systém potvrzování, s uvedením definice, příslušných právních předpisů a místa, kde jsou uloženy výsledky potvrzování;
c)
veškerým výsledkům potvrzování a následným opatřením spolu s označením, zda byl údaj opraven, a případně s odkazem na příslušné řízení pro porušení právních předpisů.
2. Členské státy zajistí, aby údaje uvedené v odst. 1 písm. a), b) a c) byly přístupné pro automatizovanou výměnu údajů prostřednictvím zabezpečených internetových služeb vymezených v článku 147 tohoto nařízení.
3. Tyto údaje musí být k dispozici ke stažení v souladu s formátem pro výměnu údajů a všemi prvky údajů vymezenými v příloze XII a ve formátu XML. Další položky údajů, které musí být přístupné a nejsou vymezeny v příloze XII, musí být k dispozici ve formátu vymezeném v příloze XXXII.
4. Komise nebo subjekt jí určený musí mít možnost stahovat za libovolné období a pro jakoukoli zeměpisnou oblast údaje uvedené v odstavci 1, které se týkají jednotlivého rybářského plavidla nebo seznamu rybářských plavidel.
5. Na odůvodněnou žádost Komise dotyčný členský stát neprodleně opraví údaje, u kterých Komise zjistila nesrovnalosti. Dotyčný členský stát o této opravě neprodleně informuje ostatní příslušné členské státy.
KAPITOLA II
Internetové stránky členských států
Článek 147
Provozování internetových stránek a internetových služeb
1. Pro účely úředních internetových stránek podle článků 115 a 116 nařízení o kontrolním režimu vytvoří členské státy internetové služby. Tyto internetové služby generují dynamický obsah v reálném čase na úředních internetových stránkách a poskytují automatický přístup k údajům. V případě potřeby přizpůsobí členské státy své stávající databáze nebo vytvoří databáze nové s cílem poskytnout požadovaný obsah internetových služeb.
2. Tyto internetové služby umožní Komisi a subjektu jí určenému kdykoli stahovat všechny dostupné údaje uvedené v článcích 148 a 149 tohoto nařízení. Tento automatizovaný mechanismus stahování je založen na protokolu a formátu pro elektronickou výměnu údajů uvedeném v příloze XII. Internetové služby musí být vytvořeny v souladu s mezinárodními normami.
3. Každá podstránka na úředních internetových stránkách uvedených v odstavci 1 obsahuje na levé straně menu, ve kterém jsou uvedeny hypertextové odkazy ke všem ostatním podstránkám. Ve spodní části podstránky je rovněž uvedena definice souvisejících internetových služeb.
4. Internetové služby a internetové stránky jsou nasazeny centralizovaným způsobem a poskytují pouze jeden unikátní přístupový bod pro každý členský stát.
5. Komise může stanovit společné normy, technické specifikace a postupy pro rozhraní internetových stránek, technicky slučitelné počítačové systémy a internetové služby mezi členskými státy, Komisí a subjektem jí určeným. Komise koordinuje proces vytváření těchto specifikací a postupů na základě konzultací s členskými státy.
Článek 148
Veřejně přístupné internetové stránky a internetové služby
1. Veřejně přístupná část internetových stránek obsahuje přehledovou stránku a jednotlivé podstránky. Veřejná stránka s přehledem obsahuje seznam hypertextových odkazů uvedených v čl. 115 písm. a) až g) nařízení o kontrolním režimu a odkazujících na podstránky poskytující informace vyjmenované v uvedeném článku.
2. Každá veřejná podstránka obsahuje alespoň jednu z položek informací uvedených v čl. 115 písm. a) až g) nařízení o kontrolním režimu. Podstránky jakož i související internetové služby musí obsahovat alespoň informace stanovené v příloze XXXIII.
Článek 149
Zabezpečené internetové stránky a internetové služby
1. Zabezpečená část internetových stránek obsahuje přehledovou stránku a jednotlivé podstránky. Zabezpečená stránka s přehledem obsahuje seznam hypertextových odkazů uvedených v čl. 116 odst. 1 písm. a) až h) nařízení o kontrolním režimu a odkazujících na podstránky poskytující informace vyjmenované v uvedeném článku.
2. Každá zabezpečená podstránka obsahuje alespoň jednu z položek informací uvedených v čl. 116 odst. 1 písm. a) až h) nařízení o kontrolním režimu. Podstránky jakož i související internetové služby musí obsahovat alespoň informace stanovené v příloze XXIV.
3. Zabezpečené internetové stránky i zabezpečené internetové služby využívají elektronické certifikáty uvedené v čl. 116 odst. 3 nařízení o kontrolním režimu.
HLAVA X
PROVÁDĚNÍ
KAPITOLA I
Vzájemná pomoc
Oddíl 1
Obecná ustanovení
Článek 150
Oblast působnosti
1. Tato kapitola stanoví podmínky, za nichž probíhá správní spolupráce mezi členskými státy navzájem, s třetími zeměmi, Komisí a subjektem jí určeným k zajištění účinného uplatňování nařízení o kontrolním režimu a tohoto nařízení. Nebrání členským státům v zavedení jiných forem správní spolupráce.
2. Tato kapitola neukládá členským státům povinnost poskytovat si vzájemně pomoc, pokud by to bylo na újmu jejich vnitrostátnímu právnímu systému, veřejnému pořádku, bezpečnosti či jiným základním zájmům. Před zamítnutím žádosti o pomoc konzultuje dožádaný členský stát žádající členský stát, aby určil, zda lze pomoc poskytnout částečně s výhradou zvláštních podmínek. Nelze-li žádosti o pomoc vyhovět, jsou o této skutečnosti neprodleně vyrozuměny žádající členský stát a Komise nebo subjekt jí určený s uvedením důvodů.
3. Touto kapitolou není dotčeno uplatňování pravidel v oblasti trestního řízení a vzájemné pomoci v trestních věcech v jednotlivých členských státech, včetně pravidel týkajících se utajení soudního vyšetřování.
Článek 151
Náklady
Členské státy hradí vlastní náklady na vyřízení žádosti o pomoc a vzdávají se veškerých nároků na proplacení výdajů, které vznikly při uplatňování této hlavy.
Článek 152
Jediný orgán
Jediný orgán uvedený v čl. 5 odst. 5 nařízení o kontrolním režimu působí jako jediný styčný úřad odpovědný za uplatňování této kapitoly.
Článek 153
Následná opatření
1. Pokud vnitrostátní orgány v reakci na žádost o pomoc podle této kapitoly nebo na základě výměny informací z vlastního podnětu rozhodnou o přijetí opatření, která lze provést pouze se souhlasem nebo na žádost soudního orgánu, sdělí dotyčnému členskému státu a Komisi nebo subjektu jí určenému veškeré informace o těchto opatřeních, které souvisí s porušením pravidel společné rybářské politiky.
2. Toto sdělení musí nejprve povolit soudní orgán, je-li toto povolení nutné podle vnitrostátních právních předpisů.
Oddíl 2
Informace bez předchozí žádosti
Článek 154
Informace bez předchozí žádosti
1. Pokud se určitý členský stát dozví o jakémkoli možném porušení pravidel společné rybářské politiky, zejména o závažných porušeních uvedených v čl. 90 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu, nebo má důvodné podezření, že k takovému porušení může dojít, neprodleně uvědomí ostatní dotčené členské státy a Komisi nebo subjekt jí určený. V oznámení jsou uvedeny veškeré nezbytné informace a toto oznámení je doručeno prostřednictvím jediného orgánu uvedeného v článku 152 tohoto nařízení.
2. Přijme-li členský stát v souvislosti s porušením předpisů uvedeným v odstavci 1 donucovací opatření, uvědomí ostatní dotčené členské státy a Komisi nebo subjekt jí určený prostřednictvím jediného orgánu uvedeného v článku 152 tohoto nařízení.
3. Veškerá oznámení podle tohoto článku je nutno učinit písemně.
Oddíl 3
Žádosti o pomoc
Článek 155
Definice
Pro účely tohoto oddílu se „žádostí o pomoc“ rozumí žádost zaslaná jedním členským státem jinému členskému státu nebo Komisí či subjektem jí určeným některému členskému státu, která se týká:
a)
informací včetně informací podle čl. 93 odst. 2 a 3 nařízení o kontrolním režimu;
b)
donucovacích opatření nebo
c)
doručení prostřednictvím správních orgánů.
Článek 156
Obecné požadavky
1. Žádající členský stát zajistí, aby veškeré žádosti o pomoc obsahovaly dostatečné informace, aby dožádaný členský stát mohl žádosti vyhovět, včetně případných důkazů, které lze získat na území žádajícího členského státu.
2. Žádosti o pomoc jsou omezeny na opodstatněné případy, kdy existuje přiměřený důvod pro domněnku, že došlo k porušení pravidel společné rybářské politiky, zejména k závažným porušením uvedeným v čl. 90 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu, a žádající členský stát není schopen získat požadované informace nebo přijmout požadovaná opatření vlastními prostředky.
Článek 157
Předávání žádostí a odpovědí
1. Žádosti zasílá pouze jediný orgán žádajícího členského státu nebo Komise nebo subjekt jí určený jedinému orgánu dožádaného členského státu. Stejným způsobem jsou sdělovány veškeré odpovědi.
2. Žádosti o vzájemnou pomoc a příslušné odpovědi se podávají písemně.
3. Jazyky použité při podávání žádostí a odpovědí dohodnou dotyčné jediné orgány před podáním žádosti. Nebylo-li dosaženo dohody, žádosti jsou předávány v úředním jazyce (jazycích) žádajícího členského státu a odpovědi v úředním jazyce (jazycích) dožádaného členského státu.
Článek 158
Žádosti o informace
1. Dožádaný členský stát na žádost žádajícího členského státu nebo Komise nebo subjektu jí určeného poskytne veškeré příslušné informace, které jsou nezbytné ke zjištění, zda došlo k porušení pravidel společné rybářské politiky, zejména k závažným porušením předpisů uvedeným v čl. 90 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu, nebo ke zjištění, zda existuje důvodné podezření, že by k nim mohlo dojít. Tyto informace jsou předávány prostřednictvím jediného orgánu uvedeného v článku 152 tohoto nařízení.
2. Dožádaný členský stát na žádost žádajícího členského státu nebo Komise nebo subjektu jí určeného provede příslušná správní šetření týkající se činností, které představují nebo o nichž se žádající členský stát domnívá, že představují porušení pravidel společné rybářské politiky, zejména závažná porušení uvedená v čl. 90 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu. Dožádaný členský stát sdělí výsledky tohoto správního šetření žádajícímu členskému státu a Komisi nebo subjektu jí určenému.
3. Na žádost žádajícího členského státu, Komise nebo subjektu jí určeného může dožádaný členský stát povolit, aby příslušný úředník žádajícího členského státu doprovázel úředníky dožádaného členského státu, Komise nebo subjektu jí určeného v průběhu správních šetření uvedených v odstavci 2. Pokud vnitrostátní předpisy v oblasti trestního řízení omezují určité úkony na úředníky výhradně určené vnitrostátními právními předpisy, úředníci žádajícího členského státu se na těchto úkonech nepodílejí. V žádném případě se neúčastní prohlídek prostor nebo úředního výslechu osob podle trestního práva. Úředníci žádajícího členského státu přítomní v dožádaném členském státě musí být schopni kdykoli předložit písemné oprávnění potvrzující jejich totožnost a úřední funkci.
4. Na žádost žádajícího členského státu mu dožádaný členský stát poskytne veškeré doklady nebo ověřené opisy, které má k dispozici a které se týkají porušení pravidel společné rybářské politiky nebo závažných porušení uvedených v čl. 90 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu.
5. Standardní formulář pro výměnu informací na základě žádosti je stanoven v příloze XXXIV.
Článek 159
Žádosti o donucovací opatření
1. Na základě důkazů podle článku 156 tohoto nařízení přijme dožádaný členský stát na žádost žádajícího členského státu, Komise nebo subjektu jí určeného neprodleně veškerá nezbytná donucovací opatření s cílem dosáhnout na svém území nebo v námořních vodách, které patří pod jeho svrchovanost nebo do jeho jurisdikce, ukončení porušování pravidel společné rybářské politiky nebo závažných porušení uvedených v čl. 90 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu.
2. Při přijímání donucovacích opatření uvedených v odstavci 1 může dožádaný členský stát konzultovat žádající členský stát, Komisi nebo subjekt jí určený.
3. Dožádaný členský stát informuje o přijatých opatřeních a jejich účinku žádající členský stát, ostatní dotčené členské státy, Komisi nebo subjekt jí určený prostřednictvím jediného orgánu uvedeného v článku 152 tohoto nařízení.
Článek 160
Lhůta pro odpověď na žádosti o informace a donucovací opatření
1. Dožádaný členský stát poskytne informace podle čl. 158 odst. 1 a čl. 159 odst. 3 tohoto nařízení co nejrychleji, nejpozději však do 4 týdnů ode dne obdržení žádosti. Dožádaný a žádající členský stát, Komise nebo subjekt jí určený mohou schválit jiné lhůty.
2. Není-li dožádaný členský stát schopen zaslat odpověď na žádost ve stanovené lhůtě, sdělí žádajícímu členskému státu, Komisi nebo subjektu jí určenému písemně důvod neposkytnutí odpovědi a uvede, do kdy bude podle svého názoru schopen odpovědět.
Článek 161
Žádosti o doručení prostřednictvím správních orgánů
1. Dožádaný členský stát na žádost žádajícího členského státu a v souladu se svými vnitrostátními pravidly upravujícími doručování podobných dokumentů a rozhodnutí doručí adresátovi veškeré dokumenty a rozhodnutí vydané v oblasti, na niž se vztahuje společná rybářská politika, zejména ohledně otázek upravených nařízením o kontrolním režimu nebo tímto nařízením, které pocházejí od správních orgánů žádajícího členského státu a mají být doručeny na území dožádaného členského státu.
2. Žádosti o doručení se podávají pomocí standardního formuláře stanoveného v příloze XXXV tohoto nařízení.
3. Dožádaný členský stát předá žádajícímu členskému státu svou odpověď neprodleně po doručení prostřednictvím jediného orgánu uvedeného v článku 152 tohoto nařízení. Odpověď se poskytuje pomocí standardního formuláře stanoveného v příloze XXXVI tohoto nařízení.
Oddíl 4
Vztahy s Komisí nebo subjektem jí určeným
Článek 162
Komunikace mezi členskými státy a Komisí nebo subjektem jí určeným
1. Každý členský stát sdělí Komisi nebo subjektu jí určenému co nejdříve poté, co je má k dispozici, informace, které považuje za důležité a které se týkají metod, postupů nebo zjištěných trendů, jež jsou používány nebo ohledně nichž existuje podezření z používání v případech porušení pravidel společné rybářské politiky, zejména při závažných porušeních uvedených v čl. 90 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu.
2. Komise nebo subjekt jí určený sdělí členským státům co nejdříve poté, co je získá, informace, které jim pomohou při vymáhání nařízení o kontrolním režimu nebo tohoto nařízení.
Článek 163
Koordinování Komisí nebo subjektem jí určeným
1. Pokud se členský stát dozví o činnostech, které představují nebo které se jeví jako porušení pravidel společné rybářské politiky, zejména jako závažná porušení uvedená v čl. 90 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu, a které mají zvláštní význam na úrovni Unie, sdělí Komisi nebo subjektu jí určenému co nejdříve důležité informace potřebné ke zjištění příslušných skutečností. Komise nebo subjekt jí určený tyto informace předá ostatním dotčeným členským státům.
2. Pro účely odstavce 1 se činnosti, které představují porušení pravidel společné rybářské politiky, zejména závažná porušení právních předpisů uvedená v čl. 90 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu, považují za zvláště významné na úrovni Evropské unie, zejména pokud:
a)
mají nebo by mohly mít spojitost v jednom nebo více členských státech nebo
b)
se členskému státu jeví jako pravděpodobné, že obdobné činnosti probíhají rovněž v jiných členských státech.
3. Pokud se Komise nebo subjekt jí určený domnívají, že se činnosti, jež představují porušení pravidel společné rybářské politiky, zejména závažná porušení právních předpisů uvedená v čl. 90 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu, uskutečňují v jednom či více členských státech, uvědomí o tom dotyčné členské státy, které co nejdříve provedou šetření. Dotyčné členské státy co nejdříve sdělí Komisi nebo subjektu jí určenému zjištění vyplývající z těchto šetření.
Oddíl 5
Vztahy s třetími zeměmi
Článek 164
Výměna informací s třetími zeměmi
1. Pokud členský stát obdrží informace od třetí země nebo regionální organizace pro řízení rybolovu, které jsou důležité pro účinné uplatňování nařízení o kontrolním režimu a tohoto nařízení, sdělí tyto informace prostřednictvím jediného orgánu ostatním členským státům, Komisi nebo subjektu jí určenému, pokud mu to dovolují dvoustranné dohody s touto třetí zemí nebo pravidla dotyčné regionální organizace pro řízení rybolovu.
2. Informace obdržené podle ustanovení této kapitoly mohou být členským státem sděleny třetí zemi nebo regionální organizaci pro řízení rybolovu prostřednictvím jeho jediného orgánu na základě dvoustranné dohody s touto třetí zemí nebo v souladu s pravidly dotyčné regionální organizace pro řízení rybolovu. Toto sdělení se uskuteční po konzultaci s členským státem, který informace původně poskytl, a v souladu s právními předpisy EU a jednotlivých členských států týkajícími se ochrany fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů.
3. Komise nebo subjekt jí určený může v rámci dohod o rybolovu uzavřených mezi Unií a třetími zeměmi nebo v rámci regionálních organizací pro řízení rybolovu či obdobných ujednání, jichž je Unie smluvní stranou nebo nesmluvní spolupracující stranou, sdělit příslušné informace týkající se porušení pravidel společné rybářské politiky nebo závažná porušení právních předpisů uvedená v čl. 90 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu ostatním stranám těchto dohod, organizací nebo ujednání s výhradou souhlasu členského státu, který informace poskytl.
KAPITOLA II
Povinnost podávat zprávy
Článek 165
Formát a lhůty pro zprávy
1. Při vypracování zprávy podávané jednou za pět let podle čl. 118 odst. 1 nařízení o kontrolním režimu používají členské státy údaje vymezené v příloze XXXVII.
2. Zprávu s uvedením pravidel použitých při vypracování zpráv o základních údajích podle čl. 118 odst. 4 nařízení o kontrolním režimu je nutno zaslat šest měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost. Členské státy zašlou novou zprávu, kdykoli se tato pravidla změní.
HLAVA XI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 166
Zrušení předpisů
1. Nařízení (EHS) č. 2807/83, nařízení (EHS) č. 3561/85, nařízení (EHS) č. 493/87, nařízení (EHS) č. 1381/87, nařízení (EHS) č. 1382/87, nařízení (EHS) č. 2943/95, nařízení (ES) č. 1449/98, nařízení (ES) č. 2244/2003, nařízení (ES) č. 1281/2005, nařízení (ES) č. 1042/2006, nařízení (ES) č. 1542/2007, nařízení (ES) č. 1077/2008 a nařízení (ES) č. 409/2009 se zrušují.
2. Nařízení (ES) č. 356/2005 se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2012.
3. Odkazy na zrušená nařízení se považují za odkazy na toto nařízení.
Článek 167
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie s výjimkou hlavy VII, která vstupuje v platnost dne 1. července 2011.
Hlava II kapitola III a hlava IV kapitola 1 se však použijí ode dne 1. ledna 2012. V souladu s čl. 124 písm. c) nařízení o kontrolním režimu a s předcházejícím odstavcem se hlava VII použije ode dne 1. ledna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 8. dubna 2011.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 404/2011
2011 m. balandžio 8 d.
kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, įgyvendinimo taisyklės
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantį reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantį reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (1), ypač į jo 6 straipsnio 5 dalį, 7 straipsnio 5 dalį, 8 straipsnio 1 dalį, 9 straipsnio 5 dalį, 14 straipsnio 10 dalį, 15 straipsnio 9 dalį, 16 straipsnio 2 dalį, 21 straipsnio 7 dalį, 22 straipsnio 7 dalį, 23 straipsnio 5 dalį, 24 straipsnio 8 dalį, 25 straipsnio 2 dalį, 32 straipsnį, 37 straipsnio 4 dalį, 40 straipsnio 6 dalį, 55 straipsnio 5 dalį, 58 straipsnio 9 dalį, 60 straipsnio 7 dalį, 61 straipsnį, 64 straipsnio 2 dalį, 72 straipsnio 5 dalį, 73 straipsnio 9 dalį, 74 straipsnio 6 dalį, 75 straipsnio 2 dalį, 76 straipsnio 4 dalį, 78 straipsnio 2 dalį, 79 straipsnio 7 dalį, 92 straipsnio 5 dalį, 103 straipsnio 8 dalį, 105 straipsnio 6 dalį, 106 straipsnio 4 dalį, 107 straipsnio 4 dalį, 111 straipsnio 3 dalį, 116 straipsnio 6 dalį, 117 straipsnio 4 dalį ir 118 straipsnio 5 dalį,
kadangi:
(1)
Reglamente (EB) Nr. 1224/2009 (toliau - Kontrolės reglamentas) numatyta, kad turi būti priimtos išsamios tam tikrų jo nuostatų įgyvendinimo taisyklės ir priemonės.
(2)
Siekiant užtikrinti nuoseklų šių išsamių taisyklių taikymą, reikia nustatyti tam tikrų sąvokų apibrėžtis.
(3)
Kontrolės reglamento 6 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad ES žvejybos laivas gali būti naudojamas gyviesiems vandens ištekliams eksploatuoti komerciniais tikslais tik tuo atveju, jei jis turi galiojančią žvejybos licenciją. Kontrolės reglamento 7 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad ES žvejybos laivui specifinę žvejybos veiklą leidžiama vykdyti tik tiek, kiek tos veiklos nurodyta galiojančiame žvejybos leidime. Tikslinga nustatyti bendras tokių žvejybos licencijų ir žvejybos leidimų išdavimo ir tvarkymo taisykles, kad būtų galima užtikrinti vienodus juose teikiamos informacijos standartus.
(4)
Kontrolės reglamento 8 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad žvejybos laivo kapitonas turi laikytis žvejybos laivų ir jų įrankių ženklinimo ir atpažinimo sąlygų bei apribojimų. Tokios sąlygos ir apribojimai taikomi ES vandenyse, todėl juos reikia nustatyti Europos Sąjungos lygmeniu.
(5)
Pagal Kontrolės reglamento 9 straipsnio 1 dalį valstybės narės naudoja palydovinę laivų stebėjimo sistemą, kuria veiksmingai stebi savo žvejybos laivų žvejybos veiklą, kur tie laivai bebūtų, ir tų valstybių narių vandenyse vykdomą žvejybos veiklą. Tikslinga bendras tokios sistemos specifikacijas nustatyti Europos Sąjungos lygmeniu. Tokiomis specifikacijomis visų pirma turėtų būti nustatytos palydovinio sekimo įrenginių charakteristikos, padėties duomenų perdavimo informacija ir taisyklės, taikytinos palydovinio sekimo įrenginių techninių gedimų arba neveikimo atvejais.
(6)
Kontrolės reglamento 14 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad ES žvejybos laivų, kurių bendras ilgis yra 10 metrų ar didesnis, kapitonai privalo žvejybos žurnale registruoti vykdomas operacijas. Reikia nustatyti, kokia informacija turi būti įrašoma į žvejybos žurnalus ir kokiu formatu.
(7)
Kontrolės reglamento 14 straipsnio 7 dalyje numatyta, kad laive laikomų ar apdorotų žuvų kiekį nurodydami kaip žuvų gyvąjį svorį, ES žvejybos laivų kapitonai turi taikyti ES lygmeniu nustatytus perskaičiavimo koeficientus. Todėl reikia nustatyti tokius perskaičiavimo koeficientus.
(8)
Kontrolės reglamento 15 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad ES žvejybos laivų, kurių bendras ilgis yra 12 metrų ar didesnis, kapitonai informaciją turi registruoti elektroninėmis priemonėmis. Tikslinga nustatyti šios informacijos pildymo ir perdavimo elektroniniu būdu reikalavimus ir nurodyti, kokiu formatu tai turi būti daroma.
(9)
Kontrolės reglamento 21 straipsnio 1 dalyje ir 23 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad ES žvejybos laivų, kurių bendras ilgis yra 10 metrų ar didesnis, kapitonai turi pildyti perkrovimo ir iškrovimo deklaracijas. Tikslinga nustatyti, kokia informacija turi būti įrašoma į šias deklaracijas, ir nurodyti jų teikimo detales.
(10)
Kontrolės reglamento 22 straipsnio 1 dalyje ir 24 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad perkrovimo ir iškrovimo deklaracijos turi būti pildomos ir perduodamos elektroninėmis priemonėmis. Tikslinga nustatyti šių duomenų įrašymo ir perdavimo elektroniniu būdu reikalavimus ir nurodyti, kokiu formatu tai turi būti daroma.
(11)
Kontrolės reglamento 16 straipsnio 1 dalyje ir 25 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad kiekviena valstybė narė, remdamasi atrankos duomenimis, turi stebėti žvejybos laivų, kuriems netaikomi žvejybos žurnalo ir iškrovimo deklaracijos reikalavimai, veiklą. Siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi vienodų atrankos standartų, išsamios taisyklės turėtų būti nustatytos Europos Sąjungos lygmeniu.
(12)
Kontrolės reglamento 37 straipsnyje numatyta, kad reikalingų ištaisomųjų priemonių Komisija turi imtis tada, kai Komisijai uždraudus žvejybą dėl to, kad valstybė narė ar valstybių narių grupė arba Europos Sąjunga tariamai išnaudojo savo turimas žvejybos galimybes, paaiškėja, kad iš tiesų valstybė narė savo žvejybos galimybių neišnaudojo. Reikia priimti tinkamas tokių žvejybos galimybių perskirstymo taisykles, atsižvelgiant į situacijas, kai Europos Sąjungai nustatytas arba nenustatytas bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK) arba kai dėl metinio žvejybos galimybių nustatymo tokio perskirstymo neleidžia atlikti aplinkybės.
(13)
Kontrolės reglamento 39-41 straipsniuose numatytos taisyklės, kuriomis užtikrinama, kad nebūtų viršijama žvejybos laivų variklio galia. Reikia nustatyti technines taisykles, pagal kurias būtų atliekamos atitinkamos šios srities sertifikavimo ir patikros procedūros.
(14)
Kontrolės reglamento 55 straipsnyje numatyta, kad valstybės narės turėtų užtikrinti, kad mėgėjų žvejyba būtų vykdoma taip, kad atitiktų bendrosios žuvininkystės politikos tikslus. Valstybės narės turėtų rinkti duomenis apie mėgėjų žvejybos metu sužvejotų išteklių, kuriems taikomas išteklių atkūrimo planas, kiekį. Jei tokia žvejyba turi didelę įtaką ištekliams, Taryba gali nuspręsti taikyti specifines valdymo priemones. Tikslinga nustatyti išsamias taisykles, pagal kurias būtų sudaromi atrankos planai, kad valstybės narės galėtų stebėti iš jų laivų vykdomos mėgėjų žvejybos metu sužvejojamų išteklių, kuriems taikomi atkūrimo planai, kiekį vandenyse, į kuriuos jos turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai.
(15)
Kad kontrolės režimas būtų visapusis, jis turėtų būti taikomas visai gamybos ir prekybos grandinei. Kontrolės reglamento 58 straipsnyje numatyta nuosekli atsekamumo sistema, kuria užtikrinama, kad visos žuvininkystės ir akvakultūros produktų partijos būtų atsekamos visuose gamybos, apdorojimo ir platinimo etapuose: nuo sužvejojimo ar surinkimo iki mažmeninės prekybos etapo. Reikia nustatyti bendras konkrečių produktų identifikavimo tvarkos taisykles.
(16)
Kontrolės reglamento 60 straipsnyje numatyta, kad visi žuvininkystės produktai turi būti sveriami naudojant kompetentingų institucijų patvirtintas sistemas, išskyrus atvejus, kai valstybė narė yra priėmusi Komisijos patvirtintą atrankos planą. Visose valstybėse narėse reikia nustatyti bendras taisykles, pagal kurias būtų sveriami švieži ir užšaldyti žuvininkystės produktai, taip pat taisykles, pagal kurias būtų sveriami perkrauti žuvininkystės produktai, ir taisykles, pagal kurias žuvininkystės produktai būtų sveriami juos išvežus iš iškrovimo vietos.
(17)
Kontrolės reglamento 61 straipsnyje numatyta galimybė žuvininkystės produktus sverti juos išvežus su sąlyga, kad atitinkama valstybė narė yra priėmusi kontrolės planą, arba, jei žuvininkystės produktai išvežami į kitą valstybę narę, su sąlyga, kad susijusios valstybės narės yra priėmusios bendrą kontrolės programą, kuri yra patvirtinta Komisijos ir grindžiama Komisijos priimta rizikos vertinimu grindžiama metodika. Reikia apibrėžti šią rizikos vertinimu grindžiamą metodiką.
(18)
Atlantinių silkių, atlantinių skumbrių ir paprastųjų stauridžių žvejyba turi specifinių bruožų. Todėl, siekiant atsižvelgti į šiuos bruožus, tikslinga nustatyti specialiąsias svėrimo ir susijusių procedūrų taisykles.
(19)
Kontrolės reglamento 64 straipsnyje numatyta, kad turi būti priimtos išsamios taisyklės, pagal kurias būtų nustatomas pardavimo pažymų turinys. Tokias taisykles tikslinga įtraukti į šį reglamentą.
(20)
Kontrolės reglamento 71 ir 72 straipsniuose numatyta, kad valstybės narės ES vandenyse vykdo priežiūrą ir imasi reikalingų priemonių, jei stebėjimo duomenys neatitinka jų turimos informacijos. Reikia nustatyti bendras priežiūros ataskaitos turinio taisykles ir tokios ataskaitos perdavimo priemones.
(21)
Kontrolės reglamento 73 straipsnyje numatyta galimybė Tarybai nustatyti kontroliuojančių stebėtojų programas, taip pat bendrais bruožais išdėstyti reikalavimai kontroliuojantiems stebėtojams ir užduotys, kurias jie turi atlikti žvejybos laive. Todėl turėtų būti parengtos išsamios kontroliuojančių stebėtojų dislokacijos ir jų pareigų nustatymo taisyklės.
(22)
Pagal Kontrolės reglamento VII antraštinės dalies I skyrių turi būti nustatytos inspektavimo vykdymo taisyklės, kad būtų galima paspartinti valstybių narių vykdomos kontrolės veiklos standartizavimo procesą. Turėtų būti nustatytos taisyklės, kuriomis būtų apibrėžiamas už inspektavimą atsakingų pareigūnų elgesys, ir valstybėms narėms taikytini įpareigojimai, susiję su jų pareigūnų, įgaliotų atlikti tokį inspektavimą, elgesiu. Taip pat turėtų būti išaiškinta, kokios yra operatorių pareigos, kai atliekamas inspektavimas. Be to, reikia nustatyti bendrus principus, taikytinus inspektavimo procedūroms jūroje, uoste, vežant ir prekybos vietose, taip pat principus, susijusius su inspektavimo ataskaitomis ir jų perdavimo tvarka.
(23)
Kontrolės reglamento 79 straipsnyje numatyta, kad Sąjungos inspektoriai gali atlikti inspektavimą ES vandenyse ir ES žvejybos laivuose, kurie plaukioja ne ES vandenyse. Tikslinga nustatyti Sąjungos inspektorių skyrimo taisykles, jų užduotis ir įpareigojimus, taip pat tai, kokio pobūdžio tolesni veiksmai turėtų būti nurodomi jų ataskaitose.
(24)
Kontrolės reglamento 92 straipsnyje numatyta už sunkius pažeidimus taikytina taškų sistema, kuria siekiama užtikrinti, kad būtų laikomasi bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių ir kad visuose ES vandenyse būtų sudaromos vienodos veiklos sąlygos. Kad šį tikslą būtų galima pasiekti, Europos Sąjungos lygmeniu reikia nustatyti bendras tokios taškų sistemos taikymo taisykles ir nurodyti, kiek taškų skiriama už kiekvieną sunkų pažeidimą.
(25)
Remiantis Kontrolės reglamento 5 straipsnio 6 dalimi ir 103 straipsniu, finansinė parama pagal 2006 m. liepos 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1198/2006 dėl Europos žuvininkystės fondo (2) ir 2006 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 861/2006, nustatantį Bendrijos finansines priemones, skirtas bendrai žuvininkystės politikai ir jūrų teisei įgyvendinti (3), skiriama tik tuo atveju, jei valstybės narės vykdo savo įsipareigojimus žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir kontrolės srityse, o Komisija tam tikromis sąlygomis gali nuspręsti sustabdyti ir nutraukti tokios finansinės paramos teikimą. Reikia nustatyti išsamias tokių priemonių taikymo taisykles.
(26)
Kontrolės reglamento 107 straipsnyje numatyta, kad valstybei narei nesilaikant taisyklių, susijusių su ištekliais, kuriems taikomi daugiamečiai planai, kai dėl to gali kilti didelė grėsmė šių išteklių išsaugojimui, Komisija gali atlikti išskaitymus iš tai valstybei narei skirtų kvotų. Todėl reikėtų parengti taisykles, pagal kurias būtų nustatomas tokių išskaitymų dydis, atsižvelgiant į minėto nesilaikymo pobūdį, jo poveikio mastą ir grėsmės ištekliams lygį.
(27)
Kontrolės reglamento XII antraštinės dalies I skyriuje nustatytos taisyklės, pagal kurias turi būti tvarkomi pagal tą reglamentą užregistruoti duomenys, įskaitant valstybių narių įpareigojimą sukurti kompiuterinę duomenų bazę, įdiegti patvirtinimo sistemą ir parengti nuostatas dėl prieigos prie tokių duomenų ir keitimosi jais. Reikia parengti bendras taisykles, kuriomis būtų nustatyta tokių duomenų apdorojimo tvarka ir užtikrinama Komisijos prieiga prie jų ir kuriose būtų išdėstyti keitimosi duomenimis reikalavimai.
(28)
Kontrolės reglamento 110 straipsnyje kalbama apie galimybę Komisijai arba jos paskirtai įstaigai nuotoliniu būdu prieiti prie kompiuterinių laikmenų, kuriose laikomi valstybių narių žvejybos stebėjimo centrų užregistruoti duomenys. Siekiant užtikrinti tokią prieigą, tikslinga nustatyti aiškias taikytinų sąlygų ir tvarkos taisykles.
(29)
Kontrolės reglamento 114-116 straipsniuose numatyta, kad valstybės narės turi sukurti oficialias tinklavietes. Siekiant užtikrinti, kad prieiga prie jų būtų vienoda visose valstybėse narėse, tikslinga ES lygmeniu nustatyti su tokiomis tinklavietėmis susijusias taisykles.
(30)
Kontrolės reglamento 117 straipsnyje numatyta sukurti savitarpio pagalbos sistemą, kad būtų galima užtikrinti valstybių narių ir Komisijos administracinį bendradarbiavimą. Toks administracinis bendradarbiavimas labai svarbus siekiant užtikrinti, kad Europos Sąjungoje būtų sudarytos vienodos veiklos sąlygos, kad neteisėta veikla būtų tinkamai tiriama ir kad būtų taikomos atitinkamos sankcijos. Todėl turėtų būti parengtos sistemingo keitimosi informacija, atliekamo pateikus prašymą ar savanoriškai, taisyklės ir tokios taisyklės, kuriose būtų numatyta galimybė kitos valstybės narės prašyti taikyti vykdymo užtikrinimo priemones ir pateikti administracinį pranešimą.
(31)
Asmenų apsauga valstybėms narėms tvarkant asmens duomenis reglamentuojama 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (4). Asmenų apsauga Komisijai tvarkant asmens duomenis reglamentuojama 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (5), visų pirma kai tai susiję su tvarkymo konfidencialumo ir saugumo reikalavimais, asmens duomenų perdavimu iš valstybių narių nacionalinių sistemų Komisijai, tvarkymo teisėtumu ir duomenų subjektų teisėmis gauti informaciją, susipažinti su savo asmens duomenimis ir juos ištaisyti.
(32)
Siekiant palengvinti žuvininkystės kontrolės sistemos diegimą, visos išsamios taisyklės turėtų būti išdėstytos viename reglamente. Todėl turėtų būti panaikinti šie Komisijos reglamentai:
-
Reglamentas (EEB) Nr. 2807/83 (6), nustatantis išsamias informacijos apie valstybių narių žuvies sugavimus registravimo taisykles,
-
Reglamentas (EEB) Nr. 3561/85 (7) dėl informacijos apie žvejybos veiklos tikrinimus, kuriuos atlieka nacionalinės kontrolės institucijos,
-
Reglamentas (EEB) Nr. 493/87 (8), nustatantis išsamias nuostolių, padarytų sustabdžius tam tikrą žvejybos veiklą, atlyginimo taisykles,
-
Reglamentas (EEB) Nr. 1381/87 (9), nustatantis išsamias žvejybos laivų ženklinimo ir jų dokumentacijos taisykles,
-
Reglamentas (EEB) Nr. 1382/87 (10), nustatantis išsamias žvejybos laivų tikrinimo taisykles,
-
Reglamentas (EB) Nr. 2943/95 (11), nustatantis išsamias taisykles Tarybos reglamentui (EB) Nr. 1627/94, nustatančiam bendrąsias nuostatas dėl specialių žvejybos leidimų, taikyti,
-
Reglamentas (EB) Nr. 1449/98 (12), nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2847/93 taikymo pranešimams apie žvejybos pastangas taisykles,
-
Reglamentas (EB) Nr. 356/2005 (13), nustatantis išsamias pasyviųjų žvejybos įrankių ir sijinių tralų ženklinimo ir identifikavimo taisykles,
-
Reglamentas (EB) Nr. 2244/2003 (14), nustatantis išsamias nuostatas dėl palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemų,
-
Reglamentas (EB) Nr. 1281/2005 (15) dėl žvejybos licencijų valdymo ir būtinos minimalios informacijos jose,
-
Reglamentas (EB) Nr. 1042/2006 (16), nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką 28 straipsnio 3 ir 4 dalių įgyvendinimo taisykles,
-
Reglamentas (EB) Nr. 1542/2007 (17) dėl atlantinių silkių, atlantinių skumbrių ir paprastųjų stauridžių iškrovimo ir svėrimo procedūros,
-
Reglamentas (EB) Nr. 1077/2008 (18), kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1966/2006 dėl duomenų apie žvejybos veiklą elektroninio registravimo ir perdavimo bei dėl nuotolinio aptikimo priemonių įgyvendinimo taisyklės ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1566/2007, ir
-
Reglamentas (EB) Nr. 409/2009 (19), kuriuo nustatomi perskaičiavimo koeficientai ir pateikimo formų kodai, naudojami Bendrijoje perdirbtų žuvų svoriui perskaičiuoti į žuvų gyvąjį svorį, ir kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 2807/83.
(33)
Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Žuvininkystės ir akvakultūros vadybos komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I ANTRAŠTINĖ DALIS
BENDROSIOS NUOSTATOS
TAIKYMO SRITIS
1 straipsnis
Dalykas
Šiame reglamente išdėstytos išsamios Kontrolės reglamentu nustatytos Europos Sąjungos kontrolės sistemos taikymo taisyklės.
2 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame reglamente vartojamų sąvokų apibrėžtys:
1)
ES žvejybos laivas - laivas, apibrėžtas Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 (20) 3 straipsnio d punkte;
2)
ES vandenys - vandenys, apibrėžti Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 3 straipsnio a punkte;
3)
žvejybos licencijos turėtojas - fizinis arba juridinis asmuo, kuriam išduota Kontrolės reglamento 6 straipsnyje nurodyta žvejybos licencija;
4)
Sąjungos inspektoriai - inspektoriai, apibrėžti Kontrolės reglamento 4 straipsnio 7 dalyje;
5)
žuvų suburiamieji įrenginiai - žuvims pritraukti skirti jūros paviršiuje plūduriuojantys arba įtvirtinti įrenginiai;
6)
pasyviosios žvejybos įrankiai - žvejybos įrankiai, kuriais žvejojant nebūtina užtikrinti jų judėjimo:
a)
žiauniniai tinklai, pinklieji tinklai, sieniniai tinklai, gaudyklės;
b)
dreifuojamieji žiauniniai tinklai ir dreifuojamieji sieniniai tinklai, prie kurių visų gali būti tvirtinami inkaravimo, plūdrieji ir navigaciniai įrankiai;
c)
ūdos, meškerės, dugninės ir tinklinės gaudyklės;
7)
sijinis tralas - traukiamasis tralas, kurio anga horizontaliai atveriama sija ar panašiu įtaisu, nesvarbu, ar traukiant jūros dugnu ta anga vertikaliai atveriama naudojant plūdes ar ne;
8)
laivų stebėjimo sistema (LSS), nurodyta Kontrolės reglamento 9 straipsnio 1 dalyje, - palydovinė žvejybos laivų stebėjimo sistema, per kurią žuvininkystės institucijos reguliariai gauna laivų buvimo vietos, kurso ir greičio duomenis;
9)
palydovinio sekimo įrenginys, nurodytas Kontrolės reglamento 4 straipsnio 12 dalyje, - žvejybos laive sumontuotas įrenginys, kuriuo laivo padėties ir susiję duomenys pagal teisės aktais nustatytus reikalavimus automatiškai perduodami žvejybos stebėjimo centrui ir kuris leidžia bet kada aptikti ir atpažinti žvejybos laivą;
10)
žvejybos reisas - žvejybos laivo kelionė, kurios metu laivas vykdo žvejybos veiklą; jis prasideda laivui išplaukus iš uosto ir baigiasi laivui atvykus į uostą;
11)
žvejybos operacija - visų rūšių veikla, susijusi su žuvų ieškojimu, aktyviosios žvejybos įrankių nuleidimu, traukimu bei iškėlimu, pasyviosios žvejybos įrankių statymu, įmirkymu, ištraukimu bei perstatymu ir sužvejotų žuvų išėmimu iš žvejybos įrankių, laikymo tinklų ar perkėlimu iš transportavimo narvų į tukinimo ir auginimo narvus;
12)
elektroninis žvejybos žurnalas - žvejybos laivo kapitono kompiuterinėmis priemonėmis registruojama informacija apie žvejybos operaciją, perduodama valstybių narių valdžios institucijoms;
13)
produkto pateikimas - žuvininkystės produkto arba jo dalies apdorojimo apibūdinimas pagal I priede pateiktus kodus ir apibūdinimus;
14)
Europos žuvininkystės kontrolės agentūra - agentūra, apibrėžta Tarybos reglamento (EB) Nr. 768/2005 (21) 1 straipsnyje;
15)
stebėjimas - žvejybos laivo stebėjimas, kurį atlieka bet kuri kompetentinga valstybės narės institucija;
16)
neskelbtina komercinė informacija - informacija, kurią atskleidus gali būti pakenkta operatoriaus komerciniams interesams;
17)
kompiuterinė tvirtinimo sistema - sistema, kurios funkcija - tikrinti, ar visi valstybių narių duomenų bazėse užregistruoti duomenys yra tikslūs, išsamūs ir pateikti laikantis terminų;
18)
saityno paslauga - programinės įrangos sistema, suprojektuota įvairių kompiuterių sąveikai tinkle užtikrinti.
II ANTRAŠTINĖ DALIS
BENDROSIOS PATEKIMO Į VANDENIS IR NAUDOJIMOSI IŠTEKLIAIS SĄLYGOS
I SKYRIUS
Žvejybos licencijos
3 straipsnis
Žvejybos licencijų išdavimas ir tvarkymas
1. Kontrolės reglamento 6 straipsnyje nurodyta žvejybos licencija galioja tik vienam ES žvejybos laivui.
2. Kontrolės reglamento 6 straipsnyje nurodytas žvejybos licencijas valstybės narės savo žvejybos laivams išduoda, tvarko ir panaikina šiame reglamente nustatyta tvarka.
3. Kontrolės reglamento 6 straipsnyje nurodytose žvejybos licencijose pateikiama bent II priede nurodyta informacija.
4. Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1281/2005 išduotos žvejybos licencijos laikomos žvejybos licencijomis, išduotomis pagal šį reglamentą, jei jose pateikiama šio straipsnio 3 dalyje reikalaujama privaloma informacija.
5. Žvejybos licencija laikoma galiojančia tik jei laikomasi visų sąlygų, kurių pagrindu ji išduota.
6. Jei žvejybos licencija laikinai sustabdoma arba panaikinama visam laikui, vėliavos valstybės narės institucijos nedelsdamos apie tai informuoja žvejybos licencijos turėtoją.
7. Bendri pajėgumai (išreikšti GT ir kW), atitinkantys valstybės narės išduotas žvejybos licencijas, niekada neviršija didžiausių tos valstybės narės žvejybos pajėgumų, nustatytų pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 12 ir 13 straipsnius, Komisisjos reglamentą (EB) Nr. 1438/2003 (22), Tarybos reglamentą (EB) Nr. 639/2004 (23) ir Komisisjos reglamentą (EB) Nr. 2104/2004 (24).
II SKYRIUS
Žvejybos leidimai
4 straipsnis
Žvejybos leidimai
1. Kontrolės reglamento 7 straipsnyje nurodytas žvejybos leidimas galioja tik vienam ES žvejybos laivui.
2. Kontrolės reglamento 7 straipsnyje nurodytuose žvejybos leidimuose pateikiama bent III priede nurodyta informacija. Vėliavos valstybė narė užtikrina, kad žvejybos leidime pateikiama informacija būtų tiksli ir atitiktų bendrosios žuvininkystės politikos taisykles.
3. Pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1627/94 (25) išduoti specialūs žvejybos leidimai laikomi žvejybos leidimais, išduotais pagal šį reglamentą, jei juose pateikiama šio straipsnio 2 dalyje reikalaujama privaloma informacija.
4. 2 dalyje nurodytas žvejybos leidimas ir šio reglamento 3 straipsnio 2 dalyje nurodyta žvejybos licencija gali būti pateikiami tame pačiame dokumente.
5. Nepažeidžiant specialiųjų taisyklių, ES žvejybos laivai, kurių bendras ilgis yra mažesnis kaip 10 metrų ir kurie žvejoja tik savo vėliavos valstybių narių teritoriniuose vandenyse, atleidžiami nuo prievolės turėti žvejybos leidimą.
6. Šio reglamento 3 straipsnio 2 ir 5 dalys taikomos atitinkamai.
5 straipsnis
Žvejybos leidimų sąrašas
1. Nepažeidžiant specialiųjų taisyklių, pradėjus veikti Kontrolės reglamento 114 straipsnyje nurodytoms tinklavietėms, ne vėliau kaip iki 2012 m. sausio 1 d., valstybės narės savo oficialių tinklaviečių saugiojoje dalyje užtikrina prieigą prie savo žvejybos laivų, kuriems išduoti Kontrolės reglamento 7 straipsnyje nurodyti žvejybos leidimai, sąrašo, kol šie žvejybos leidimai dar neįsigaliojo. Jei valstybės narės daro sąrašo pakeitimų, sąrašas atnaujinamas tiems pakeitimams dar neįsigaliojus.
2. Laikotarpiu nuo 2011 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d. Komisijai paprašius valstybės narės užtikrina jai prieigą prie savo žvejybos laivų, kuriems 2011 metams išduoti žvejybos leidimai, sąrašo. Jos informuoja Komisiją apie visus sąrašo pakeitimus tiems pakeitimams dar neįsigaliojus.
III SKYRIUS
ES žvejybos laivų ir jų įrankių ženklinimas ir atpažinimas
1 skirsnis
Žvejybos laivų ženklinimas ir atpažinimas
6 straipsnis
Žvejybos laivų ženklinimas
ES žvejybos laivas ženklinamas taip:
a)
ES žvejybos laivo registracijos uosto arba rajono raidė(-s) ir laivo registracijos skaitmuo (-enys) abiejuose laivapriekio šonuose užrašomi dažais arba kitaip nurodomi kuo aukščiau virš vandens, kad būtų aiškiai matomi iš jūros ir oro, fonui, kuriame užrašomi ar kitaip nurodomi, kontrastinga spalva;
b)
ant ilgesnių kaip 10 metrų, bet trumpesnių kaip 17 metrų ES žvejybos laivų mažiausias raidžių ir skaitmenų aukštis - 25 cm, o mažiausias linijos storis - 4 cm. Ant 17 metrų arba ilgesnių ES žvejybos laivų mažiausias raidžių ir skaitmenų aukštis - 45 cm, o mažiausias linijos storis - 6 cm;
c)
vėliavos valstybė gali reikalauti, kad ant laivo vairinės viršaus fonui kontrastinga spalva būtų užrašomas tarptautinis radijo šaukinys (angl. IRCS) arba išorės registracijos raidės ir skaitmenys taip, kad būtų aiškiai matomi iš oro;
d)
kontrastingos spalvos - balta ir juoda;
e)
išorės registracijos raidės ir skaitmenys, užrašyti dažais arba kitaip nurodyti ant ES žvejybos laivo korpuso, negali būti pašalinami, ištrinami, keičiami, neįskaitomi, uždengti ar paslėpti.
7 straipsnis
ES žvejybos laive laikomi dokumentai
1. 10 metrų arba ilgesnio ES žvejybos laivo kapitonas laive laiko valstybės narės, kurioje laivas registruotas, kompetentingos institucijos išduotus dokumentus, kuriuose nurodoma bent tokia informacija apie laivą:
a)
pavadinimas (jei yra);
b)
laivo registracijos uosto arba rajono raidė (-s) ir laivo registracijos numeris (-iai);
c)
tarptautinis radijo šaukinys (jei yra);
d)
laivo savininko (-ų) ir, jei taikoma, frachtuotojo (-ų) vardas (-ai), pavardė (-s) ir adresas (-ai);
e)
bendras ilgis, varomojo variklio galia, bendra talpa ir tų ES žvejybos laivų, kurie pradėti naudoti po 1987 m. sausio 1 d., naudojimo pradžios data.
2. 17 metrų arba ilgesnio ES žvejybos laivo su patalpomis žuvims laikyti kapitonas laive laiko tikslius laive įrengtų patalpų žuvims laikyti brėžinius su aprašu ir informacija apie visus patekimo taškus ir talpą kubiniais metrais.
3. ES laivo su atšaldyto arba šaldyto jūros vandens talpyklomis kapitonas laive laiko atitinkantį tikrovę dokumentą, kuriame nurodoma talpyklų kalibracija kubiniais metrais 10 cm intervalais.
4. 2 ir 3 dalyse nurodytus dokumentus patvirtina vėliavos valstybės narės kompetentinga institucija. Visus 1-3 dalyse nurodytuose dokumentuose pateikiamos informacijos pakeitimus patvirtina vėliavos valstybės narės kompetentinga institucija.
5. Šiame straipsnyje nurodyti dokumentai pateikiami kontrolės ir inspektavimo tikslais pareigūnų prašymu.
2 skirsnis
Žvejybos įrankių ir motorlaivių ženklinimas ir atpažinimas
8 straipsnis
Motorlaivių ir žuvų suburiamųjų įrenginių ženklinimas
Visi ES žvejybos laivų gabenami motorlaiviai ir žuvų suburiamieji įrenginiai ženklinami ES žvejybos laivo (-ų), kuris (-ie) juos naudoja, išorės registracijos raidėmis ir skaitmenimis.
9 straipsnis
Pasyviosios žvejybos įrankiams ir sijiniams tralams taikomos bendrosios taisyklės
1. Šio reglamento 9-12 straipsnių nuostatos taikomos ES žvejybos laivams, žvejojantiems visuose ES vandenyse, o šio reglamento 13-17 straipsnių nuostatos - laivams, žvejojantiems ES vandenyse, prasidedančiuose 12 jūrmylių atstumu nuo pakrantės valstybių narių bazinių linijų.
2. ES vandenyse, kaip nurodyta 1 dalyje, žvejoti pasyviosios žvejybos įrankiais draudžiama, jei plūdurai ir sijiniai tralai nėra paženklinti ir negali būti atpažinti taip, kaip reikalaujama šio reglamento 10-17 straipsnių nuostatomis.
3. ES vandenyse, kaip nurodyta 1 dalyje, laive draudžiama turėti:
a)
sijinio tralo sijas, kurios nepaženklintos išorės registracijos raidėmis ir skaitmenimis pagal šio reglamento 10 straipsnį;
b)
pasyviosios žvejybos įrankius, kurie nepaženklinti pagal šio reglamento 11 straipsnio 2 dalį;
c)
plūdurus, kurie nepaženklinti pagal šio reglamento 13 straipsnio 2 dalį.
10 straipsnis
Sijiniams tralams taikomos taisyklės
ES žvejybos laivo kapitonas ar jo atstovas užtikrina, kad kiekvieno surinkto sijinio tralo, esančio laive arba naudojamo žvejybai, sijos būtų aiškiai paženklintos to žvejybos laivo išorės registracijos raidėmis ir skaitmenimis.
11 straipsnis
Pasyviosios žvejybos įrankiams taikomos taisyklės
1. ES žvejybos laivo kapitonas ar jo atstovas užtikrina, kad kiekvienas pasyviosios žvejybos įrankis, esantis laive arba naudojamas žvejybai, būtų aiškiai paženklintas ir atpažįstamas pagal šio straipsnio nuostatas.
2. Ant žvejybos laivo, kuriam įrankiai priklauso, korpuso nurodytais išorės registracijos raidėmis ir skaitmenimis visi pasyviosios žvejybos įrankiai ženklinami tokiose vietose:
a)
jei tai tinklai - žymoje, tvirtinamoje ant viršutinės pirmos eilės;
b)
jei tai meškerės ir ūdos - žymoje ant kontakto su švartavimosi plūduru vietos;
c)
jei tai dugninės ir tinklinės gaudyklės - žymoje, tvirtinamoje prie dugninio troso;
d)
jei tai ilgesni kaip viena jūrmylė pasyviosios žvejybos įrankiai - pagal a, b ir c punktus tvirtinamose žymose vienodais, ne didesniais kaip viena jūrmylė atstumais taip, kad jokia ilgesnio kaip viena jūrmylė pasyviosios žvejybos įrankio dalis neliktų nepaženklinta.
12 straipsnis
Žymoms taikomos taisyklės
1. Kiekviena žyma yra:
a)
pagaminta iš tvarios medžiagos;
b)
saugiai pritvirtinta prie įrankio;
c)
ne mažiau kaip 65 mm pločio;
d)
ne mažiau kaip 75 mm ilgio.
2. Žyma negali būti pašalinama, ištrinama, pakeičiama, neįskaitoma, uždengiama ar paslepiama.
13 straipsnis
Plūdurams taikomos taisyklės
1. ES žvejybos laivo kapitonas ar jo atstovas užtikrina, kad du įrankio galiniai nurodomieji plūdurai ir tarpiniai nurodomieji plūdurai, įtaisyti taip, kaip nurodyta IV priede, būtų pritvirtinti prie kiekvieno žvejybai naudojamo pasyviosios žvejybos įrankio ir išdėstomi pagal šio skirsnio nuostatas.
2. Ant ES žvejybos laivo, kuriam plūdurai priklauso ir kuris tuos plūdurus išdėsto, korpuso nurodytais išorės registracijos raidėmis ir skaitmenimis visi galiniai ir tarpiniai nurodomieji plūdurai ženklinami taip:
a)
raidės ir skaitmenys nurodomi kuo aukščiau virš vandens, kad būtų aiškiai matomi;
b)
fonui, kuriame tos raidės ir skaitmenys nurodomi, kontrastinga spalva.
3. Ant nurodomojo plūduro nurodytos raidės ir skaitmenys negali būti ištrinami, keičiami ar tapti neįskaitomi.
14 straipsnis
Virvėms taikomos taisyklės
1. Su pasyviosios žvejybos įrankiu plūdurus jungiančios virvės yra pagamintos iš panardinamosios medžiagos arba prie jų yra prikabinamas svoris.
2. Su kiekvienu įrankiu galinius nurodomuosius plūdurus jungiančios virvės yra pritvirtinamos įrankio galuose.
15 straipsnis
Galiniams nurodomiesiems plūdurams taikomos taisyklės
1. Galiniai nurodomieji plūdurai yra išdėstomi taip, kad bet kada būtų galima nustatyti kiekvieną įrankio galą.
2. Kiekvieno galinio nurodomojo plūduro stiebo aukštis, matuojamas nuo plūdės viršaus iki apatinės vėliavos žemesniojo krašto, yra ne mažesnis kaip 1 m virš jūros lygio.
3. Galiniai nurodomieji plūdurai yra spalvoti, tačiau negali būti raudoni ar žali.
4. Kiekvieną galinį nurodomąjį plūdurą sudaro:
a)
viena arba dvi stačiakampio formos vėliavos; kai ant to paties plūduro reikia iškelti dvi vėliavas, atstumas tarp jų - ne mažesnis kaip 20 cm; to paties žvejybos įrankio galus žyminčios vėliavos yra tokios pat spalvos, bet ne baltos, ir tokio pat dydžio;
b)
vienas arba du žiburiai, kurie yra geltoni ir blykčioja kas penkios sekundės (F1 Y 5s) ir kuriuos galima matyti mažiausiai dviejų jūrmylių atstumu;
5. Ant kiekvieno galinio nurodomojo plūduro viršūnės gali būti ženklas su viena ar dviem ruožuotomis švytinčiomis juostomis, kurios yra ne raudonos ir ne žalios ir kurių plotis - ne mažesnis kaip 6 cm.
16 straipsnis
Galinių nurodomųjų plūdurų tvirtinimo taisyklės
1. Galiniai nurodomieji plūdurai prie pasyviosios žvejybos įrankio tvirtinami taip:
a)
ant vakariniame sektoriuje (kompaso pusapskritimis nuo pietų iki šiaurės per vakarus) esančio plūduro pritvirtinamos dvi vėliavos, dvi ruožuotos švytinčios juostos, du žiburiai ir žyma pagal šio reglamento 12 straipsnį;
b)
ant rytiniame sektoriuje (kompaso pusapskritimis nuo šiaurės iki pietų per rytus) esančio plūduro pritvirtinama viena vėliava, viena ruožuota švytinti juosta, vienas žiburys ir žyma pagal šio reglamento 12 straipsnį.
2. Žymoje nurodoma šio reglamento 13 straipsnio 2 dalyje nurodyta informacija.
17 straipsnis
Tarpiniai nurodomieji plūdurai
1. Prie ilgesnių kaip penkios jūrmylės pasyviosios žvejybos įrankių tarpiniai nurodomieji plūdurai tvirtinami taip:
a)
tarpiniai nurodomieji plūdurai išdėstomi ne didesniais kaip penkių jūrmylių atstumais taip, kad jokia penkių jūrmylių ilgio ar ilgesnė žvejybos įrankio dalis neliktų nepažymėta;
b)
ant tarpinių nurodomųjų plūdurų įtaisomi blykčiojantys žiburiai, kurie yra geltoni ir blykčioja kas penkios sekundės (F1 Y 5s) ir kuriuos galima matyti mažiausiai dviejų jūrmylių atstumu. Jų charakteristikos tokios pačios kaip ir rytiniame sektoriuje esančio galinio nurodomojo plūduro, išskyrus tai, kad jų vėliavos yra baltos spalvos.
2. Nukrypstant nuo 1 dalies, tarpiniai nurodomieji plūdurai Baltijos jūroje pritvirtinami prie ilgesnių kaip viena jūrmylė pasyviosios žvejybos įrankių. Tarpiniai nurodomieji plūdurai išdėstomi ne didesniais kaip vienos jūrmylės atstumais taip, kad jokia vienos jūrmylės ilgio ar ilgesnė žvejybos įrankio dalis neliktų nepažymėta.
Tarpinių nurodomųjų plūdurų charakteristikos tokios pačios kaip ir rytiniame sektoriuje esančių galinių nurodomųjų plūdurų, išskyrus šias:
a)
vėliavos yra baltos spalvos;
b)
ant kas penkto tarpinio nurodomojo plūduro įtaisomas radiolokacinis atšvaitas, kurio atspindį galima matyti mažiausiai dviejų jūrmylių atstumu.
IV SKYRIUS
Laivų stebėjimo sistema
18 straipsnis
Reikalavimas ES žvejybos laivuose sumontuoti palydovinio sekimo įrenginius
1. Nepažeidžiant šio reglamento 25 straipsnio 3 dalies, ES žvejybos laivui, kuriam taikoma LSS, neleidžiama išplaukti iš uosto, jei jame nėra sumontuoto veikiančio palydovinio sekimo įrenginio.
2. ES žvejybos laivui esant uoste palydovinio sekimo įrenginys gali būti išjungiamas tik jei:
a)
vėliavos valstybės narės žvejybos stebėjimo centrui (ŽSC) ir pakrantės valstybės narės ŽSC pateiktas išankstinis pranešimas; ir
b)
kitoje ataskaitoje bus nurodyta, kad, palyginti su ankstesne ataskaita, ES žvejybos laivo padėtis nepasikeitė.
Vėliavos valstybės narės kompetentingos institucijos gali leisti a punkte nurodytą išankstinį pranešimą pakeisti automatiniu LSS pranešimu arba signalu, kurį generuoja sistema, nurodančiu, kad ES žvejybos laivas yra iš anksto nustatytame uosto geografiniame rajone.
3. Šis skyrius netaikomas ES žvejybos laivams, naudojamiems tik akvakultūros eksploatavimo tikslu.
19 straipsnis
Palydovinio sekimo įrenginių charakteristikos
1. ES žvejybos laivuose sumontuoti palydovinio sekimo įrenginiai užtikrina, kad į vėliavos valstybės narės ŽSC būtų reguliariais intervalais automatiškai perduodami tokio pobūdžio duomenys:
a)
žvejybos laivo atpažinimo duomenys;
b)
paskutinė žvejybos laivo geografinė buvimo vieta, nurodoma mažesne kaip 500 metrų paklaida ir 99 % pasikliautinuoju intervalu;
c)
minėtos žvejybos laivo buvimo vietos užrašymo data ir laikas (suderintuoju pasauliniu laiku, angl. UTC); ir
d)
esamas žvejybos laivo greitis ir kursas.
2. Valstybės narės užtikrina, kad palydovinio sekimo įrenginiai būtų apsaugoti nuo klaidingų buvimo vietos duomenų įvedimo ir išsiuntimo ir kad jų nebūtų galima reguliuoti rankiniu būdu.
20 straipsnis
Kapitonų pareigos, susijusios su palydovinio sekimo įrenginiais
1. ES žvejybos laivo kapitonas užtikrina, kad palydovinio sekimo įrenginiai visada veiktų ir kad būtų perduodami šio reglamento 19 straipsnio 1 dalyje nurodyti duomenys.
2. Nepažeidžiant šio reglamento 26 straipsnio 1 dalies, ES žvejybos laivo kapitonas visų pirma užtikrina, kad:
a)
duomenys jokiu būdu nebūtų keičiami;
b)
prie palydovinio sekimo įrenginių prijungta antena (-os) jokiu būdu nebūtų užstojama (-os), atjungiama (-os) arba blokuojama (-os);
c)
elektros energijos tiekimas palydovinio sekimo įrenginiams jokiu būdu nebūtų pertraukiamas; ir
d)
palydovinio sekimo įrenginys nebūtų pašalinamas iš žvejybos laivo.
3. Draudžiama palydovinio sekimo įrenginį ardyti, gadinti, padaryti neveikiantį ar kaip nors kitaip trikdyti jo veikimą, išskyrus atvejus, kai vėliavos valstybės narės kompetentingos institucijos leidžia tą įrenginį remontuoti ar pakeisti.
21 straipsnis
Kontrolės priemonės, kurias turi priimti vėliavos valstybės narės
Kiekviena vėliavos valstybė narė užtikrina, kad šio reglamento 19 straipsnyje nurodytų duomenų tikslumas būtų nuolat ir sistemiškai stebimas ir kontroliuojamas, o nustačiusi duomenų netikslumų ar trūkumų nedelsdama imasi reikiamų veiksmų.
22 straipsnis
Duomenų perdavimo dažnumas
1. Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad jos ŽSC per LSS bent kas dvi valandas gautų šio reglamento 19 straipsnyje nurodytą informaciją, susijusią su jos žvejybos laivais. ŽSC gali reikalauti, kad informacija būtų teikiama dažniau.
2. ŽSC turi pajėgumo nustatyti faktinę kiekvieno savo žvejybos laivo buvimo vietą.
23 straipsnis
Įplaukimo į konkrečius rajonus ir išplaukimo iš jų stebėjimas
Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad jos ŽSC pagal LSS duomenis stebėtų datą ir laiką, kada jos žvejybos laivai įplaukia į ir išplaukia iš:
a)
jūros rajonų, kuriuose galioja specialiosios naudojimosi vandenimis ir ištekliais taisyklės;
b)
ribojamos žvejybos rajonų, nurodytų Kontrolės reglamento 50 straipsnyje;
c)
regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų, kurių šalys yra Sąjunga arba konkrečios valstybės narės, reguliuojamų regionų;
d)
vandenų, į kuriuos suverenias teises turi trečiosios šalys arba kurie priklauso tokių šalių jurisdikcijai.
24 straipsnis
Duomenų perdavimas pakrantės valstybei narei
1. Kiekvienos valstybės narės įdiegta LSS užtikrina automatinį šio reglamento 19 straipsnyje reikalaujamų duomenų, susijusių su atitinkamos valstybės narės žvejybos laivais, perdavimą į pakrantės valstybės narės ŽSC tuo metu, kai šie žvejybos laivai yra pakrantės valstybės narės vandenyse. Duomenys perduodami V priede nustatyta forma iškart, kai tik juos gauna vėliavos valstybės narės ŽSC.
2. Pakrantės valstybės narės, kartu stebinčios rajoną, gali nurodyti bendrą šio reglamento 19 straipsnyje reikalaujamų duomenų perdavimo paskirties vietą. Jos apie tai praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms.
3. Kiekviena valstybė narė kitoms valstybėms narėms ir Komisijai perduoda išsamų geografinės platumos ir ilgumos koordinačių, kuriomis apibrėžiama jos išskirtinė ekonominė zona arba išskirtinė žvejybos zona, sąrašą forma (pageidautina - elektronine), atitinkančia 1984 m. pasaulinę koordinačių sistemą (WGS 84). Be to, kitoms valstybėms narėms ir Komisijai ji praneša apie visus tų koordinačių pasikeitimus. Kaip alternatyvų variantą valstybės narės gali pasirinkti minėtą sąrašą skelbti Kontrolės reglamento 115 straipsnyje nurodytoje tinklavietėje.
4. Valstybės narės užtikrina veiksmingą savo kompetentingų institucijų veiksmų, susijusių su LSS duomenų perdavimu pagal Kontrolės reglamento 9 straipsnio 3 dalį, koordinavimą ir šiuo tikslu nustato aiškias ir dokumentais pagrįstas procedūras.
25 straipsnis
Palydovinio sekimo įrenginio techninis gedimas arba neveikimas
1. ES žvejybos laive sumontuoto palydovinio sekimo įrenginio techninio gedimo arba neveikimo atveju kapitonas arba jo atstovas kas keturias valandas nuo tada, kai toks atvejis nustatomas, arba nuo tada, kai jam apie tai pranešama pagal 4 dalį arba pagal šio reglamento 26 straipsnio 1 dalį, vėliavos valstybės narės ŽSC praneša esamas žvejybos laivo geografines koordinates tinkamomis ryšio priemonėmis. Valstybės narės sprendžia, kokios ryšio priemonės turi būti naudojamos, ir skelbia jas Kontrolės reglamento 115 straipsnyje nurodytoje tinklavietėje.
2. Gautą 1 dalyje nurodytą informaciją apie geografinę buvimo vietą vėliavos valstybės narės ŽSC nedelsdamas įveda į LSS duomenų bazę. Ranka į LSS duomenų bazę įvesti duomenys aiškiai skiriasi nuo automatinių pranešimų. Atitinkamais atvejais tokie ranka įvesti LSS duomenys nedelsiant perduodami pakrantės valstybėms narėms.
3. Jei nustatomas palydovinio sekimo įrenginio techninio gedimo arba neveikimo atvejis, ES žvejybos laivas gali išplaukti iš uosto tik po to, kai laive sumontuotas palydovinio sekimo įrenginys vėl veikia taip, kaip reikalauja vėliavos valstybės kompetentingos institucijos. Nukrypdamas, vėliavos valstybės narės ŽSC gali leisti savo žvejybos laivams su neveikiančiu palydovinio sekimo įrenginiu išplaukti iš uosto to įrenginio remonto arba keitimo tikslu.
4. Vėliavos valstybės narės arba tam tikromis aplinkybėmis pakrantės valstybės narės kompetentingos institucijos imasi priemonių pranešti kapitonui arba už laivą atsakingam asmeniui ar jų atstovui apie nustatytą ES žvejybos laive sumontuoto palydovinio sekimo įrenginio gedimą ar nepatenkinamą veikimą.
5. Palydovinio sekimo įrenginį pašalinti remonto ar keitimo tikslu galima tik gavus vėliavos valstybės narės kompetentingų institucijų sutikimą.
26 straipsnis
Duomenų negavimas
1. Jei duomenų pagal šio reglamento 22 straipsnį arba 25 straipsnio 1 dalį vėliavos valstybės narės ŽSC negavo dvylika valandų iš eilės, jis apie tai kuo greičiau praneša ES žvejybos laivo kapitonui arba operatoriui ar jų atstovui (-ams). Jei konkretaus ES žvejybos laivo atveju tai pasikartoja daugiau kaip tris kartus per vienus kalendorinius metus, vėliavos valstybė narė užtikrina, kad tame žvejybos laive sumontuotas palydovinio sekimo įrenginys būtų nuodugniai patikrintas. Vėliavos valstybė narė tokį atvejį išnagrinėja, siekdama nustatyti, ar nebuvo bandoma neleistinai manipuliuoti įranga. Nukrypstant nuo šio reglamento 20 straipsnio 2 dalies d punkto, tokio tyrimo tikslu minėta įranga gali būti išmontuojama patikrinti.
2. Jei duomenų pagal šio reglamento 22 straipsnį arba 25 straipsnio 1 dalį vėliavos valstybės narės ŽSC negavo dvylika valandų, o paskutinė informacija apie laivo buvimo vietą gauta laivui esant kitos valstybės narės vandenyse, jis apie tai kuo greičiau praneša tos pakrantės valstybės narės ŽSC.
3. Jei pakrantės valstybės narės kompetentingos institucijos pastebi ES žvejybos laivą savo vandenyse, tačiau nėra gavusios jokių duomenų pagal šio reglamento 24 straipsnio 1 dalį arba 25 straipsnio 2 dalį, jos apie tai praneša žvejybos laivo kapitonui ir laivo vėliavos valstybės narės ŽSC.
27 straipsnis
Žvejybos veiklos stebėjimas ir registravimas
1. Pagal šio reglamento 22 straipsnį, 24 straipsnio 1 dalį ir 25 straipsnį gautus duomenis valstybės narės naudoja veiksmingam žvejybos laivų veiklos stebėjimui užtikrinti.
2. Vėliavos valstybės narės:
a)
užtikrina, kad šiame skyriuje nustatyta tvarka gauti duomenys būtų registruojami elektronine forma ir patikimai saugomi kompiuterinėse duomenų bazėse bent trejus metus;
b)
imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad jie būtų naudojami tik oficialiais tikslais; ir
c)
imasi visų būtinų techninių priemonių tokiems duomenims apsaugoti nuo netyčinio arba neteisėto sunaikinimo, netyčinio praradimo, jų būklės pablogėjimo, platinimo ar naudojimosi jais be leidimo.
28 straipsnis
Komisijos prieiga prie duomenų
Pagal Kontrolės reglamento 111 straipsnio 1 dalies a punktą Komisija gali reikalauti, kad valstybės narės užtikrintų automatinį pagal šio reglamento 19 straipsnį reikalaujamų duomenų, susijusių su konkrečia žvejybos laivų grupe, perdavimą Komisijai arba jos paskirtai įstaigai per konkretų laikotarpį. Duomenys perduodami V priede nustatyta forma iškart, kai tik juos gauna vėliavos valstybės narės ŽSC.
III ANTRAŠTINĖ DALIS
ŽUVININKYSTĖS KONTROLĖ
I SKYRIUS
Popierinis žvejybos žurnalas, popierinė perkrovimo deklaracija ir popierinė iškrovimo deklaracija
1 skirsnis
Popierinio žvejybos žurnalo, popierinės iškrovimo deklaracijos ir popierinės perkrovimo deklaracijos pildymas ir teikimas
29 straipsnis
ES žvejybos laivai, kuriems taikomas reikalavimas pildyti ir teikti popierinį žvejybos žurnalą, taip pat popierinę perkrovimo ir (arba) iškrovimo deklaraciją
1. Nepažeidžiant daugiamečių planų specialiųjų nuostatų, ES žvejybos laivo, kurio bendrasis ilgis yra 10 metrų ar didesnis ir kuriam netaikomas reikalavimas pildyti ir teikti žvejybos žurnalo duomenis, perkrovimo deklaracijas ir iškrovimo deklaracijas elektroniniu būdu, kapitonas užpildo ir pateikia Kontrolės reglamento 14, 21 ir 23 straipsniuose nurodytus popierinius žvejybos žurnalą, perkrovimo deklaracijas ir iškrovimo deklaracijas. Kapitono atstovas kapitono vardu taip pat gali pildyti ir teikti šias perkrovimo deklaracijas ir iškrovimo deklaracijas.
2. Reikalavimas pildyti ir teikti žvejybos žurnalo duomenis, perkrovimo deklaracijas ir iškrovimo deklaracijas popieriniu formatu taip pat taikomas ES žvejybos laivams, kurių bendrasis ilgis mažesnis kaip 10 metrų, jei jų vėliavos valstybė narė reikalauja, kad jie vestų žvejybos žurnalą ir teiktų perkrovimo ir (arba) iškrovimo deklaracijas pagal Kontrolės reglamento 16 straipsnio 3 dalį ir 25 straipsnio 3 dalį.
30 straipsnis
Popierinių žvejybos žurnalų, perkrovimo deklaracijų ir iškrovimo deklaracijų modeliai
1. Visuose žvejybos rajonuose, išskyrus Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos (ŽŠVAO, angl. NAFO) 1 parajonį ir Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (TJTT, angl. ICES) Va ir XIV kvadratus, žvejojantiems laivams taikomas reikalavimas pagal VI priede pateiktą modelį pildyti ir teikti popierinį žvejybos žurnalą, popierinę perkrovimo deklaraciją ir popierinę iškrovimo deklaraciją. Tačiau VII priede pateiktą modelį gali naudoti tik Viduržemio jūroje žvejybos operacijas vykdančių ES žvejybos laivų kapitonai, kuriems netaikoma prievolė perduoti žvejybos žurnalo, perkrovimo deklaracijos ir iškrovimo deklaracijos duomenų elektroniniu būdu ir kurie kasdien vykdo žvejybos reisus toje pačioje žvejybos zonoje.
2. NAFO 1 parajonyje ir ICES Va ir XIV kvadratuose žvejojantiems laivams taikomas reikalavimas naudoti VIII priede pateiktą modelį rengiant popierinį žvejybos žurnalą, o IX priede pateiktą modelį - popierines perkrovimo deklaracijas ir iškrovimo deklaracijas.
3. Žvejybos žurnalas, perkrovimo deklaracija ir iškrovimo deklaracija popieriniu formatu, nurodytu VI ir VII prieduose, taip pat tvarkomi pagal 1 dalį ir šio reglamento 31 straipsnį, kai tokie ES žvejybos laivai žvejybos veiklą vykdo trečiosios šalies vandenyse, regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos reguliuojamuose vandenyse arba ne ES vandenyse, kurių nereguliuoja regioninė žuvininkystės valdymo organizacija, nebent pagal toje trečiojoje šalyje nustatytą tvarką arba atitinkamos regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos taisykles aiškiai reikalaujama pildyti ir teikti kitokios rūšies žvejybos žurnalą, perkrovimo deklaraciją ar iškrovimo deklaraciją. Jei trečioji šalis nenurodo, kokios konkrečiai rūšies žvejybos žurnalas turi būti pildomas, bet reikalauja kitokių duomenų nei reikalauja Europos Sąjunga, tokie duomenys yra registruojami.
4. Valstybės narės gali ir toliau naudoti popierinį žvejybos žurnalą, laikydamosi Reglamento (EEB) Nr. 2807/83, tiems ES žvejybos laivams, kuriems netaikomas reikalavimas žvejybos žurnalo duomenis pildyti ir teikti elektroniniu būdu pagal Kontrolės reglamento 15 straipsnį, kol bus išnaudoti turimi popieriniai žvejybos žurnalai.
31 straipsnis
Popierinių žvejybos žurnalų, perkrovimo deklaracijų ir iškrovimo deklaracijų pildymo ir teikimo nurodymai
1. Popierinis žvejybos žurnalas, popierinė perkrovimo deklaracija ir popierinė iškrovimo deklaracija pildomi ir teikiami vadovaujantis X priede išdėstytais nurodymais.
2. Jei X priede išdėstytuose nurodymuose nurodyta, kad taisyklės taikyti neprivaloma, vėliavos valstybė narė gali reikalauti, kad taisyklės būtų laikomasi.
3. Visi žvejybos žurnale, perkrovimo deklaracijoje ar iškrovimo deklaracijoje padaryti įrašai yra įskaitomi ir neištrinami. Jokio įrašo negalima nei pašalinti, nei pakeisti. Jei padaroma klaida, klaidingas įrašas viena linija perbraukiamas, o padarytas naujasis, teisingas įrašas patvirtinamas kapitono inicialais. Kiekviena eilutė patvirtinama kapitono inicialais.
4. ES žvejybos laivo kapitonas arba, perkrovimo deklaracijų ir iškrovimo deklaracijų atveju, jo atstovas savo inicialais arba parašu patvirtina, kad žvejybos žurnale, perkrovimo deklaracijoje ir iškrovimo deklaracijoje padaryti įrašai yra teisingi.
32 straipsnis
Popierinio žvejybos žurnalo, popierinės perkrovimo deklaracijos ir popierinės iškrovimo deklaracijos pildymo ir teikimo terminai
1. Kai ES žvejybos laivas atlieka iškrovimo operaciją uoste arba perkrovimo operaciją uoste arba netoli savo vėliavos valstybės narės kranto esančioje vietoje, jo kapitonas žvejybos žurnalo, perkrovimo deklaracijos ir iškrovimo deklaracijos originalą (-us) kuo greičiau ir ne vėliau kaip per 48 valandas nuo perkrovimo ar iškrovimo operacijos pabaigos pateikia atitinkamos valstybės narės kompetentingoms institucijoms. Kapitono atstovas kapitono vardu taip pat gali teikti šios perkrovimo deklaracijos ir iškrovimo deklaracijos originalą (-us).
2. Jei po žvejybos reiso sužvejotų žuvų neiškraunama, kapitonas pateikia žvejybos žurnalo ir perkrovimo deklaracijos originalą (-us) kuo greičiau ir ne vėliau kaip per 48 valandas nuo atvykimo į uostą. Kapitono atstovas kapitono vardu taip pat gali teikti tokios perkrovimo deklaracijos originalą (-us).
3. Kai ES žvejybos laivas atlieka perkrovimo operaciją uoste arba netoli savo vėliavos valstybės narės kranto esančioje vietoje arba iškrovimo operaciją ne savo vėliavos valstybės narės uoste, žvejybos žurnalo, perkrovimo deklaracijos ir iškrovimo deklaracijos pirmoji (-osios) kopija (-os) kuo greičiau ir ne vėliau kaip per 48 valandas nuo perkrovimo ar iškrovimo operacijos pateikiama (-os) valstybės narės, kurioje vyko perkrovimas arba iškrovimas, kompetentingoms institucijoms. Žvejybos žurnalo, perkrovimo deklaracijos ir iškrovimo deklaracijos originalas (-ai) kuo greičiau ir ne vėliau kaip per 48 valandas nuo perkrovimo ar iškrovimo operacijos išsiunčiamas (-i) vėliavos valstybės narės kompetentingoms institucijoms.
4. Kai ES žvejybos laivas atlieka perkrovimo operaciją trečiosios šalies uoste ar vandenyse arba tarptautiniuose vandenyse arba iškrovimo operaciją trečiosios šalies uoste, žvejybos žurnalo, perkrovimo deklaracijos ir iškrovimo deklaracijos originalas (-ai) kuo greičiau ir ne vėliau kaip per 48 valandas nuo perkrovimo ar iškrovimo operacijos išsiunčiamas (-i) vėliavos valstybės narės kompetentingoms institucijoms.
5. Kai pagal trečiojoje šalyje nustatytą tvarką arba regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos taisykles reikalaujama pildyti ir teikti kitokios rūšies žvejybos žurnalą, perkrovimo deklaraciją ar iškrovimo deklaraciją negu nurodyta VI priede, ES žvejybos laivo kapitonas to dokumento kopiją kuo greičiau ir ne vėliau kaip per 48 valandas nuo perkrovimo ar iškrovimo operacijos pateikia savo kompetentingoms institucijoms.
2 skirsnis
Popieriniam žvejybos žurnalui taikomos specialiosios taisyklės
33 straipsnis
Popierinio žvejybos žurnalo pildymas
1. Į popierinį žvejybos žurnalą registruojama visa privaloma informacija, net jei žuvų nesužvejota:
a)
kasdien ne vėliau kaip 24.00 val. ir prieš atvykstant į uostą;
b)
per bet kokį inspektavimą jūroje;
c)
Bendrijos teisės aktuose arba vėliavos valstybės nustatytais atvejais.
2. Nauja eilutė popieriniame žvejybos žurnale pildoma:
a)
už kiekvieną dieną jūroje;
b)
kai tą pačią dieną žvejojama dar viename ICES kvadrate arba kitoje žvejybos zonoje;
c)
kai įrašomi žvejybos pastangų duomenys.
3. Naujas puslapis popieriniame žvejybos žurnale pildomas:
a)
kai, palyginti su anksčiau naudotais įrankiais, naudojamas kitas įrankis arba skirtingo akių dydžio tinklas;
b)
kai žvejojama po žuvų perkrovimo arba tarpinio iškrovimo;
c)
jei puslapyje nepakanka stulpelių įrašams;
d)
išvykstant iš uosto, kuriame žuvų iškrauta nebuvo.
4. Išvykstant iš uosto arba užbaigus perkrovimo operaciją, jei laive lieka žuvų, kiekvienos rūšies šių žuvų kiekis nurodomas naujame žvejybos žurnalo puslapyje.
5. Naudoti žvejybos įrankiai registruojami po atitinkamomis popierinio žvejybos žurnalo antraštėmis naudojant XI priede pateiktus kodus.
3 skirsnis
Popierinėms perkrovimo deklaracijoms ir iškrovimo deklaracijoms taikomos specialiosios taisyklės
34 straipsnis
Popierinės perkrovimo deklaracijos perdavimas
1. Jei vykdoma žuvų perkrovimo iš vieno ES žvejybos laivo į kitą operacija, ją užbaigus perkrovusio laivo kapitonas arba jo atstovas žuvis priėmusio laivo kapitonui arba jo atstovui perduoda savo laivo popierinės perkrovimo deklaracijos kopiją. Žuvis priėmusio laivo kapitonas arba jo atstovas užbaigus žuvų perkrovimo operaciją savo ruožtu perduoda savo laivo popierinės perkrovimo deklaracijos kopiją žuvis perkrovusio laivo kapitonui arba jo atstovui.
2. 1 dalyje nurodytos kopijos kontrolės ir inspektavimo tikslais pateikiamos pareigūno prašymu.
35 straipsnis
Iškrovimo deklaracijos pasirašymas
Kiekvieną žuvų iškrovimo deklaracijos puslapį prieš pateikiant pasirašo laivo kapitonas arba jo atstovas.
II SKYRIUS
Elektroniniai žvejybos žurnalai, perkrovimo deklaracijos ir iškrovimo deklaracijos
1 skirsnis
Elektroninių žvejybos žurnalų, iškrovimo deklaracijų ir perkrovimo deklaracijų duomenų pildymas ir perdavimas
36 straipsnis
Reikalavimas ES žvejybos laivuose įdiegti elektroninio duomenų registravimo ir perdavimo sistemą
1. Nepažeidžiant šio reglamento 39 straipsnio 4 dalies, ES žvejybos laivui, kuriam pagal Kontrolės reglamento 15, 21 ir 24 straipsnius taikomas žvejybos žurnalo, perkrovimo deklaracijos ir iškrovimo deklaracijos elektroninio pildymo ir perdavimo reikalavimas, neleidžiama išplaukti iš uosto, jei jame nėra įdiegtos ir veikiančios elektroninio duomenų registravimo ir perdavimo sistemos.
2. Šis skyrius netaikomas ES žvejybos laivams, naudojamiems tik akvakultūros eksploatavimo tikslu.
37 straipsnis
Duomenų perdavimo iš ES žvejybos laivo jo vėliavos valstybės narės kompetentingoms institucijoms forma
Valstybės narės sprendžia, kurį formatą turi naudoti su jų vėliavomis plaukiojantys ES žvejybos laivai pildydami ir perduodami žvejybos žurnalo, perkrovimo deklaracijos ir iškrovimo deklaracijos duomenis, kaip nurodyta Kontrolės reglamento 15, 21 ir 24 straipsniuose, savo valstybių kompetentingoms institucijoms.
38 straipsnis
Duomenų gavimo patvirtinimas
1. Kaskart gavus žvejybos žurnalo, perkrovimo, išankstinio pranešimo ir iškrovimo duomenis, ES žvejybos laivui išsiunčiamas gavimo patvirtinimas. Juo patvirtinama, kad duomenys gauti.
2. ES žvejybos laivo kapitonas duomenų gavimo patvirtinimą saugo iki žvejybos reiso pabaigos.
39 straipsnis
Nuostatos, taikomos elektroninio duomenų registravimo ir perdavimo sistemų techninio gedimo arba neveikimo atveju
1. ES žvejybos laive įdiegtos elektroninio duomenų registravimo ir perdavimo sistemos techninio gedimo arba neveikimo atveju žvejybos laivo kapitonas arba jo atstovas nuo tada, kai toks atvejis nustatomas, arba nuo tada, kai jam apie tai pranešama pagal šio reglamento 40 straipsnio 1 dalį, žvejybos žurnalo, perkrovimo deklaracijos ir iškrovimo deklaracijos duomenis tinkamomis ryšio priemonėmis perduoda vėliavos valstybės narės kompetentingoms institucijoms kasdien ne vėliau kaip 24.00 val., net jei žuvų nesužvejota. Valstybės narės sprendžia, kokios ryšio priemonės turi būti naudojamos, ir skelbia jas Kontrolės reglamento 115 straipsnyje nurodytoje tinklavietėje.
2. Elektroninio duomenų registravimo ir perdavimo sistemos techninio gedimo arba neveikimo atveju žvejybos žurnalo ir perkrovimo deklaracijos duomenys taip pat siunčiami:
a)
vėliavos valstybės kompetentingos institucijos prašymu;
b)
kai tik baigiama paskutinė žvejybos operacija arba kai baigiamas perkrovimas;
c)
prieš įplaukiant į uostą;
d)
per bet kokį inspektavimą jūroje;
e)
Bendrijos teisės aktuose arba vėliavos valstybės nustatytais atvejais.
Išankstinis pranešimas ir perkrovimo deklaracijos duomenys taip pat siunčiami a ir e punktuose nurodytais atvejais.
3. Gautus 1 dalyje nurodytus duomenis vėliavos valstybės narės kompetentingos institucijos nedelsdamos įveda į elektroninę duomenų bazę.
4. Elektroninio duomenų registravimo ir perdavimo sistemos techninio gedimo arba neveikimo atveju ES žvejybos laivas neišplaukia iš uosto tol, kol tame laive įdiegta duomenų registravimo ir perdavimo sistema neveikia taip, kaip reikalauja vėliavos valstybės narės kompetentinga institucija, arba kol vėliavos valstybės narės kompetentinga institucija kitaip nesuteikia leidimo išplaukti. Suteikusi leidimą vienam iš savo žvejybos laivų su neveikiančia duomenų registravimo ir perdavimo sistema išplaukti iš pakrantės valstybės narės uosto, vėliavos valstybė narė nedelsdama apie tai praneša pakrantės valstybei narei.
5. Elektroninio duomenų registravimo ir perdavimo sistemą pašalinti remonto ar keitimo tikslu galima tik gavus vėliavos valstybės narės kompetentingų institucijų sutikimą.
40 straipsnis
Duomenų negavimas
1. Jei vėliavos valstybės narės kompetentingos institucijos negauna pagal Kontrolės reglamento 15, 22 ir 24 straipsnius perduodamų duomenų, jos apie tai kuo skubiau informuoja ES žvejybos laivo kapitoną ar operatorių arba jų atstovą (-us). Jei tam pačiam ES žvejybos laivui tai nutinka daugiau kaip tris kartus per kalendorinius metus, vėliavos valstybė narė užtikrina, kad žvejybos laivo elektroninio duomenų registravimo ir perdavimo sistema būtų nuodugniai patikrinta. Valstybė narė ištiria, kodėl negaunami duomenys, ir imasi atitinkamų priemonių.
2. Jei vėliavos valstybės narės kompetentingos institucijos negauna pagal Kontrolės reglamento 15, 22 ir 24 straipsnius perduodamų duomenų, o paskutinis per laivų stebėjimo sistemą perduotas buvimo vietos pranešimas buvo iš pakrantės valstybės narės vandenų, jos apie tai kuo skubiau praneša pakrantės valstybės narės kompetentingoms institucijoms.
3. Gavęs pranešimą apie negautus duomenis, ES žvejybos laivo kapitonas ar operatorius arba jų atstovas visus duomenis, kurie dar nebuvo perduoti ir dėl kurių gautas pranešimas pagal 1 dalį, nedelsdamas siunčia vėliavos valstybės narės kompetentingoms institucijoms.
41 straipsnis
Duomenų neprieinamumas
1. Jei pakrantės valstybės narės kompetentingos institucijos pastebi savo vandenyse kitos valstybės narės ES žvejybos laivą ir negali pagal šio reglamento 44 straipsnį gauti jo žvejybos žurnalo arba perkrovimo duomenų, jos paprašo vėliavos valstybės narės kompetentingų institucijų užtikrinti, kad tie duomenys būtų prieinami.
2. Jei per keturias valandas po prašymo pateikimo 1 dalyje nurodyti duomenys vis dar neprieinami, pakrantės valstybė narė apie tai praneša vėliavos valstybei narei. Gavusi pranešimą vėliavos valstybė narė nedelsdama bet kokiomis turimomis elektroninėmis priemonėmis persiunčia duomenis pakrantės valstybei narei.
3. Jei pakrantės valstybė narė negauna 2 dalyje nurodytų duomenų, ES žvejybos laivo kapitonas ar operatorius arba jų atstovas pakrantės valstybės narės kompetentingų institucijų prašymu bet kokiomis turimomis, jei įmanoma - elektroninėmis, priemonėmis joms persiunčia duomenis ir 38 straipsnyje nurodyto duomenų gavimo patvirtinimo kopiją. Valstybės narės sprendžia, kokios priemonės turi būti naudojamos, ir skelbia jas Kontrolės reglamento 115 straipsnyje nurodytoje tinklavietėje.
4. Jei ES žvejybos laivo kapitonas ar operatorius arba jų atstovas pakrantės valstybės narės kompetentingoms institucijoms negali pateikti 38 straipsnyje nurodyto duomenų gavimo patvirtinimo kopijos, atitinkamo laivo žvejybos veikla tos pakrantės valstybės narės vandenyse uždraudžiama, kol žvejybos laivo kapitonas, operatorius arba jo atstovas minėtoms valdžios institucijoms nepateikia duomenų gavimo patvirtinimo kopijos arba Kontrolės reglamento 14 straipsnio 1 dalyje nurodytos informacijos.
42 straipsnis
Elektroninio duomenų registravimo ir perdavimo sistemos veikimo duomenys
1. Valstybės narės turi savo elektroninio duomenų registravimo ir perdavimo sistemos veikimo duomenų bazes. Šiose duomenų bazėse nurodoma ši privaloma ir prireikus automatiškai generuojama informacija:
a)
valstybės narės žvejybos laivų, kurių elektroninio duomenų registravimo ir perdavimo sistemos buvo sugedusios arba neveikė, sąrašas;
b)
kasdieninių elektroninio žvejybos žurnalo duomenų neperdavusių laivų skaičius ir vidutinis elektroninio žvejybos žurnalo duomenų gavimo iš vieno žvejybos laivo skaičius pagal vėliavos valstybes nares;
c)
gautų iškrovimo deklaracijų, perkrovimo deklaracijų, perėmimo deklaracijų ir pardavimo pažymų skaičius pagal vėliavos valstybes nares.
2. Pagal 1 dalį sugeneruotos informacijos santraukos siunčiamos Komisijai, jei ji paprašo. Kaip alternatyvų variantą galima pasirinkti šią informaciją skelbti ir saugiojoje tinklavietėje tokia forma ir laikotarpiais, kuriuos pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis nustato Komisija.
43 straipsnis
Valstybių narių keitimosi informacija forma
1. Valstybės narės keičiasi šiame skirsnyje nurodyta informacija, naudodamos XII priede nustatytą formatą, grindžiamą XML kalba. Valstybių narių tarpusavio, o taip pat valstybių narių, Komisijos ir Komisijos paskirtos įstaigos elektroninių duomenų mainams naudojamą XML standartą pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis nustato Komisija.
2. 1 dalyje nurodyto formato pakeitimai aiškiai pažymimi, o šalia nurodoma tokio atnaujinimo data. Tokie pakeitimai įsigalioja ne anksčiau kaip praėjus šešiems mėnesiams po to, kai dėl jų priimamas sprendimas.
3. Kai valstybė narė gauna elektroninę informaciją iš kitos valstybės narės, ji užtikrina, kad tos valstybės narės kompetentingoms institucijoms būtų išsiųstas duomenų gavimo patvirtinimas. Juo patvirtinama, kad duomenys gauti.
4. XII priede nurodyti duomenų elementai, kuriuos kapitonai pagal ES taisykles privalo registruoti savo žvejybos žurnaluose, yra privalomi ir valstybėms narėms keičiantis duomenimis.
44 straipsnis
Prieigos prie duomenų galimybės
1. Vėliavos valstybė narė pakrantės valstybei narei užtikrina Kontrolės reglamento 111 straipsnio 1 dalyje nurodytos informacijos, susijusios su jos žvejybos laivų žvejybos žurnalo, perkrovimo deklaracijos, išankstinių pranešimų ir iškrovimo deklaracijos duomenimis, elektroninius mainus tikruoju laiku, kai vykdomos žvejybos operacijos vandenyse, į kuriuos pakrantės valstybė narė turi suverenias teises arba kurie priklauso jos jurisdikcijai, arba kai įplaukiama į pakrantės valstybės narės uostą.
2. Nepažeisdama 1 dalies, gavusi prašymą vėliavos valstybė narė gali užtikrinti Kontrolės reglamento 111 straipsnio 1 dalyje nurodytos informacijos, susijusios su jos žvejybos laivų žvejybos žurnalo ir perkrovimo deklaracijos duomenimis, elektroninius mainus tikruoju laiku valstybei narei, kuri pagal Kontrolės reglamento 80 straipsnį atlieka kitos valstybės narės žvejybos laivų inspektavimą ES vandenyse, esančiuose ne prašymą pateikusios valstybės narės vandenyse, tarptautiniuose vandenyse arba trečiųjų šalių vandenyse.
3. 1 ir 2 dalyse nurodytus paskutinių 12 mėnesių duomenis vėliavos valstybė narė skelbia gavusi prašymą.
4. 1 dalyje nurodyti duomenys būtinai apima nuo paskutinio išplaukimo iš uosto iki iškrovimo užbaigimo užregistruotus duomenis. 2 dalyje nurodyti duomenys būtinai apima nuo paskutinio išplaukimo iš uosto iki prašymo pateikimo užregistruotus duomenis. Paprašius prieiga suteikiama prie 1 ir 2 dalyse nurodytų žvejybos reisų duomenų, užregistruotų per paskutinius 12 mėnesių.
5. ES žvejybos laivo kapitonas bet kuriuo metu turi saugią prieigą prie savo paties elektroninių žvejybos žurnalo, perkrovimo deklaracijų ir iškrovimo deklaracijų duomenų, saugomų vėliavos valstybės narės duomenų bazėje.
6. Vykdant jungtinės veiklos planą arba kitokią sutartą bendrą inspektavimo veiklą pakrantės valstybė narė užtikrina, kad kitos valstybės narės žvejybos patrulinis laivas turėtų interneto ryšio prieigą prie jos žvejybos žurnalo, perkrovimo deklaracijos, išankstinių pranešimų ir iškrovimo deklaracijos duomenų bazės.
45 straipsnis
Valstybių narių keitimasis duomenimis
1. Prieiga prie šio reglamento 44 straipsnyje nurodytų duomenų užtikrinama saugiu nuolatiniu interneto ryšiu.
2. Siekdamos užtikrinti galimybę naudotis ir keistis elektroninių žvejybos žurnalų, perkrovimo deklaracijų ir iškrovimo deklaracijų duomenimis, valstybės narės keičiasi atitinkama technine informacija.
3. Valstybės narės:
a)
užtikrina, kad pagal šį skyrių gauti duomenys būtų registruojami kompiuteriniu formatu ir saugiai saugomi kompiuterinėse duomenų bazėse bent trejus metus;
b)
imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad jie būtų naudojami tik oficialiais tikslais; ir
c)
imasi visų būtinų techninių priemonių tokiems duomenims apsaugoti nuo netyčinio arba neteisėto sunaikinimo, netyčinio praradimo, jų būklės pablogėjimo, platinimo ar naudojimosi jais be leidimo.
46 straipsnis
Paskirtoji institucija
1. Kiekvienoje valstybėje narėje už visų šiame skyriuje nurodytų duomenų perdavimą, gavimą, tvarkymą ir apdorojimą atsako viena institucija, nurodyta Kontrolės reglamento 5 straipsnio 5 dalyje.
2. Valstybės narės pasikeičia 1 dalyje nurodytų institucijų kontaktine informacija ir per tris mėnesius po šio reglamento įsigaliojimo ją praneša Komisijai arba jos paskirtai įstaigai.
3. Apie visus 1 ir 2 dalyse nurodytos informacijos pasikeitimus pranešama Komisijai, jos paskirtai įstaigai ir kitoms valstybėms narėms iki tiems pasikeitimams įsigaliojant.
2 skirsnis
Elektroniniam žvejybos žurnalui taikomos specialiosios taisyklės
47 straipsnis
Duomenų perdavimo dažnumas
1. ES žvejybos laivui esant jūroje kapitonas elektroninio žvejybos žurnalo informaciją vėliavos valstybės narės kompetentingoms institucijoms perduoda ne rečiau kaip kartą per dieną, ne vėliau kaip 24.00 val., net jei žuvų nesužvejota. Šiuos duomenis jis taip pat siunčia:
a)
vėliavos valstybės narės kompetentingos institucijos prašymu;
b)
iškart po to, kai buvo baigta paskutinė žvejybos operacija;
c)
prieš įplaukiant į uostą;
d)
per bet kokį inspektavimą jūroje;
e)
ES teisės aktuose arba vėliavos valstybės nustatytais atvejais.
Jei paskutinė žvejybos operacija vyko likus ne daugiau kaip valandai iki įplaukimo į uostą, b ir c punktuose nurodyti duomenys gali būti siunčiami kaip vienas pranešimas.
2. Elektroninio žvejybos žurnalo ir perkrovimo deklaracijos duomenų pataisymus kapitonas gali perduoti iki 1 dalies c punkte nurodyto paskutinio duomenų perdavimo. Pataisymai aiškiai pažymimi. Visus pirminius elektroninio žvejybos žurnalo duomenis ir tų duomenų pataisymus saugo vėliavos valstybės narės kompetentingos institucijos.
3. Visais atvejais, kai laivas nebūna uoste ir kol pateikiama iškrovimo deklaracija, kapitonas 1 dalyje nurodytos informacijos kopiją saugo žvejybos laive.
4. Kai ES žvejybos laivas yra uoste, žuvininkystės produktų jame nėra, o kapitonas yra pateikęs visų paskutinio žvejybos reiso žvejybos operacijų iškrovimo deklaraciją, informacijos perdavimas pagal šio straipsnio 1 dalį gali būti sustabdytas, prieš tai pranešus vėliavos valstybės narės ŽSC. Perdavimas atnaujinamas, kai ES žvejybos laivas išplaukia iš uosto. Pranešti iš anksto nebūtina tiems ES žvejybos laivams, kuriuose įrengta LSS ir duomenys perduodami ja.
III SKYRIUS
Popieriniams arba elektroniniams žvejybos žurnalams, perkrovimo deklaracijoms ir iškrovimo deklaracijoms taikomos bendrosios taisyklės
1 skirsnis
Gyvojo svorio nustatymo bendrosios taisyklės
48 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame skyriuje taikomos tokios apibrėžtys:
1)
pateikimas - žvejybos laive iki iškrovimo esančių žuvų apdorojimo forma, kaip nurodyta I priede;
2)
bendras pateikimas - pateikimas, susidedantis iš dviejų arba daugiau tos pačios žuvies dalių.
49 straipsnis
Perskaičiavimo koeficientai
1. Kai pildomi ir pateikiami Kontrolės reglamento 14 ir 15 straipsniuose nurodyti žvejybos žurnalai, sandėliuojamų arba apdorotų žuvų svorį verčiant gyvuoju svoriu taikomi XIII, XIV ir XV prieduose nustatyti ES perskaičiavimo koeficientai. Jie taikomi ES laivuose laikomiems, iš jų į kitus laivus perkraunamiems arba iškraunamiems žuvininkystės produktams.
2. Nukrypstant nuo 1 dalies, jei regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos, kuriose Europos Sąjunga yra susitariančioji arba bendradarbiaujančioji, bet ne susitariančioji šalis, savo reguliuojamiems rajonams arba trečioji šalis, su kuria Europos Sąjunga yra sudariusi žvejybos susitarimą, vandenims, į kuriuos ji turi suverenias teises arba kurie priklauso jos jurisdikcijai, yra nustačiusios perskaičiavimo koeficientus, naudojami pastarieji perskaičiavimo koeficientai.
3. Jei tam tikroms žuvų rūšims ir pateikimo būdams 1 ir 2 dalyse nurodyti perskaičiavimo koeficientai nenustatyti, taikomas vėliavos valstybės narės priimtas perskaičiavimo koeficientas.
4. Nepažeisdamos 2 dalies, kad galėtų kontroliuoti pagal kvotas sužvejojamų žuvų kiekį, perkraunamų ir iškraunamų produktų gyvajam svoriui apskaičiuoti valstybių narių kompetentingos institucijos naudoja 1 dalyje nurodytus ES perskaičiavimo koeficientus.
50 straipsnis
Skaičiavimo metodas
1. Žuvų gyvasis svoris gaunamas apdorotų žuvų svorį padauginus iš šio reglamento 49 straipsnyje nurodytų perskaičiavimo koeficientų kiekvienai žuvų rūšiai ir kiekvienam pateikimo būdui.
2. Bendro pateikimo atveju taikomas tik vienas perskaičiavimo koeficientas, atitinkantis vieną iš bendrai pateikiamų žuvies dalių.
2 skirsnis
Žvejybos žurnalo pildymo ir pateikimo bendrosios taisyklės
51 straipsnis
Žvejybos žurnalams taikomos bendrosios taisyklės
1. Kontrolės reglamento 14 straipsnio 3 dalyje nurodytas leidžiamas nuokrypis apskaičiuojant kiekį kilogramais kiekvienos laive laikomos rūšies žuvų gyvojo svorio išreiškiamas procentine žvejybos žurnale nurodyto kiekio dalimi.
2. Sužvejotų žuvų, kurias ketinama iškrauti neišrūšiuotas, leidžiamas nuokrypis gali būti apskaičiuojamas pagal vieną ar daugiau visų laive laikomo žuvų kiekio reprezentatyviųjų imčių.
3. Taikant Kontrolės reglamento 14 straipsnį, gyvam jaukui sužvejotos žuvys laikomos sužvejotomis ir laive laikomomis žuvimis.
4. ES žvejybos laivo, kertančio žvejybos pastangų zoną, kurioje jam leidžiama žvejoti, kapitonas atitinkamai registruoja ir praneša Kontrolės reglamento 14 straipsnio 5 dalyje nurodytą informaciją, net jei jis toje zonoje nevykdo jokios žvejybos veiklos.
3 skirsnis
Perkrovimo ir (arba) iškrovimo deklaracijų pildymo ir pateikimo bendrosios taisyklės
52 straipsnis
Perkrovimo deklaracijose leidžiamas nuokrypis
Kontrolės reglamento 21 straipsnio 3 dalyje nurodytas leidžiamas nuokrypis apskaičiuojant kiekį kilogramais kiekvienos perkraunamos ar gaunamos rūšies žuvų gyvojo svorio išreiškiamas procentine perkrovimo deklaracijoje nurodyto kiekio dalimi.
53 straipsnis
Perkrautų žuvų kiekio skirtumai
Jei žuvų kiekis, perkrautas iš perkraunančiojo laivo, skiriasi nuo žuvų kiekio, pakrauto į priimantįjį laivą, perkrautų žuvų kiekiu laikomas didesnysis kiekis. Valstybės narės užtikrina, kad būtų imtasi tolesnių veiksmų siekiant nustatyti tikrąjį iš perkraunančiojo laivo į priimantįjį laivą perkrautų žuvininkystės produktų svorį.
54 straipsnis
Iškrovimo operacijos užbaigimas
Kai pagal Kontrolės reglamento 61 straipsnį žuvininkystės produktai išgabenami iš iškrovimo vietos dar nepasverti, taikant Kontrolės reglamento 23 straipsnio 3 dalį ir 24 straipsnio 1 dalį iškrovimo operacija laikoma baigta, kai žuvininkystės produktai jau yra pasverti.
55 straipsnis
Dviejų arba daugiau ES žvejybos laivų vykdomos žvejybos operacijos
Nepažeidžiant specialiųjų taisyklių, jei vykdoma žvejybos operacija, kurioje dalyvauja du ar daugiau ES žvejybos laivų,
-
priklausančių skirtingoms valstybėms narėms, arba
-
priklausančių tai pačiai valstybei narei, bet kai žuvys iškraunamos ne toje valstybėje narėje, su kurios vėliava tie laivai plaukioja,
iškrauti žuvininkystės produktai priskiriami tam ES žvejybos laivui, iš kurio jie iškrauti.
IV SKYRIUS
Es žvejybos laivų, kuriems netaikomi žvejybos žurnalų ir iškrovimo deklaracijų reikalavimai, atrankos planai ir jų duomenų rinkimas
56 straipsnis
Atrankos planų sudarymas
Kontrolės reglamento 16 straipsnio 2 dalyje ir 25 straipsnio 2 dalyje nurodytus atrankos planus, skirtus ES žvejybos laivų, kuriems netaikomi žvejybos žurnalo ir iškrovimo deklaracijos reikalavimai, veiklai stebėti, pagal šį skyrių sudaro valstybės narės, kad nustatytų, kokie tokių žvejybos laivų sužvejotų išteklių ar išteklių grupių kiekiai iškrauti ir, atitinkamais atvejais, tų laivų žvejybos pastangas. Šie duomenys naudojami registruojant sužvejotų žuvų kiekius ir, atitinkamais atvejais, žvejybos pastangas, kaip nurodyta Kontrolės reglamento 33 straipsnyje.
57 straipsnis
Atrankos metodika
1. Šio reglamento 56 straipsnyje nurodyti atrankos planai rengiami pagal XVI priedą.
2. Tikrintinos imties dydis nustatomas remiantis rizikos koeficientais taip:
a)
labai maža rizika - 3 proc. imties;
b)
maža rizika - 5 proc. imties;
c)
vidutinė rizika - 10 proc. imties;
d)
didelė rizika - 15 proc. imties;
e)
labai didelė rizika - 20 proc. imties.
3. Laivyno sektoriaus per dieną sužvejotas tam tikrų išteklių žuvų kiekis apskaičiuojamas to laivyno sektoriaus aktyvių ES žvejybos laivų skaičių dauginant iš tų išteklių žuvų kiekio, kurį vidutiniškai per dieną sužvejoja vienas ES žvejybos laivas, remiantis patikrintų ES žvejybos laivų imties sužvejotų žuvų kiekiu.
4. Laikoma, kad tos valstybės narės, kurios bent kas mėnesį sistemiškai surenka kiekvieno iš savo žvejybos laivų, kuriems netaikomas žvejybos žurnalo ir iškrovimo deklaracijos reikalavimas, duomenis:
a)
apie visus iškrautus visų sužvejotų žuvų rūšių kiekius kilogramais, įskaitant nulinius iškrovimus;
b)
apie statistinius stačiakampius, kuriuose tos žuvys sužvejotos;
laikosi šio reglamento 56 straipsnyje nurodytų atrankos planų sudarymo reikalavimo.
V SKYRIUS
Žvejybos pastangų kontrolė
58 straipsnis
Žvejybos pastangų ataskaitos
1. Kontrolės reglamento 28 straipsnyje nurodytos žvejybos pastangų ataskaitos pateikiamos pagal XVII priedą.
2. Kai ES žvejybos laivo kapitonas pranešimus kompetentingoms institucijoms perduoda radijo ryšiu, kaip nurodyta Kontrolės reglamento 28 straipsnio 1 dalyje, valstybės narės sprendžia, kokias radijo stotis naudoti, ir skelbia jas Kontrolės reglamento 115 straipsnyje nurodytoje tinklavietėje.
VI SKYRIUS
Ištaisomosios priemonės
59 straipsnis
Bendrieji principai
Norėdamos pasinaudoti Kontrolės reglamento 37 straipsnyje nurodytomis ištaisomosiomis priemonėmis, valstybės narės kuo skubiau ir ne vėliau kaip per vieną mėnesį nuo paskelbimo Oficialiajame leidinyje apie žvejybos uždraudimą pagal Kontrolės reglamento 36 straipsnį nurodo Komisijai patirtos žalos mastą.
60 straipsnis
Žvejybos galimybių skyrimas
1. Jei žala nebuvo atlyginta visiškai arba iš dalies Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalyje nurodytais veiksmais, Komisija, gavusi šio reglamento 59 straipsnyje nurodytą informaciją, kuo skubiau nustato būtinas patirtos žalos atlyginimo priemones.
2. 1 dalyje numatytoje priemonėje nurodoma:
a)
kurios valstybės narės patyrė žalą (žalą patyrusios valstybės narės) ir žalos dydis (jau sumažintas, atlikus galimus pasikeitimus kvotomis);
b)
atitinkamais atvejais, kurios valstybės narės viršijo savo žvejybos galimybes (žvejybos galimybes viršijusios valstybės narės) ir kiekis, kuriuo žvejybos galimybės viršytos (jau sumažintas, atlikus galimus pasikeitimus pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį);
c)
atitinkamais atvejais, išskaitymas iš žvejybos galimybių jas viršijusioms valstybėms narėms, proporcingas kiekiams, kuriais viršytos žvejybos galimybės;
d)
atitinkamais atvejais, žvejybos galimybių padidinimas žalą patyrusioms valstybėms narėms, proporcingas patirtai žalai;
e)
atitinkamais atvejais, taikytų padidinimų ir išskaitymų įsigaliojimo data arba datos;
f)
atitinkamais atvejais, bet kokios kitos būtinos priemonės patirtai žalai atlyginti.
VII SKYRIUS
Variklio galia
61 straipsnis
Varomojo variklio galios sertifikavimas
1. Naujų varomųjų variklių, pakeičiamųjų varomųjų variklių ir techniškai modifikuotų varomųjų variklių didžiausios ilgalaikės variklio galios sertifikavimas, nurodytas Kontrolės reglamento 40 straipsnio 1 ir 2 dalyse, atliekamas pagal Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2930/86 (26).
2. Varomasis variklis laikomas techniškai modifikuotu, kaip nurodyta 1 dalyje, jei bet kuris iš pagrindinių jo komponentų (dalių), pvz., įpurškimo įranga, vožtuvai, turbininis kompresorius, stūmokliai, cilindrų įvorės, jungiamieji strypai, cilindro galvutės arba kitos dalys, buvo modifikuoti arba pakeisti naujomis kitokių techninių specifikacijų dalimis (ir dėl to pakito variklio galia) arba jei buvo modifikuotos tam tikros variklio funkcijos, pvz., įpurškimo nustatymas, turbininio kompresoriaus konfigūracija arba vožtuvo atidarymo ir uždarymo intervalo reguliavimas. Techninio modifikavimo pobūdis aiškiai išdėstomas 1 dalyje nurodytame sertifikate.
3. Žvejybos licencijos turėtojas informuoja kompetentingas valdžios institucijas prieš sumontuojant naują varomąjį variklį arba prieš pakeičiant ar techniškai modifikuojant esamą varomąjį variklį.
4. Šis straipsnis taikomas žvejybos laivams, kuriems nuo 2012 m. sausio 1 d. taikomas žvejybos pastangų režimas. Kitiems žvejybos laivams šis straipsnis taikomas nuo 2013 m. sausio 1 d. Šis straipsnis taikomas tik tiems žvejybos laivams, kuriuose naujas varomasis variklis sumontuotas arba kurių varomasis variklis pakeistas arba techniškai modifikuotas po šio reglamento įsigaliojimo.
62 straipsnis
Patikra ir atrankos patikrai planas
1. Siekdamos patikrinti variklio galią pagal Kontrolės reglamento 41 straipsnį, valstybės narės sudaro atrankos planą, pagal kurį nustato tuos savo laivynų žvejybos laivus arba žvejybos laivų grupes, kurie gali būti deklaravę mažesnę varomojo variklio galią nei yra iš tikrųjų. Atrankos planas grindžiamas šiais privalomais didelės rizikos kriterijais:
a)
žvejybos laivai, užsiimantys žvejyba, kuriai taikomi žvejybos pastangų režimai, ypač tie žvejybos laivai, kuriems suteiktos individualios žvejybos pastangos kilovatdienėmis;
b)
žvejybos laivai, kuriems taikomi nacionaline arba Europos Sąjungos teise nustatyti variklio galios apribojimai;
c)
žvejybos laivai, kurių variklio galios (kW) ir bendrosios talpos (GT) santykis 50 proc. mažesnis nei vidutinis būdingas tokio paties tipo žvejybos laivui, žvejojančiam tokio paties tipo įrankiu tas pačias rūšis. Atlikdamos minėtą rizikos analizę, valstybės narės gali laivyną suskirstyti pagal vieną arba kelis iš šių kriterijų:
i)
nacionaline teise nustatytą laivyno skirstymą segmentais arba valdymo vienetais;
ii)
ilgio kategorijas;
iii)
talpos kategorijas;
iv)
naudojamus žvejybos įrankius;
v)
žvejojamų žuvų rūšis.
2. Valstybės narės gali atsižvelgti į kitus pačių pasirinktus rizikos nustatymo kriterijus.
3. Valstybės narės sudaro savo žvejybos laivų, kurie atitinka vieną arba kelis 1 dalyje nurodytus rizikos nustatymo kriterijus (o atitinkamais atvejais ir 2 dalyje nurodytus rizikos nustatymo kriterijus), sąrašą.
4. Iš kiekvienos žvejybos laivų grupės, kuriai priklauso laivai, atitinkantys tą patį 1 arba 2 dalyje nurodytą kriterijų, valstybės narės atsitiktinai atrenka dalį žvejybos laivų. Atrinktų laivų skaičius yra lygus tai grupei priklausančių žvejybos laivų skaičiaus kvadratinei šakniai, suapvalintai iki artimiausio sveikojo skaičiaus.
5. Valstybės narės patikrina kiekvieno patikrai atsitiktinai atrinkto žvejybos laivo visus turimus techninius dokumentus, kaip nurodyta Kontrolės reglamento 41 straipsnio 1 dalyje. Tikrindamos Kontrolės reglamento 41 straipsnio 1 dalies g punkte nurodytus dokumentus, valstybės narės ypatingą dėmesį atkreipia į variklio gamintojo katalogo specifikacijas, jei tokios yra.
6. Šis straipsnis taikomas nuo 2012 m. sausio 1 d. Kontrolės reglamento 41 straipsnio 2 dalyje nurodyta fizinė patikra pirmiausia atliekama traleriams, vykdantiems veiklą žvejybos rajone, kuriam taikomas žvejybos pastangų režimas.
63 straipsnis
Fizinės patikros
1. Kai Kontrolės reglamento 41 straipsnio 2 dalyje nurodyta fizinė varomojo variklio galios patikra vykdoma atliekant varomojo variklio galios matavimus žvejybos laive, varomojo variklio galia gali būti matuojama geriausiai prieinamoje vietoje tarp propelerio ir variklio.
2. Jei varomojo variklio galia matuojama už pavarų dėžės, kad būtų galima apskaičiuoti varomojo variklio galią iš pavarų dėžės jungės, perduodančios sukamąjį judesį, kaip nurodyta Reglamento (EEB) Nr. 2930/86 5 straipsnio 1 dalyje, matavimams turi būti pritaikyta atitinkama korekcija. Darant korekciją atsižvelgiama į dėl pavarų dėžės parandamą galią pagal pavarų dėžės gamintojo pateiktus oficialius techninius duomenis.
VIII SKYRIUS
Mėgėjų žvejybos kontrolė
64 straipsnis
Atrankos planų sudarymas
1. Nepažeidžiant 5 dalies nuostatos dėl duomenų naudojimo, pagal Kontrolės reglamento 55 straipsnio 3 dalį valstybių narių sudarytuose atrankos planuose, pagal kuriuos būtų stebimi mėgėjų žvejybą vykdančių laivų sužvejotų išteklių, kuriems taikomi išteklių atkūrimo planai, žuvų kiekiai, numatoma rinkti dvimečius duomenis.
2. Pagal atrankos planus naudojami metodai turi būti aiškūs ir kiek įmanoma:
a)
stabilūs laiko atžvilgiu;
b)
standartizuoti pagal regionus;
c)
atitinkantys kokybės standartus, nustatytus atitinkamų tarptautinių mokslinių įstaigų ir, tam tikrais atvejais, atitinkamų regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų, kuriose Europos Sąjunga yra susitariančioji šalis arba stebėtoja.
3. Atrankos planą sudaro sužvejotam išteklių, kuriems taikomi išteklių atkūrimo planai, kiekiui įvertinti skirtas atrankos metodas, naudojami žvejybos įrankiai ir atitinkamas to išteklių atkūrimo plano taikymo geografinis rajonas, kuriame sužvejoti tie ištekliai;
4. Valstybės narės sistemingai tikrina surinktų duomenų tikslumą ir teisingumą.
5. Vykdydamos 1 dalyje nurodytus atrankos planus, valstybės narės gali naudoti visus duomenis, surinktus pagal daugiametę Bendrijos programą, kaip nustatyta Tarybos reglamente (EB) Nr. 199/2008 (27).
6. Ši nuostata netaikoma, jei valstybė narė draudžia išteklių, kuriems taikomas išteklių atkūrimo planas, mėgėjų žvejybą.
65 straipsnis
Atrankos planų pateikimas ir vertinimas
1. Valstybės narės atrankos planus pateikia Komisijai praėjus dvylikai mėnesių nuo išteklių atkūrimo plano įsigaliojimo. Jei išteklių atkūrimo planas šio reglamento įsigaliojimo metu jau taikomas, atrankos planas pateikiamas per dvylika mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo. Atrankos plano pakeitimai pateikiami dar prieš jiems įsigaliojant.
2. Be Kontrolės reglamento 55 straipsnio 4 dalyje nurodyto vertinimo Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas taip pat įvertina:
a)
ar pateiktas atrankos planas atitinka šio reglamento 64 straipsnio 2 ir 3 dalyse pateiktus kriterijus ir reikalavimus; vertinimas atliekamas po atrankos plano pateikimo pagal 1 dalį ir vėliau kas penkerius metus;
b)
ar 1 dalyje nurodyti atrankos plano pakeitimai atitinka šio reglamento 64 straipsnio 2 ir 3 dalyse pateiktus kriterijus ir reikalavimus.
3. Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas, jei reikia, pateikia rekomendacijas dėl atrankos plano patobulinimo.
IV ANTRAŠTINĖ DALIS
PARDAVIMO KONTROLĖ
I SKYRIUS
Atsekamumas
66 straipsnis
Apibrėžtis
Šiame skyriuje vartojamo termino apibrėžtis:
Žuvininkystės ir akvakultūros produktai - produktai, klasifikuojami 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (28) nustatytos Kombinuotosios nomenklatūros 3 skirsnyje ir 1604 bei 1605 pozicijose.
67 straipsnis
Informacija apie produktų partijas
1. Operatoriai teikia Kontrolės reglamento 58 straipsnio 5 dalyje nurodytą informaciją apie žuvininkystės ir akvakultūros produktus, kai iš žuvininkystės ir akvakultūros produktų suformuojamos partijos, bet ne vėliau kaip per pirminį pardavimą.
2. Papildant 1 dalį, operatoriai atnaujina atitinkamą Kontrolės reglamento 58 straipsnio 5 dalyje nurodytą informaciją, kuri paaiškėja sujungus arba padalijus žuvininkystės ir akvakultūros produktų partijas po pirminio pardavimo, kai tik ši informacija tampa prieinama.
3. Tuo atveju, jei partijas sujungus arba padalijus po pirminio pardavimo yra sumaišomi žuvininkystės ir akvakultūros produktai iš kelių žvejybos laivų arba akvakultūros gamybos vienetų, operatoriai turi galimybę nustatyti kiekvienos partijos kilmę bent pagal Kontrolės reglamento 58 straipsnio 5 dalies a punkte nurodytą atpažinimo numerį ir sudaryti sąlygas atsekti tą partiją iki žvejybos ar surinkimo etapo, kaip nurodyta Kontrolės reglamento 58 straipsnio 3 dalyje.
4. Kontrolės reglamento 58 straipsnio 4 dalyje nurodytos sistemos ir procedūros leidžia operatoriams nustatyti žuvininkystės ir akvakultūros produktų tiesioginį (-ius) tiekėją (-us) ir tiesioginį (-ius) pirkėją (-us), išskyrus atvejus, kai pastarasis (-ieji) yra galutinis (-iai) vartotojas (-ai).
5. Kontrolės reglamento 58 straipsnio 5 dalyje nurodyta informacija apie žuvininkystės ir akvakultūros produktus pateikiama naudojant partijos ženklinimo arba pakavimo priemones arba naudojant fiziškai prie partijos pridedamą komercinį dokumentą. Ji gali būti pridedama prie partijos naudojant atpažinimo priemonę, pvz., kodą, brūkšninį kodą, elektroninę mikroschemą arba panašią priemonę arba žymėjimo sistemą. Informacija apie partiją išlieka visais gamybos, apdorojimo ir platinimo etapais, kad kompetentingos valstybių narių institucijos bet kada galėtų prie jos prieiti.
6. Operatoriai prideda Kontrolės reglamento 58 straipsnio 5 dalyje nurodytą informaciją apie žuvininkystės ir akvakultūros produktus naudodami atpažinimo priemonę, pvz., kodą, brūkšninį kodą, elektroninę mikroschemą arba panašią priemonę arba žymėjimo sistemą:
a)
nuo 2013 m. sausio 1 d. - žuvininkystės produktams, kuriems taikomi išteklių atkūrimo planai;
b)
nuo 2015 m. sausio 1 d. - kitiems žuvininkystės ir akvakultūros produktams.
7. Jei Kontrolės reglamento 58 straipsnio 5 dalyje nurodyta informacija pateikiama naudojant fiziškai prie partijos pridedamą komercinį dokumentą, prie atitinkamos partijos pridedamas bent atpažinimo numeris.
8. Valstybės narės bendradarbiauja tarpusavyje siekdamos užtikrinti, kad ant partijos pritvirtinta ir (arba) fiziškai prie partijos pridedama informacija galėtų pasinaudoti ne vien tos valstybės narės, kurioje žuvininkystės ir akvakultūros produktai sukrauti į partijas, kompetentingos institucijos, ypač tais atvejais, kai informacija ant partijos pateikiama naudojant atpažinimo priemonę, pvz., kodą, brūkšninį kodą, elektroninę mikroschemą arba panašią priemonę. Tokias priemones naudojantys operatoriai užtikrina, kad tos priemonės būtų parengtos pagal tarptautiniu mastu pripažintus standartus ir specifikacijas.
9. Kontrolės reglamento 58 straipsnio 5 dalies d punkte nurodyta informacija apie sužvejojimo datą gali apimti kelias kalendorines dienas arba vieną laikotarpį, apimantį kelias sužvejojimo datas.
10. Kontrolės reglamento 58 straipsnio 5 dalies f punkte nurodyta informacija apie tiekėjus - tai informacija apie šio straipsnio 4 dalyje nurodytą (-us) tiesioginį (-ius) operatoriaus tiekėją (-us). Tam tikrais atvejais ši informacija gali būti pateikiama naudojant 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 853/2004, nustatančio konkrečius gyvūninės kilmės maisto produktų higienos reikalavimus (29), II priedo I skirsnyje nurodytą identifikavimo ženklą.
11. Kontrolės reglamento 58 straipsnio 5 dalies a-f punktuose išvardyta informacija netaikoma:
a)
importuojamiems žuvininkystės ir akvakultūros produktams, kurie neįtraukti į sužvejotų žuvų kiekio sertifikato įgyvendinimo sritį pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008 (30) 12 straipsnio 5 dalį;
b)
gėlame vandenyje sužvejotiems arba užaugintiems žuvininkystės ir akvakultūros produktams; ir
c)
dekoratyvinėms žuvims, vėžiagyviams ir moliuskams.
12. Kontrolės reglamento 58 straipsnio 5 dalies a-h punktuose išvardyta informacija netaikoma žuvininkystės ir akvakultūros produktams, klasifikuojamiems Kombinuotosios nomenklatūros 1604 ir 1605 pozicijose.
13. Įgyvendinant Kontrolės reglamento 58 straipsnį, informacija apie atitinkamą geografinį rajoną yra tokia:
a)
atitinkamas geografinis rajonas, kaip apibrėžta Kontrolės reglamento 4 straipsnio 30 dalyje, jei žvejojami ištekliai arba išteklių grupė, kuriems taikoma kvota ir (arba) mažiausias dydis pagal ES teisės aktus; arba
b)
sužvejojimo rajonas pagal Komisisjos reglamento (EB) Nr. 2065/2001 (31) 5 straipsnį, jei tai kiti ištekliai ar išteklių grupė.
14. Kontrolės reglamento 58 straipsnio 8 dalyje nurodyta mažų žuvininkystės ir akvakultūros produktų kiekių vertė taikoma tiesioginio pardavimo iš žvejybos laivo per vieną kalendorinę dieną vienam galutiniam vartotojui atveju.
68 straipsnis
Informacija vartotojams
1. Valstybės narės užtikrina, kad Kontrolės reglamento 58 straipsnio 6 dalyje nurodyta informacija, susijusi su komerciniu pavadinimu, moksliniu žuvies rūšies pavadinimu, Reglamento (EB) Nr. 2065/2001 5 straipsnyje nurodytu sužvejojimo rajonu ir gamybos metodu, būtų nurodyta ant žuvininkystės ir akvakultūros produktų, siūlomų mažmeninei prekybai (įskaitant importuojamus produktus), etikečių arba atitinkamo ženklinimo.
2. Nukrypstant nuo 1 dalies, mažmeninės prekybos sistemoje mokslinis žuvies rūšies pavadinimas vartotojams gali būti pateikiamas kaip pardavimo informacija, pvz., ant informacinio stendo arba iškabos.
3. Jei žuvininkystės ar akvakultūros produktas anksčiau yra buvęs užšaldytas, ant 1 dalyje nurodytų etikečių arba atitinkamo ženklinimo taip pat pateikiamas žodis „atšildyta“. Jei mažmeninės prekybos sistemoje tokio užrašo nepateikiama, laikoma, kad atitinkami žuvininkystės ir akvakultūros produktai prieš tai nėra buvę užšaldyti ir vėliau atšildyti.
4. Nukrypstant nuo 3 dalies, žodis „atšildyta“ neprivalomas prie:
a)
žuvininkystės ir akvakultūros produktų, kurie yra buvę užšaldyti sveikatos saugos tikslu pagal Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo VIII skirsnį; ir
b)
žuvininkystės ir akvakultūros produktų, kurie buvo atšildyti prieš pradedant rūkymo, sūdymo, virimo, marinavimo ar džiovinimo procesus arba šių procesų kombinaciją.
5. Šis straipsnis netaikomas žuvininkystės ir akvakultūros produktams, klasifikuojamiems Kombinuotosios nomenklatūros 1604 ir 1605 pozicijose.
6. Žuvininkystės ir akvakultūros produktai ir pakuotės, paženklinti etiketėmis arba kitaip pažymėti iki įsigaliojant šiam straipsniui ir neatitinkantys Kontrolės reglamento 58 straipsnio 5 dalies g punkto (dėl mokslinių pavadinimų) ir h punkto, taip pat šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalių, gali būti parduodami tol, kol baigsis jų atsargos.
II SKYRIUS
Žuvininkystės produktų svėrimas
1 skirsnis
Bendrosios svėrimo taisyklės
69 straipsnis
Taikymo sritis
Nepažeidžiant šio reglamento 78-89 straipsnių, šiame skyriuje išdėstytos nuostatos taikomos iškrovimo iš ES žvejybos laivų operacijoms, vykdomoms valstybėje narėje, perkrovimo operacijoms, kuriose dalyvauja ES žvejybos laivai ir kurios vykdomos valstybės narės uostuose arba netoli kranto esančiose tos valstybės teritorijose, ir ES vandenyse vykdomam žuvininkystės produktų svėrimui ES žvejybos laivuose.
70 straipsnis
Svėrimo duomenų registravimas
1. Registruoti pirkėjai, registruoti aukcionai arba kitos įstaigos arba asmenys, atsakingi už žuvininkystės produktų pirminį pardavimą arba sandėliavimą prieš pirminį pardavimą, arba atitinkamais atvejais ES žvejybos laivo kapitonas registruoja pagal Kontrolės reglamento 60 ir 61 straipsnius atliekamo svėrimo duomenis ir nurodo šią informaciją:
a)
sveriamų žuvų rūšių FAO triraidžius kodus;
b)
kiekvienos rūšies žuvų kiekio svėrimo rezultatus kilogramais produkto svorio;
c)
žvejybos laivo, iš kurio kildinami pasverti produktai, išorės identifikavimo numerį ir pavadinimą;
d)
sveriamų žuvininkystės produktų pateikimo būdą;
e)
svėrimo datą (MMMM-MM-DD).
2. Registruoti pirkėjai, registruoti aukcionai arba kitos įstaigos arba asmenys, atsakingi už žuvininkystės produktų pirminį pardavimą arba sandėliavimą prieš pirminį pardavimą, arba atitinkamais atvejais ES žvejybos laivo kapitonas 1 dalyje nurodytus registruotus duomenis saugo trejus metus.
71 straipsnis
Svėrimo laikas
1. Jei žuvininkystės produktai perkrauti iš vieno ES žvejybos laivo į kitą, o pirmas jų iškrovimas atliekamas ne Europos Sąjungos uoste, produktai sveriami prieš juos išvežant iš perkrovimo uosto arba vietos.
2. Jei žuvininkystės produktai sveriami ES žvejybos laive pagal Kontrolės reglamento 60 straipsnio 3 dalį ir po iškrovimo pakartotinai sveriami sausumoje, taikant Kontrolės reglamento 60 straipsnio 5 dalį naudojamas skaičius, gautas produktus pasvėrus sausumoje.
3. Nepažeisdama specialiųjų nuostatų, taikomų ES žvejybos laivams, kuriems nereikia pildyti ir pateikti elektroninio žvejybos žurnalo, nurodyto Kontrolės reglamento 15 straipsnyje, valstybė narė gali paprašyti kapitono prieš svėrimą perduoti žurnalo lapo kopiją iškrovimo valstybės narės kompetentingoms institucijoms.
72 straipsnis
Svėrimo įranga
1. Visą svėrimo įrangą pagal nacionalinę sistemą sukalibruoja ir užantspauduoja kompetentingos valstybės narės institucijos.
2. Už svėrimo įrangą atsakingas fizinis arba juridinis asmuo registruoja kalibravimo duomenis.
3. Kai žuvys sveriamos naudojant juostinį konvejerį, gerai matomoje vietoje įtaisomas bendrą svorį registruojantis skaitiklis. Užregistruojami skaitiklio rodmenys svėrimo operacijos pradžioje ir bendras svoris. Visą informaciją apie įrangos naudojimą svėrimo duomenų žurnale registruoja už svėrimą atsakingas fizinis arba juridinis asmuo.
73 straipsnis
Užšaldytų žuvininkystės produktų svėrimas
1. Nepažeidžiant specialiųjų nuostatų ir ypač šio reglamento 70 ir 74 straipsnių, kai sveriami iškrauti užšaldyti žuvininkystės produktai, dėžėmis arba blokais iškrautų užšaldytų žuvininkystės produktų svoris gali būti nustatomas pagal rūšis ir, atitinkamais atvejais, pagal pateikimą, bendrą dėžių arba blokų skaičių dauginant iš vidutinio grynojo vienos dėžės ar bloko svorio, apskaičiuoto pagal XVIII priede nustatytą metodiką.
2. Žuvininkystės produktus sveriantys fiziniai arba juridiniai asmenys registruoja kiekvieno iškrovimo duomenis ir nurodo:
a)
laivo, iš kurio iškrauti žuvininkystės produktai, pavadinimą ir išorės registracijos raides bei skaitmenis;
b)
iškrautų žuvų rūšis ir, atitinkamais atvejais, pateikimą;
c)
partijos dydį ir padėklų imties dydį pagal rūšis ir, atitinkamais atvejais, pateikimą, kaip nurodyta XVIII priedo 1 punkto nuostatose;
d)
kiekvieno imtyje esančio padėklo svorį ir vidutinį padėklų svorį;
e)
dėžių arba blokų ant kiekvieno imtyje esančio padėklo skaičių;
f)
tuščios dėžės svorį, jeigu jis skiriasi nuo XVIII priedo 4 punkte nurodyto tuščios dėžės svorio;
g)
vidutinį tuščio padėklo svorį pagal XVIII priedo 3 dalies b punkto nuostatas;
h)
vidutinį dėžės arba bloko svorį pagal žuvininkystės produktų rūšis ir, atitinkamais atvejais, pateikimą.
74 straipsnis
Ledas ir vanduo
1. Registruotas pirkėjas, registruotas aukcionas arba kitos įstaigos arba asmenys, atsakingi už žuvininkystės produktų pirminį pardavimą, prieš sverdami žuvininkystės produktus užtikrina, kad nuo jų, kiek įmanoma neapgadinant ir nepakenkiant kokybei, būtų pašalintas ledas.
2. Nepažeidžiant specialiųjų taisyklių, taikomų šio reglamento 78-89 straipsniuose nurodytų pelaginių rūšių žuvims, kurios iškraunamos bendrai, kad būtų išgabentos į pirminio pardavimo, sandėliavimo arba apdorojimo vietą, iš bendro svorio išskaitytas vandens ir ledo svoris negali viršyti 2 proc. Visais atvejais išskaitytas vandens ir ledo svoris procentais užregistruojamas svėrimo lape šalia svorio įrašo. Iš ne pelaginių rūšių žuvų svorio vandens ir ledo svoris neišskaitomas.
75 straipsnis
Kompetentingų institucijų prieigos galimybė
Kompetentingos institucijos turi visapusišką galimybę bet kuriuo metu patikrinti svėrimo įrangą, užregistruotus svėrimo duomenis, deklaracijas raštu bei visas patalpas, kuriose laikomos arba apdorojamos žuvys.
76 straipsnis
Mėginių atrankos planai
1. Kontrolės reglamento 60 straipsnio 1 dalyje nurodytą mėginių atrankos planą ir visus reikšmingus jo pakeitimus priima valstybės narės pagal XIX priede pateiktą rizikos vertinimu grindžiamą metodiką.
2. Kontrolės reglamento 60 straipsnio 3 dalyje nurodytą mėginių atrankos planą ir visus reikšmingus jo pakeitimus priima valstybės narės pagal XX priede pateiktą rizikos vertinimu grindžiamą metodiką. Jei sužvejotos žuvys sveriamos laive, Kontrolės reglamento 14 straipsnio 3 dalyje ir 21 straipsnio 3 dalyje nurodytas leidžiamas nuokrypis netaikomas, kai skaičius, gautas pasvėrus iškrautus produktus, yra didesnis už atitinkamą skaičių, gautą produktus pasvėrus laive.
3. Jei valstybės narės ketina priimti Kontrolės reglamento 60 straipsnio 1 ir 3 dalyse nurodytus mėginių atrankos planus, pageidaujama, kad jos per šešis mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo pateiktų bendrą mėginių atrankos planą, apimantį visas per trejus metus atliktas atitinkamas svėrimo procedūras. Šį mėginių atrankos planą gali sudaryti atskiros dalys, skirtos įvairiai skirtingų išteklių žvejybos veiklai.
4. Visi po 3 dalyje nurodyto termino numatyti priimti nauji mėginių atrankos planai arba jų pakeitimai pateikiami patvirtinti likus trims mėnesiams iki atitinkamų metų pabaigos.
77 straipsnis
Žuvininkystės produktų svėrimo po išvežimo iš iškrovimo vietos kontrolės planai ir programos
1 Kontrolės reglamento 61 straipsnio 1 dalyje nurodytą kontrolės planą ir visus reikšmingus jo pakeitimus priima valstybės narės pagal XXI priede pateiktą rizikos vertinimu grindžiamą metodiką.
2. Jei valstybės narės ketina priimti Kontrolės reglamento 61 straipsnio 1 dalyje nurodytą kontrolės planą, jos pateikia kiekvienos valstybės narės bendros kontrolės planą, kuris apima visus žuvininkystės produktų, kuriuos numatyta sverti po pervežimo, pervežimus. Šis kontrolės planas pateikiamas per šešis mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo. Šį bendros kontrolės planą gali sudaryti atskiros dalys, skirtos įvairiai skirtingų išteklių žvejybos veiklai.
3. Kontrolės reglamento 61 straipsnio 2 dalyje nurodytą bendros kontrolės programą ir visus reikšmingus jos pakeitimus priima valstybės narės pagal XXII priede pateiktą rizikos vertinimu grindžiamą metodiką.
4. Jei valstybės narės ketina priimti Kontrolės reglamento 61 straipsnio 2 dalyje nurodytą bendros kontrolės programą, jos ją pateikia per šešis mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo.
5. Visi nauji 2 dalyje nurodyti kontrolės planai arba visos naujos 4 dalyje nurodytos bendros kontrolės programos, numatyti priimti po 2 ir 4 dalyse nurodytos datos, arba visi šių planų arba programų pakeitimai pateikiami likus trims mėnesiams iki metų, kurie baigiasi prieš plano arba programos įsigaliojimo dieną, pabaigos.
2 skirsnis
Specialiosios tam tikrų pelaginių rūšių žuvų svėrimo taisyklės
78 straipsnis
Atlantinių silkių, atlantinių skumbrių ir paprastųjų stauridžių svėrimo tvarkos taikymo apimtis
Šiame skirsnyje nustatytos taisyklės taikomos sveriant Europos Sąjungoje iškrautas arba trečiosiose šalyse iš ES žvejybos laivų atskirai arba pramaišiui iškrautas atlantines silkes (Clupea harengus), atlantines skumbres (Scomber scombrus) ir paprastąsias staurides (Trachurus spp.), jei:
a)
atlantinės silkės sužvejotos ICES I, II, IIIa, IV, Vb, VI ir VII zonose;
b)
atlantinės skumbrės sužvejotos ICES IIa, IIIa, IV, Vb, VI, VII, VIII, IX, XII, XIV zonose ir Žvejybos rytų vidurio Atlante komiteto (ŽRVAK, angl. CECAF) reguliuojamuose ES vandenyse;
c)
paprastosios stauridės sužvejotos ICES IIa, IV, Vb, VI, VII, VIII, IX, X, XII, XIV zonose ir CECAF reguliuojamuose ES vandenyse,
jei per vieną iškrovimą iškrauta daugiau kaip 10 tonų.
79 straipsnis
Atlantinių silkių, atlantinių skumbrių ir paprastųjų stauridžių svėrimo uostai
1. Šio reglamento 78 straipsnyje nurodytų rūšių sužvejotos žuvys sveriamos iš karto iškrovus. Tačiau šių rūšių sužvejotos žuvys gali būti sveriamos po pervežimo, jei:
-
paskirties vietai esant valstybėje narėje atitinkama valstybė narė yra priėmusi kontrolės planą, kaip nurodyta Kontrolės reglamento 61 straipsnio 1 dalyje, pagal XXI priede pateiktą rizikos vertinimu grindžiamą metodiką,
-
paskirties vietai esant kitoje valstybėje narėje atitinkamos valstybės narės yra priėmusios bendros kontrolės programą, kaip nurodyta Kontrolės reglamento 61 straipsnio 2 dalyje, pagal XXII priede pateiktą rizikos vertinimu grindžiamą metodiką,
ir jei šį kontrolės planą arba bendros kontrolės programą yra patvirtinusi Komisija.
2. Kiekviena susijusi valstybė narė nustato, kuriuose jos uostuose turi būti iškraunamos šio reglamento 78 straipsnyje nurodytų rūšių žuvys, ir užtikrina, kad tuose uostuose būtų iškraunamos visos tų rūšių žuvys. Šiuose uostuose turi būti nustatyta:
a)
iškrovimo arba perkrovimo valandos;
b)
iškrovimo arba perkrovimo vietos;
c)
inspektavimo ir stebėjimo tvarka.
3. Atitinkamos valstybės narės Komisijai pateikia šių uostų sąrašą ir juose taikomą inspektavimo bei stebėjimo tvarką, įskaitant per kiekvieną iškrovimą iškrauto minėtų rūšių žuvų kiekio duomenų registravimo ir perdavimo sąlygas.
4. Visi 3 dalyje nurodytų uostų sąrašų ir inspektavimo bei stebėjimo tvarkos pakeitimai Komisijai pateikiami ne vėliau kaip prieš 15 dienų iki jiems įsigaliojant.
5. Valstybės narės užtikrina, kad kai šio reglamento 78 straipsnyje nurodytų rūšių žuvys iš jų laivų iškraunamos už Europos Sąjungos ribų, tai turi būti atliekama uostuose, kuriuos specialiai svėrimo tikslu pasirinko trečiosios šalys, su Europos Sąjunga sudariusios šioms rūšims taikomus susitarimus.
6. 3 ir 4 dalyse nurodytą informaciją ir trečiųjų šalių pasirinktų uostų sąrašus Komisija perduoda visoms atitinkamoms valstybėms narėms.
7. Uostų sąrašą ir jo pakeitimus Komisija ir atitinkamos valstybės narės skelbia savo oficialiose tinklavietėse.
80 straipsnis
Įplaukimas į valstybės narės uostą
1. Kad būtų galima pasverti žuvis, iki atvykimo į atitinkamą žuvų iškrovimo uostą likus ne mažiau kaip 4 valandoms, žvejybos laivo kapitonas arba jo atstovas valstybės narės, kurioje turi būti iškrautos žuvys, kompetentingoms institucijoms praneša:
a)
uostą, į kurį ketina įplaukti, laivo pavadinimą ir jo išorės registracijos raides ir skaitmenis;
b)
numatytą atvykimo į tą uostą laiką;
c)
laive esančių atlantinių silkių, atlantinių skumbrių ir paprastųjų stauridžių gyvąjį svorį kilogramais;
d)
atitinkamą geografinį rajoną, kuriame sužvejotos žuvys; zona - tai parajonis ir kvadratas arba pakvadratis, kuriame pagal Sąjungos teisės aktus taikomi sužvejotų žuvų kiekio apribojimai.
2. ES žvejybos laivo, kuriam taikomas žvejybos žurnalo duomenų elektroninio registravimo reikalavimas, kapitonas 1 dalyje nurodytą informaciją elektroniniu būdu siunčia savo vėliavos valstybei narei. Valstybės narės šią informaciją nedelsdamos perduoda tai valstybei narei, kurioje numatoma atlikti iškrovimą. Kontrolės reglamento 15 straipsnyje nurodyti elektroniniai žvejybos žurnalo duomenys ir 1 dalyje nurodyta informacija gali būti persiunčiami bendru elektroniniu pranešimu.
3. Valstybės narės gali numatyti trumpesnį informacijos pranešimo laikotarpį nei nustatytas 1 dalyje. Tokiu atveju atitinkamos valstybės narės Komisiją apie tai informuoja likus 15 dienų iki trumpesniojo pranešimo laikotarpio įsigaliojimo. Šią informaciją Komisija ir atitinkamos valstybės narės skelbia savo tinklavietėse.
81 straipsnis
Iškrovimas
Atitinkamos valstybės narės kompetentingos institucijos reikalauja, kad šio reglamento 78 straipsnyje nurodytų žuvų iškrovimas nebūtų pradėtas tol, kol ji nesuteiks specialaus leidimo. Jeigu iškrovimas nutraukiamas, prieš jį atnaujinant turi būti gautas leidimas.
82 straipsnis
Žvejybos žurnalas
1. Vos atvykus į uostą ir dar nepradėjus iškrovimo, žvejybos laivo, kuriam netaikomas žvejybos žurnalo duomenų elektroninio registravimo reikalavimas, kapitonas valstybės narės kompetentingai institucijai iškrovimo uoste pateikia patikrinti užpildytą (-us) atitinkamą (-us) žvejybos žurnalo lapą (-us).
2. Pagal šio reglamento 80 straipsnio 1 dalies c punktą prieš iškrovimą praneštas laive laikomų atlantinių silkių, atlantinių skumbrių ir paprastųjų stauridžių kiekis atitinka žvejybos žurnale užregistruotą kiekį.
83 straipsnis
Viešojo naudojimo šviežių atlantinių silkių, atlantinių skumbrių ir paprastųjų stauridžių svėrimo įranga
Nepažeidžiant šio reglamento 72 straipsnio, jei naudojama viešojo naudojimo svėrimo įranga, šio reglamento 78 straipsnyje nurodytas žuvis sveriantis fizinis arba juridinis asmuo išduoda pirkėjui svėrimo lapą, kuriame nurodyti svėrimo data bei valanda ir automobilinės cisternos identifikavimo numeris. Svėrimo lapo kopija prisegama prie pardavimo pažymos arba perėmimo deklaracijos.
84 straipsnis
Privataus naudojimo šviežios žuvies svėrimo įranga
1. Be šio reglamento 72 straipsnio nuostatų, naudojant privataus naudojimo svėrimo įrangą, taip pat taikomi šio straipsnio reikalavimai.
2. Šio reglamento 78 straipsnyje nurodytas žuvis sveriantys fiziniai arba juridiniai asmenys pildo kiekvienos svėrimo įrangos įrištą žurnalą sunumeruotais puslapiais. Jis užpildomas užbaigus sverti per vieną iškrovimą iškrautas žuvis, ne vėliau kaip iki dienos, kurią pasvertos žuvys, 23.59 val. Šiame žurnale nurodoma:
a)
laivo, iš kurio buvo iškrautos šio reglamento 78 straipsnyje nurodytos žuvys, pavadinimas ir išorės registracijos raidės bei skaitmenys;
b)
jei šio reglamento 78 straipsnyje nurodytos žuvys prieš svėrimą pagal šio reglamento 79 straipsnį buvo išvežtos iš iškrovimo uosto, unikalusis automobilinės cisternos ir jos krovinio identifikavimo numeris. Kiekvienos automobilinės cisternos krovinys sveriamas ir registruojamas atskirai. Tačiau galima registruoti visų automobilinių cisternų krovinių iš to paties laivo bendrą svorį, jei tie automobilinių cisternų kroviniai sveriami nepertraukiamai vienas po kito;
c)
žuvų rūšys;
d)
per vieną iškrovimą iškrautų žuvų svoris;
e)
svėrimo pradžios ir pabaigos data bei valanda.
3. Nepažeidžiant šio reglamento 72 straipsnio 3 dalies, jei svėrimas atliekamas naudojant juostinį konvejerį, visi įrangos naudojimo etapai registruojami įrištame svėrimo žurnale sunumeruotais puslapiais.
85 straipsnis
Užšaldytos žuvies svėrimas
Kai sveriamos iškrautos užšaldytos atlantinės silkės, atlantinės skumbrės ir paprastosios stauridės, dėžėmis iškrautų užšaldytų žuvų svoris nustatomas kiekvienai rūšiai atskirai, pagal šio reglamento 73 straipsnį.
86 straipsnis
Svėrimo duomenų saugojimas
Visi šio reglamento 84 straipsnio 3 dalyje ir 85 straipsnyje nurodyti svėrimo duomenys ir visų pervežimo dokumentų, kurie laikomi šio reglamento 79 straipsnio 1 dalyje nurodyto kontrolės plano arba bendros kontrolės programos dalimi, kopijos saugomos šešerius metus.
87 straipsnis
Pardavimo pažyma ir perėmimo deklaracija
Už šio reglamento 78 straipsnyje nurodytų rūšių žuvų pardavimo pažymų ir perėmimo deklaracijų pateikimą atsakingi fiziniai arba juridiniai asmenys šiuos dokumentus pateikia atitinkamos valstybės narės kompetentingoms institucijoms, kai jos paprašo.
88 straipsnis
Kryžminės patikros
Kol nebus sukurta kompiuterinė duomenų bazė pagal Kontrolės reglamento 109 straipsnį, kompetentingos institucijos atlieka administracines kryžmines visų iškrovimų patikras ir palygina:
a)
pagal šio reglamento 80 straipsnio 1 dalies c punktą iš anksto praneštus atlantinių silkių, atlantinių skumbrių ir paprastųjų stauridžių kiekius ir žvejybos žurnale nurodytus kiekius;
b)
žvejybos žurnale nurodytus atlantinių silkių, atlantinių skumbrių ir paprastųjų stauridžių kiekius ir iškrovimo deklaracijoje nurodytus kiekius;
c)
iškrovimo deklaracijoje nurodytus atlantinių silkių, atlantinių skumbrių ir paprastųjų stauridžių kiekius ir perėmimo deklaracijoje arba pardavimo pažymoje nurodytus kiekius;
d)
laivo žvejybos žurnale nurodytą rajoną, kuriame sužvejotos žuvys, ir LSS užfiksuotus atitinkamo laivo duomenis.
89 straipsnis
Svėrimo stebėjimas
1. Sveriant iš laivo iškrautas atlantines silkes, atlantines skumbres ir paprastąsias staurides, atskirai stebimas kiekvienos rūšies žuvų svėrimas. Jeigu laivas žuvis į krantą iškrauna pumpavimo būdu, stebimas viso iškrauto kiekio svėrimas. Jeigu iškraunamos užšaldytos atlantinės silkės, atlantinės skumbrės ir paprastosios stauridės, skaičiuojamos visos dėžės ir stebima, kaip taikoma XVIII priede nustatyta vidutinio grynojo žuvų dėžių svorio apskaičiavimo metodika.
2. Be šio reglamento 88 straipsnyje nurodytų duomenų, dar kryžmiškai tikrinama ir lyginama:
a)
sveriant viešojo arba privataus naudojimo įranga užregistruoti atlantinių silkių, atlantinių skumbrių ir paprastųjų stauridžių kiekiai ir perėmimo deklaracijoje arba pardavimo pažymoje nurodyti kiekiai;
b)
visuose važtos dokumentuose, kurie laikomi šio reglamento 79 straipsnio 1 dalyje nurodyto kontrolės plano arba bendros kontrolės programos dalimi, užregistruoti atlantinių silkių, atlantinių skumbrių ir paprastųjų stauridžių kiekiai;
c)
pagal šio reglamento 84 straipsnio 2 dalies b punktą užregistruoti unikalieji automobilinių cisternų identifikavimo numeriai.
3. Patikrinama, ar baigus iškrovimą laive nebeliko jokių žuvų.
4. Visa šiame straipsnyje ir šio reglamento 107 straipsnyje nurodyta stebėjimo veikla dokumentuojama. Šie dokumentai saugomi šešerius metus.
III SKYRIUS
Pardavimo pažymos
90 straipsnis
Bendrosios taisyklės
1. Pardavimo pažymoje nurodomas vienetų skaičius, kaip nurodyta Kontrolės reglamento 64 straipsnio 1 dalies f punkte, jei atitinkama kvota skaičiuojama vienetais.
2. Nurodant Kontrolės reglamento 64 straipsnio 1 dalies g punkte minimą pateikimo formą, taip pat nurodoma pateikimo būklė, kaip nustatyta I priede.
3. Kontrolės reglamento 64 straipsnio 1 dalies l punkte nurodyta kaina pateikiama valiuta, naudojama toje valstybėje narėje, kurioje vyksta pardavimas.
91 straipsnis
Pardavimo pažymų formos
1. Valstybės narės sprendžia, koks formatas turi būti naudojamas pardavimo pažymoms elektroniniu būdu pildyti ir perduoti, kaip nurodyta Kontrolės reglamento 63 straipsnyje.
2. Valstybės narės keičiasi šiame skyriuje nurodyta informacija, naudodamos XII priede nustatytą formatą, grindžiamą XML kalba. Valstybių narių tarpusavio, o taip pat valstybių narių, Komisijos ir Komisijos paskirtos įstaigos elektroninių duomenų mainams naudojamą XML standartą pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis nustato Komisija.
3. 1 dalyje nurodyto formato pakeitimai aiškiai pažymimi, o šalia nurodoma tokio atnaujinimo data. Tokie pakeitimai įsigalioja ne anksčiau kaip praėjus šešiems mėnesiams po to, kai dėl jų priimamas sprendimas.
4. Kai valstybė narė gauna elektroninę informaciją iš kitos valstybės narės, ji užtikrina, kad tos valstybės narės kompetentingoms institucijoms būtų išsiųstas duomenų gavimo patvirtinimas. Juo patvirtinama, kad duomenys gauti.
5. XII priede nurodyti duomenų elementai, kuriuos registruoti pirkėjai, registruoti aukcionai arba kitos valstybių narių įgaliotos įstaigos ar asmenys privalo registruoti savo pardavimo pažymose pagal ES taisykles, taip pat yra privalomi ir valstybėms narėms keičiantis duomenimis.
6. Valstybės narės:
a)
užtikrina, kad šiame skyriuje nustatyta tvarka gauti duomenys būtų registruojami elektronine forma ir patikimai saugomi kompiuterinėse duomenų bazėse bent trejus metus;
b)
imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad jie būtų naudojami tik oficialiais tikslais; ir
c)
imasi visų būtinų techninių priemonių tokiems duomenims apsaugoti nuo netyčinio arba neteisėto sunaikinimo, netyčinio praradimo, jų būklės pablogėjimo, platinimo ar naudojimosi jais be leidimo.
7. Kiekvienoje valstybėje narėje už visų šiame skyriuje nurodytų duomenų perdavimą, gavimą, tvarkymą ir apdorojimą atsako viena institucija, nurodyta Kontrolės reglamento 5 straipsnio 5 dalyje.
8. Valstybės narės pasikeičia 7 dalyje nurodytų institucijų kontaktine informacija ir per tris mėnesius po šio reglamento įsigaliojimo apie tai praneša Komisijai ir jos paskirtai įstaigai.
9. Apie visus 7 ir 8 dalyse nurodytos informacijos pasikeitimus iki jiems įsigaliojant pranešama Komisijai, jos paskirtai įstaigai ir kitoms valstybėms narėms.
10. Koks pardavimo pažymų, kurioms netaikomas elektroninio pildymo ir perdavimo reikalavimas, formatas turi būti naudojamas, sprendžia valstybės narės. Tose pardavimo pažymose nurodoma bent Kontrolės reglamento 64 straipsnio 1 dalyje nurodyta informacija.
V ANTRAŠTINĖ DALIS
PRIEŽIŪRA
I SKYRIUS
Priežiūros ataskaitos
92 straipsnis
Priežiūros ataskaitoje pateiktina informacija
1. Kontrolės reglamento 71 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytos priežiūros ataskaitos rengiamos pagal šio reglamento XXIII priedą.
2. Valstybės narės įkelia priežiūros ataskaitose esančius duomenis į Kontrolės reglamento 78 straipsnyje nurodytą elektroninę duomenų bazę ir užtikrina šio reglamento XXIV priedo 2 punkte nurodytas funkcijas. Šioje duomenų bazėje pateikiama būtinoji informacija yra informacija, nurodyta XXIII priede. Popierinės priežiūros ataskaitos taip pat gali būti papildomai nuskenuojamos į duomenų bazę.
3. Ataskaitų duomenys laikomi duomenų bazėje ne trumpiau kaip trejus metus.
4. Gavusi priežiūros ataskaitą, kaip nurodyta 1 dalyje, vėliavos valstybė narė kuo skubiau inicijuoja savo žvejybos laivų, kurie yra priežiūros ataskaitos objektas, vykdomos veiklos tyrimą.
5. 1 dalis taikoma nepažeidžiant taisyklių, priimtų regioninių žvejybos valdymo organizacijų, kurių atžvilgiu Europos Sąjunga yra susitariančioji šalis.
II SKYRIUS
Kontroliuojantys stebėtojai
93 straipsnis
Su kontroliuojančiais stebėtojais susijusios bendrosios taisyklės
1. Nepažeidžiant regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų nustatytų arba su trečiąja šalimi suderintų specialiųjų taisyklių, ES žvejybos laivuose, kuriems taikoma kontroliuojančių stebėtojų programa, programoje nustatytu laikotarpiu turi būti bent vienas kontroliuojantis stebėtojas.
2. Valstybės narės skiria kontroliuojančius stebėtojus ir užtikrina, kad jie galėtų atlikti savo užduotis. Visų pirma valstybės narės užtikrina kontroliuojančių stebėtojų dislokaciją susijusiame ES žvejybos laive.
3. Kontroliuojantys stebėtojai nevykdo kitų užduočių nei nustatytos Kontrolės reglamento 73 straipsnyje ir šio reglamento 95 straipsnyje, nebent pagal ES kontroliuojančių stebėtojų programą arba pagal regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos stebėtojų programą turi būti atliekamos kitos užduotys arba jos numatytos pagal dvišalį susitarimą su trečiąja šalimi.
4. Kompetentingos institucijos užtikrina, kad vykdydami savo misiją kontroliuojantys stebėtojai turėtų ryšių priemones, nepriklausomas nuo žvejybos laivo ryšių sistemos.
5. Šios taisyklės neturi įtakos žvejybos laivo kapitono kaip vienintelio atsakingo už laivo operacijas asmens įgaliojimams.
94 straipsnis
Kontroliuojančių stebėtojų nepriklausomumas
Kad būtų nepriklausomi nuo ES žvejybos laivo savininko, operatoriaus, kapitono ir įgulos narių, kaip nustatyta Kontrolės reglamento 73 straipsnio 2 dalyje, kontroliuojantys stebėtojai negali būti:
-
ES žvejybos laivo kapitono ar kito įgulos nario giminaičiai arba darbuotojai, taip pat ES žvejybos laivo, į kurį jie paskirti, kapitono, savininko arba operatoriaus atstovai,
-
ES žvejybos laivo, į kurį jie paskirti, kapitono, įgulos nario, kapitono atstovo, savininko arba operatoriaus kontroliuojamos bendrovės darbuotojai.
95 straipsnis
Kontroliuojančių stebėtojų pareigos
1. Kontroliuojantys stebėtojai tikrina susijusius dokumentus ir registruoja žvejybos veiklą ES žvejybos laive, kuriame jie dislokuoti, kaip nurodyta XXV priede.
2. ES žvejybos laive esantys kontroliuojantys stebėtojai prireikus instruktuoja į laivą atvykusius pareigūnus, kurie rengiasi pradėti to žvejybos laivo inspektavimą. Jei ES žvejybos laive yra tokia galimybė, tam tikrais atvejais instruktavimas vyksta uždarame susitikime.
3. Kontroliuojantys stebėtojai parengia Kontrolės reglamento 73 straipsnio 5 dalyje nurodytą ataskaitą pagal XXVI priede nustatytą formą. Šią ataskaitą jie nedelsdami ir ne vėliau kaip per 30 dienų po užduoties atlikimo perduoda savo institucijoms ir vėliavos valstybės narės kompetentingoms institucijoms. Jų kompetentingos institucijos, gavusios prašymą, pateikia šią ataskaitą pakrantės valstybei narei, Komisijai arba jos paskirtai įstaigai. Kitoms valstybėms narėms prieinamose ataskaitų kopijose gali būti nepateikiama informacijos apie vietą, kur buvo sužvejotos žuvys kiekvienos žvejybos operacijos pradžios ir pabaigos pozicijų atžvilgiu, bet gali būti pateikiama informacija apie per dieną sužvejotą kiekį gyvojo svorio ekvivalentu kilogramais pagal rūšis ir ICES kvadratą arba kitą zoną, priklausomai nuo situacijos.
96 straipsnis
Bandomieji projektai
Pagal Reglamento (EB) Nr. 861/2006 8 straipsnio a punkto iii papunktį Sąjunga gali teikti finansinę paramą bandomiesiems projektams, susijusiems su kontroliuojančių stebėtojų dislokacija, vykdyti.
VI ANTRAŠTINĖ DALIS
INSPEKTAVIMAS
I SKYRIUS
Inspektavimo vykdymas
1 skirsnis
Bendrosios nuostatos
97 straipsnis
Pareigūnai, įgalioti vykdyti inspektavimą jūroje ir sausumoje
1. Pareigūnai, atsakingi už inspektavimo vykdymą, kaip nurodyta Kontrolės reglamento 74 straipsnyje, yra įgalioti valstybių narių kompetentingų institucijų. Tuo tikslu valstybės narės savo pareigūnams suteikia tarnybines korteles, kuriose nurodoma jų tapatybė ir jų vykdomos pareigos. Kiekvienas pareigūnas darbo metu minėtą kortelę turi su savimi ir inspektavimo metu atsiradus galimybei nedelsdamas ją pateikia.
2. Valstybės narės suteikia savo pareigūnams tinkamus įgaliojimus, reikalingus kontrolei, inspektavimui ir vykdymo užtikrinimui vykdyti pagal šį reglamentą ir bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių vykdymui užtikrinti.
98 straipsnis
Bendrieji principai
1. Nepažeisdamos daugiamečių planų nuostatų, rinkdamosi inspektavimo objektus valstybių narių kompetentingos institucijos laikosi rizika grindžiamo požiūrio ir naudojasi visa turima informacija. Laikydamiesi šio požiūrio pareigūnai vykdo inspektavimą pagal šiame skyriuje išdėstytas taisykles.
2. Nepažeisdamos daugiamečių planų nuostatų, valstybės narės koordinuoja kontrolės, inspektavimo ir vykdymo užtikrinimo veiklą. Tuo tikslu jos priima ir vykdo nacionalines kontrolės veiksmų programas, nurodytas Kontrolės reglamento 46 straipsnyje, ir bendros kontrolės programas, nurodytas Kontrolės reglamento 94 straipsnyje, apimančias tiek veiklą jūroje, tiek sausumoje, kad užtikrintų bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymąsi.
3. Laikydamasi rizika grindžiamos kontrolės ir vykdymo užtikrinimo strategijos, kiekviena valstybė narė objektyviai vykdo reikalingą inspektavimą, kad užkirstų kelią žuvininkystės produktų, gautų iš veiklos, kuri vykdoma nesilaikant bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių, laikymui laive, perkrovimui, iškrovimui, perkėlimui į narvus ir ūkius, apdorojimui, transportavimui, sandėliavimui, pardavimui ir atsargų kaupimui.
4. Inspektavimo užduotys vykdomos stengiantis visiškai nepakenkti inspektuojamų žuvininkystės produktų higienai ir kokybei.
5. Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės su žuvininkyste susijusios informacinės sistemos sudarytų galimybes tiesiogiai elektroniniu būdu keistis informacija apie uosto valstybės inspektavimą tarpusavyje, su kitomis valstybėmis narėmis, Komisija ir jos paskirta įstaiga, priklausomai nuo situacijos, pagal Kontrolės reglamento 111 straipsnį.
99 straipsnis
Pareigūnų pareigos prieš inspektavimą
Jei yra galimybė, prieš inspektavimą pareigūnai surenka visą reikiamą informaciją, įskaitant:
a)
žvejybos licencijų ir žvejybos leidimų duomenis;
b)
LSS informaciją apie einamąjį žvejybos reisą;
c)
iš oro atliekamos priežiūros duomenis ir kitus pastebėjimus;
d)
ankstesnio inspektavimo įrašus ir vėliavos valstybės narės tinklavietės saugiojoje dalyje esančią informaciją apie susijusį ES žvejybos laivą.
100 straipsnis
Pareigūnų, įgaliotų vykdyti inspektavimą, pareigos
1. Pareigūnai, įgalioti vykdyti inspektavimą, patikrina ir pažymi reikiamus punktus, nustatytus atitinkamame inspektavimo ataskaitos inspektavimo modulyje, pateiktame XXVII priede. Tuo tikslu, laikydamiesi nacionalinių teisės aktų, jie gali fotografuoti, daryti vaizdo ir garso įrašus ir prireikus imti pavyzdžius.
2. Pareigūnai netrukdo bet kokiam operatoriui inspektavimo operacijų metu pasinaudoti teise bendrauti su vėliavos valstybės narės kompetentingomis institucijomis.
3. Pareigūnai atsižvelgia į visą informaciją, kurią pagal šio reglamento 95 straipsnio 2 dalį suteikia kontroliuojantis stebėtojas inspektuojamame žvejybos laive.
4. Užbaigę inspektavimą, pareigūnai trumpai informuoja operatorius, kiek to reikia, apie žuvininkystės taisykles, taikomas esamomis aplinkybėmis.
5. Jei neaptikta jokių akivaizdžių pažeidimų įrodymų, užbaigę inspektavimą, pareigūnai kuo greičiau palieka žvejybos laivą arba patikrintas patalpas.
101 straipsnis
Valstybių narių, Komisijos ir Europos žuvininkystės kontrolės agentūros pareigos
1. Valstybių narių kompetentingos institucijos ir, tam tikrais atvejais, Komisija ir Europos žuvininkystės kontrolės agentūra užtikrina, kad jų pareigūnai ne tik būtų mandagūs ir dėmesingi, bet ir vykdytų inspektavimą profesionaliai, laikydamiesi aukštų standartų.
2. Kiekvienos valstybės narės kompetentingos institucijos nustato tvarką, kuria užtikrinama, kad bet koks operatorių pateiktas nusiskundimas pareigūnų vykdomu inspektavimu būtų sąžiningai ir nuodugniai išnagrinėtas laikantis nacionalinių teisės aktų.
3. Pakrantės valstybės narės gali, esant atitinkamiems susitarimams su žvejybos laivo vėliavos valstybe nare, pakviesti tos valstybės narės kompetentingų institucijų pareigūnus dalyvauti tos valstybės narės žvejybos laivų inspektavime, kai tie laivai vykdo veiklą pakrantės valstybės narės vandenyse arba yra iškraunami jos uostuose.
2 skirsnis
Inspektavimas jūroje
102 straipsnis
Bendrosios inspektavimo jūroje nuostatos
1. Bet koks laivas, naudojamas kontrolės, taip pat priežiūros tikslais, turi turėti aiškiai matomą gairelę arba simbolį, kaip parodyta XXVIII priede.
2. Patikros motorlaivis, naudojamas siekiant palengvinti inspektavimą vykdančių pareigūnų perkėlimą, turi iškelti panašią vėliavą arba patikros motorlaiviui tinkančio dydžio gairelę, kad būtų matyti, jog jis atlieka žvejybos inspektavimo užduotis.
3. Asmenys, atsakingi už laivų inspektavimą, laikosi jūreivystės taisyklių ir manevruoja saugiu atstumu nuo žvejybos laivo, laikydamiesi tarptautinių taisyklių susidūrimams jūroje išvengti.
103 straipsnis
Įsilaipinimas į žvejybos laivą jūroje
1. Už inspektavimo vykdymą atsakingi pareigūnai užtikrina, kad nebūtų imamasi jokių veiksmų, kurie galėtų kelti grėsmę žvejybos laivo ir jo įgulos saugumui.
2. Pareigūnai nereikalauja, kad žvejybos laivo, į kurį jie įsilaipina arba iš kurio išsilaipina, kapitonas sustotų ar imtų manevruoti žvejybos metu, arba nutrauktų žvejybos įrankių nuleidimą arba iškėlimą. Tačiau pareigūnai gali reikalauti laikinai nutraukti arba atidėti žvejybos įrankių nuleidimą, kad jie galėtų saugiai įsilaipinti į laivą arba iš jo išsilaipinti, kol jie įsilaipins į žvejybos laivą arba iš jo išsilaipins. Įsilaipinimo į laivą atveju toks atidėjimas neviršija 30 minučių po to, kai pareigūnai įsilaipina į žvejybos laivą, nebent nustatomas koks nors pažeidimas. Ši nuostata neturi įtakos pareigūnų galimybei reikalauti, kad inspektavimo tikslu žvejybos įrankiai būtų traukiami.
104 straipsnis
Laive atliekami veiksmai
1. Vykdydami inspektavimą, pareigūnai patikrina ir pažymi visus reikiamus punktus, nustatytus atitinkamame inspektavimo ataskaitos modulyje, pateiktame šio reglamento XXVII priede.
2. Pareigūnai gali pareikalauti kapitono, kad inspektavimo tikslu žvejybos įrankiai būtų traukiami.
3. Inspektavimo grupes paprastai sudaro du pareigūnai. Prireikus prie inspektavimo grupių gali prisijungti papildomi pareigūnai.
4. Inspektavimas trunka ne ilgiau kaip keturias valandas arba kol tinklas ištraukiamas ir kol patikrinamas tinklas bei sužvejotos žuvys, priklausomai nuo to, kas trunka ilgiau. Tai netaikoma tuo atveju, kai nustatomas akivaizdus pažeidimas arba kai pareigūnams reikia papildomos informacijos.
5. Jei nustatomas akivaizdus pažeidimas, prie kurios nors žvejybos įrankio arba žvejybos laivo dalies, įskaitant žuvininkystės produktų konteinerius ir skyrių (-us), kuriame (-iuose) jie gali būti sukrauti, gali būti gerai pritvirtinami atpažinimo ženklai ir plombos, o pareigūnas (-ai) lieka laive tiek laiko, kiek reikia atitinkamoms priemonėms užbaigti, kad būtų užtikrintas visų akivaizdaus pažeidimo įrodymų saugumas ir tęstinumas.
3 skirsnis
Inspektavimas uoste
105 straipsnis
Pasirengimas inspektavimui
1. Nepažeidžiant specialiose kontrolės ir inspektavimo programose ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008 (32) 9 straipsnyje nustatytų standartų, žvejybos laivo inspektavimas vykdomas uoste arba iškrovimo metu tokiais atvejais:
a)
įprasta tvarka, remiantis rizika grindžiamu valdymu pagrįsta atrankos metodika; arba
b)
kai įtariama, kad nesilaikoma bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių.
2. 1 dalies b punkte nurodytu atveju, nepažeisdamos šio reglamento 106 straipsnio 2 dalies paskutinio sakinio, valstybių narių kompetentingos institucijos užtikrina, kad į uostą atvykusį žvejybos laivą, kurį ruošiamasi inspektuoti uoste, pasitiktų jų pareigūnai.
3. 1 dalimi nepanaikinama valstybėms narėms suteikta galimybė inspektavimą atlikti atsitiktine tvarka.
106 straipsnis
Inspektavimas uoste
1. Vykdydami inspektavimą, pareigūnai patikrina ir pažymi visus reikiamus punktus, nustatytus atitinkamame inspektavimo ataskaitos modulyje, pateiktame šio reglamento XXVII priede. Pareigūnai laikosi visų konkrečių reikalavimų, kurie taikomi inspektuojamam žvejybos laivui, visų pirma susijusių daugiamečių planų nuostatų.
2. Vykdydami iškrovimo inspektavimą, pareigūnai stebi visą iškrovimo procesą nuo atitinkamos operacijos pradžios iki pabaigos. Atliekama kryžminė patikra, siekiant nustatyti, ar atitinka į išankstinį pranešimą apie atvykimą iškrauti žuvininkystės produktus įrašyti kiekiai pagal rūšis, žvejybos žurnale įrašyti kiekiai pagal rūšis ir iškrauti arba perkrauti (priklausomai nuo situacijos) kiekiai pagal rūšis. Šia nuostata nepanaikinama inspektavimo, atliekamo pradėjus iškrauti produktus, galimybė.
3. Valstybės narės užtikrina veiksmingą patalpų, naudojamų žuvininkystės veiklai ir paskesniam žuvininkystės produktų apdorojimui, inspektavimą ir kontrolę.
107 straipsnis
Iškraunamų tam tikrų pelaginių rūšių žuvų inspektavimas
Iškraunant atlantines silkes, atlantines skumbres ir paprastąsias staurides, kaip nurodyta šio reglamento IV antraštinės dalies II skyriaus 2 skirsnyje, valstybės narės kompetentingos institucijos užtikrina, kad būtų iškrauta ne mažiau kaip 15 % minėtų žuvų kiekio ir kad ne mažiau kaip 10 % iškrautų minėtų žuvų kiekio būtų patikrinta.
4 skirsnis
Transporto inspektavimas
108 straipsnis
Bendrieji principai
1. Nepažeidžiant daugiamečių planų nuostatų, transporto inspektavimas gali būti vykdomas bet kur ir bet kuriuo metu nuo žuvininkystės produktų iškrovimo iki atvežimo į pardavimo arba apdorojimo vietą. Atliekant inspektavimą imamasi reikiamų priemonių nenutrūkstamam inspektuojamų žuvininkystės produktų šaldymo grandinės veikimui užtikrinti.
2. Nepažeidžiant daugiamečių planų ir nacionalinių kontrolės programų arba specialių kontrolės ir inspektavimo programų nuostatų, kai tik įmanoma, transporto inspektavimas turėtų apimti fizinį pervežamų produktų patikrinimą.
3. Vykdant fizinį pervežamų žuvininkystės produktų patikrinimą, imamas skirtingų pervežamos partijos arba partijų dalių tipinis pavyzdys.
4. Vykdydami transporto inspektavimą, pareigūnai patikrina ir pažymi visus punktus, nurodytus Kontrolės reglamento 68 straipsnio 5 dalyje, ir visus reikiamus punktus šio reglamento XXVII priede pateiktame ataskaitos modulyje. Jie taip pat patikrina, ar pervežamų žuvininkystės produktų kiekiai atitinka važtos dokumente nurodytą informaciją.
109 straipsnis
Užplombuotos transporto priemonės
1. Kai transporto priemonė arba konteineris yra užplombuoti siekiant išvengti manipuliavimo kroviniu, valstybės narės kompetentingos institucijos užtikrina, kad plombų serijos numeriai būtų pažymėti važtos dokumente. Pareigūnai patikrina, ar plombos nepažeistos ir ar serijos numeriai atitinka nurodytuosius važtos dokumente.
2. Kai plombos nuimamos siekiant palengvinti krovinio inspektavimą iki krovinį atvežant į galutinę paskirties vietą, pareigūnai pradinę plombą pakeičia nauja ir važtos dokumente įrašo plombos informaciją ir priežastis, dėl kurių buvo nuimta pradinė plomba.
5 skirsnis
Rinkos inspektavimas
110 straipsnis
Bendrieji principai
Pareigūnai patikrina ir pažymi visus reikiamus punktus, išvardytus atitinkamame inspektavimo modulyje, pateiktame šio Reglamento XXVII priede, lankydamiesi šaldymo sandėliuose, didmeninės ir mažmeninės prekybos vietose, restoranuose ir kitose patalpose, kur žuvys laikomos ir (arba) parduodamos po iškrovimo.
111 straipsnis
Papildomos metodikos ir technologijos
Be XXVII priede išvardytų punktų, valstybės narės gali naudotis turimomis metodikomis ir technologijomis, kad identifikuotų ir patvirtintų žuvininkystės produktus, jų šaltinį ar kilmę ir tiekėjus, taip pat juos sužvejojusius laivus ar gamybos vienetus.
112 straipsnis
Iš rinkos pašalintų žuvininkystės produktų kontrolė
Pareigūnai patikrina, ar žuvininkystės produktai, pašalinti iš prekybos pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 104/2000 (33) 17 straipsnį, yra tvarkomi laikantis Komisijos reglamento (EB) Nr. 2493/2001 (34) nuostatų.
II SKYRIUS
Operatorių pareigos
113 straipsnis
Bendrosios operatorių pareigos
1. Visi operatoriai, veikiantys valstybės narės jurisdikcijoje, gali būti inspektuojami, siekiant nustatyti, kaip jie laikosi savo pareigų pagal bendrąją žuvininkystės politiką.
2. Visi inspektuojami operatoriai:
a)
padeda pareigūnams ir, jiems paprašius, pateikia reikalingą su žvejybos veikla susijusią informaciją ir dokumentus, taip pat, tam tikrais atvejais, jų kopijas ir užtikrina prieigą prie susijusių duomenų bazių; dokumentai turi būti užpildyti ir laikomi elektroniniu arba popieriniu formatu pagal bendrosios žuvininkystės politikos taisykles;
b)
padeda patekti į visas laivų, patalpų ar bet kokių transporto priemonių, įskaitant orlaivių ir transporto priemonių su oro pagalve, naudojamų žvejybos ir apdorojimo veikloje, dalis;
c)
pareigūnams atliekant inspektavimo užduotis, visada užtikrina jų saugumą, aktyviai jiems padeda ir su jais bendradarbiauja;
d)
netrukdo inspektavimo užduotis atliekantiems pareigūnams, nebaugina jų ir nesikiša į veiklą, neskatina kito asmens jiems trukdyti, juos bauginti ar kištis į jų veiklą ir neleidžia kitam asmeniui jiems trukdyti, jų bauginti ar kištis į jų veiklą;
e)
kai įmanoma, suteikia nuošalią vietą susitikimui, kurio metu kontroliuojantis stebėtojas instruktuoja pareigūnus, kaip nurodyta šio reglamento 95 straipsnio 2 dalyje.
114 straipsnis
Kapitono pareigos inspektavimo metu
1. Tikrinamo žvejybos laivo kapitonas arba jo atstovas:
a)
pareigūnams padeda saugiai ir veiksmingai įsilaipinti pagal geros jūreivystės taisykles, kai duodamas atitinkamas signalas pagal Tarptautinį signalų sąvadą arba kai laivas arba sraigtasparnis, kuriame yra pareigūnas, radijo ryšiu praneša apie ketinimą įsilaipinti;
b)
parūpina trapą, atitinkantį XXIX priedo reikalavimus, kad užtikrintų saugų ir patogų patekimą į bet kokį laivą, į kurį patekti reikia lipti 1,5 metro ar daugiau;
c)
sudaro sąlygas pareigūnams atlikti inspektavimo užduotis, suteikdamas prašomą ir pagrįstą pagalbą;
d)
leidžia pareigūnui (-ams) susisiekti su vėliavos valstybe, pakrantės valstybe ir inspektuojančia valstybe;
e)
įspėja pareigūnus apie konkrečius pavojus saugai žvejybos laive;
f)
sudaro sąlygas pareigūnams patekti į visas laivo zonas, prieiti prie visų apdorotų ir neapdorotų sužvejotų žuvų, visų žvejybos įrankių ir visos susijusios informacijos bei dokumentų;
g)
pasirūpina saugiu inspektavimą užbaigusių pareigūnų išlaipinimu.
2. Kapitonų neprašoma atskleisti neskelbtiną komercinę informaciją atvirais radijo kanalais.
III SKYRIUS
Inspektavimo ataskaita
115 straipsnis
Bendrosios inspektavimo ataskaitų taisyklės
1. Nepažeidžiant specialiųjų taisyklių, priimtų regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų, inspektavimo ataskaitose, nurodytose Kontrolės reglamento 76 straipsnyje, pateikiama reikiama informacija, nurodyta XXVII priede nustatytame atitinkamame modulyje. Pareigūnai užpildo ataskaitas inspektavimo metu arba kuo greičiau užbaigę inspektavimą.
2. Kai inspektavimo metu nustatomas akivaizdus pažeidimas, į inspektavimo ataskaitą įtraukiami teisiniai ir materialiniai aspektai kartu su visa kita informacija, susijusia su pažeidimu. Kai inspektavimo metu nustatomi keli pažeidimai, inspektavimo ataskaitoje pažymimi svarbūs kiekvieno pažeidimo aspektai.
3. Inspektavimo pabaigoje pareigūnai praneša išvadas fiziniam asmeniui, atsakingam už inspektuojamą žvejybos laivą, transporto priemonę, orlaivį, transporto priemonę su oro pagalve ar patalpas (operatoriui). Operatoriui suteikiama galimybė pateikti pastabas apie inspektavimą ir jo išvadas. Operatoriaus pastabos pažymimos inspektavimo ataskaitoje. Tais atvejais, kai pareigūnai nekalba ta pačia kalba kaip tikrinamas operatorius, jie imasi tinkamų priemonių, kad jų išvados būtų suprastos.
4. Jei reikia, operatorius turi teisę susisiekti su savo atstovu arba savo vėliavos valstybės narės kompetentingomis institucijomis, jei kyla rimtų sunkumų dėl inspektavimo rezultatų ir po jo parengtos ataskaitos supratimo.
5. Sprendimas dėl elektroninio perdavimo formos, kaip nurodyta Kontrolės reglamento 76 straipsnio 1 dalyje, priimamas po valstybių narių ir Komisijos konsultacijų.
116 straipsnis
Inspektavimo ataskaitų pildymas
1. Kai inspektavimo ataskaita pildoma ranka popieriuje, ji turi būti įskaitoma, neištrinama ir aiškiai surašyta. Jokio ataskaitos įrašo negalima pašalinti ar pakeisti. Jei ranka surašytoje ataskaitoje padaroma klaida, neteisingas įrašas tvarkingai perbraukiamas ir patvirtinamas susijusio pareigūno inicialais.
2. Už inspektavimą atsakingas pareigūnas pasirašo ataskaitą. Operatorius pakviečiamas pasirašyti ataskaitą. Nepažeidžiant nacionalinių teisės aktų, jo (jos) parašas reiškia, kad ataskaita pripažįstama, bet nereiškia, kad sutinkama su jos turiniu.
3. Pareigūnai šio reglamento 115 straipsnyje numatytas inspektavimo ataskaitas gali rengti elektroniniu būdu.
117 straipsnis
Inspektavimo ataskaitos kopija
Šio reglamento 116 straipsnyje nurodytos inspektavimo ataskaitos kopija siunčiama operatoriui ne vėliau kaip 15 darbo dienų po inspektavimo pabaigos ir laikantis valstybės narės, kuri į inspektavimo vietą turi suverenias teises arba kai ta vieta priklauso jos jurisdikcijai, nacionalinių teisės aktų. Jei nustatomas pažeidimas, ataskaitos turinys atskleidžiamas laikantis susijusios valstybės narės įstatymų dėl informacijos atskleidimo.
IV SKYRIUS
Elektroninė duomenų bazė
118 straipsnis
Elektroninė duomenų bazė
1. Valstybės narės į savo nacionalines kontrolės programas įtraukia tvarką, pagal kurią jų pareigūnai pildo popierines arba elektronines inspektavimo ataskaitas. Šios ataskaitos įkeliamos į Kontrolės reglamento 78 straipsnyje nurodytą elektroninę duomenų bazę ir užtikrinamos šio reglamento XXIV priedo 2 punkte nurodytos funkcijos. Elektroninėje duomenų bazėje pateikiamą būtinąją informaciją sudaro tie punktai, kurie yra pažymėti pagal šio reglamento 115 straipsnio 1 dalį ir nurodyti kaip privalomi XXVII priede. Popierinės inspektavimo ataskaitos taip pat nuskenuojamos į duomenų bazę.
2. Duomenų bazė prieinama Komisijai ir jos paskirtai įstaigai, laikantis Kontrolės reglamento 114, 115 ir 116 straipsniuose nustatytos tvarkos. Pagal jungtinės veiklos planą atitinkami duomenys duomenų bazėje taip pat prieinami kitoms valstybėms narėms.
3. Inspektavimo ataskaitų duomenys saugomi duomenų bazėje ne trumpiau kaip trejus metus.
V SKYRIUS
Sąjungos inspektoriai
119 straipsnis
Pranešimas apie Sąjungos inspektorius
1. Valstybės narės ir Europos žuvininkystės kontrolės agentūra per tris mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo elektroniniu būdu praneša Komisijai savo pareigūnų, kurie turi būti įtraukti į Kontrolės reglamento 79 straipsnyje nurodytą Sąjungos inspektorių sąrašą, pavardes.
2. Į sąrašą įtraukiami pareigūnai:
a)
turi didelę patirtį žvejybos kontrolės ir inspektavimo srityje;
b)
puikiai išmano Europos Sąjungos žuvininkystės teisės aktus;
c)
gerai moka vieną iš oficialiųjų Europos Sąjungos kalbų ir pakankamai gerai moka antrą;
d)
yra fiziškai pasirengę vykdyti pareigas;
e)
tam tikrais atvejais - yra gavę būtiną mokymą, susijusį su sauga jūroje.
120 straipsnis
Sąjungos inspektorių sąrašas
1. Remdamasi valstybių narių ir Europos žuvininkystės kontrolės agentūros pranešimais, Komisija per šešis mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo patvirtina Sąjungos inspektorių sąrašą.
2. Sudarius pirminį sąrašą valstybės narės ir Europos žuvininkystės kontrolės agentūra praneša Komisijai iki kiekvienų metų spalio mėn. apie bet kokį sąrašo pakeitimą, kurį jos nori padaryti kitais kalendoriniais metais. Komisija atitinkamai pakeičia sąrašą iki kiekvienų metų gruodžio 31 d.
3. Sąrašas ir jo pakeitimai skelbiami oficialioje Europos žuvininkystės kontrolės agentūros tinklavietėje.
121 straipsnis
Pranešimas apie Sąjungos inspektorius regioninėms žuvininkystės valdymo organizacijoms
Komisijos paskirta įstaiga perduoda regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos sekretoriatui Sąjungos inspektorių, kurie vykdys inspektavimą tos organizacijos sistemoje, sąrašą.
122 straipsnis
Sąjungos inspektorių teisės ir pareigos
1. Vykdydami savo pareigas Sąjungos inspektoriai laikosi Europos Sąjungos teisės aktų ir, kai tai taikoma, valstybės narės, kurioje vykdomas inspektavimas, arba, kai inspektavimas vykdomas ne ES vandenyse, inspektuojamo žvejybos laivo vėliavos valstybės narės nacionalinių teisės aktų ir atitinkamų tarptautinių taisyklių.
2. Sąjungos inspektoriai pateikia tarnybinę kortelę, kurioje nurodyta jų tapatybė ir vykdomos pareigos. Tuo tikslu jiems suteikiamas tapatybės dokumentas, kurį išduoda Komisija arba Europos žuvininkystės kontrolės agentūra ir kuriame nurodoma jų tapatybė ir pareigos.
3. Valstybės narės sudaro sąlygas Sąjungos inspektoriams vykdyti savo pareigas ir suteikia jiems paramą, kuri reikalinga jų užduotims atlikti.
4. Valstybių narių kompetentingos institucijos gali leisti Sąjungos inspektoriams padėti nacionaliniams inspektoriams atliekant jų pareigas.
5. Šio reglamento 113 ir 114 straipsniai taikomi atitinkamai.
123 straipsnis
Ataskaitos
1. Sąjungos inspektoriai kasdien pateikia jų vykdomos inspektavimo veiklos suvestinę, įskaitant kiekvieno inspektuoto žvejybos laivo arba motorlaivio pavadinimą ir identifikacijos numerį ir atlikto inspektavimo tipą, valstybės narės, kurios vandenyse buvo vykdomas inspektavimas, kompetentingoms institucijoms, o kai inspektavimas buvo vykdomas ne ES vandenyse, inspektuoto ES žvejybos laivo vėliavos valstybės narės kompetentingoms institucijoms, taip pat Europos žuvininkystės kontrolės agentūrai.
2. Jei Sąjungos inspektoriai inspektavimo metu nustato pažeidimą, jie nedelsdami pakrantės valstybės narės kompetentingoms institucijoms, o kai inspektavimas buvo vykdomas ne ES vandenyse, inspektuojamo žvejybos laivo vėliavos valstybės narės kompetentingoms institucijoms ir Europos žuvininkystės kontrolės agentūrai pateikia apibendrintą inspektavimo ataskaitą. Tokioje apibendrintoje inspektavimo ataskaitoje nurodoma bent inspektavimo data ir vieta, inspektavimo platformos identifikacija, inspektavimo užduoties identifikacija ir nustatyto pažeidimo tipas.
3. Sąjungos inspektoriai per septynias dienas nuo inspektavimo dienos inspektuoto žvejybos laivo arba motorlaivio vėliavos valstybės kompetentingoms institucijoms ir valstybės narės, kurios vandenyse buvo vykdomas inspektavimas, kompetentingoms institucijoms pateikia visos inspektavimo ataskaitos kopiją ir pažymi reikiamus punktus atitinkamame inspektavimo ataskaitos inspektavimo modulyje, pateiktame XXVII priede. Jei Sąjungos inspektoriai nustato pažeidimą, visos inspektavimo ataskaitos kopija taip pat siunčiama Europos žuvininkystės kontrolės agentūrai.
4. Šiame straipsnyje nurodytos kasdieninės ataskaitos ir inspektavimo ataskaitos gavus prašymą siunčiamos Komisijai.
124 straipsnis
Tolesni veiksmai po ataskaitų pateikimo
1. Valstybės narės reaguoja į Sąjungos inspektorių pagal šio reglamento 123 straipsnį pateiktas ataskaitas taip pat, kaip į jų pačių pareigūnų pateiktas ataskaitas.
2. Sąjungos inspektorių paskyrusi valstybė narė arba, tam tikrais atvejais, Komisija arba Europos žuvininkystės kontrolės agentūra bendradarbiauja su valstybe nare, reaguojančia į Sąjungos inspektoriaus pateiktą ataskaitą, siekdama palengvinti teisines ir administracines procedūras.
3. Paprašius Sąjungos inspektorius padeda ir duoda parodymus bet kurios valstybės narės vykdomose pažeidimų nagrinėjimo procedūrose.
VII ANTRAŠTINĖ DALIS
VYKDYMO UŽTIKRINIMAS
UŽ SUNKIUS PAŽEIDIMUS SKIRIAMŲ TAŠKŲ SISTEMA
125 straipsnis
Už sunkius pažeidimus skiriamų taškų sistemos sukūrimas ir jos veikimas
Kiekviena valstybė narė skiria kompetentingas nacionalines institucijas, kurios atsako už:
a)
taškų, skiriamų už sunkius pažeidimus, sistemos sukūrimą, kaip nurodyta Kontrolės reglamento 92 straipsnio 1 dalyje;
b)
atitinkamo taškų skaičiaus skyrimą žvejybos licencijos turėtojui;
c)
atitinkamam žvejybos laivui skirtų taškų perdavimą būsimam žvejybos licencijos turėtojui, kai tas laivas parduodamas, perduodamas ar kai kitaip pasikeičia laivo savininkas; ir
d)
tinkamos kiekvienos žvejybos licencijos turėtojui skirtų arba perduotų taškų apskaitos vedimą.
126 straipsnis
Taškų skyrimas
1. Taškų už sunkius pažeidimus skaičių pagal XXX priedą susijusio žvejybos laivo žvejybos licencijos turėtojui skiria vėliavos valstybės narės kompetentinga institucija.
2. Jei vieno inspektavimo metu nustatoma, kad tas pats licenciją turintis fizinis arba juridinis asmuo yra padaręs du ar daugiau sunkių pažeidimų, maksimalus už kiekvieną iš šių sunkių pažeidimų 1 dalyje nurodytam žvejybos licencijos turėtojui skiriamų taškų skaičius - 12.
3. Žvejybos licencijos turėtojas informuojamas apie tai, kad jam skirti taškai.
4. Taškai licencijos turėtojui skiriami tą dieną, kuri nustatyta sprendime dėl taškų skyrimo. Valstybės narės užtikrina, kad dėl nacionalinių taisyklių, susijusių su peržiūros proceso sustabdomuoju poveikiu, taškų sistema netaptų neveiksminga.
5. Jei sunkus pažeidimas nustatomas valstybėje narėje, kitoje nei vėliavos valstybė narė, taškus skiria šio reglamento 125 straipsnyje nurodytos vėliavos valstybės narės kompetentingos institucijos, gavusios pranešimą pagal Kontrolės reglamento 89 straipsnio 4 dalį.
127 straipsnis
Pranešimas apie sprendimus
Jei pagal šio reglamento 125 straipsnį paskirta institucija nėra Kontrolės reglamento 5 straipsnio 5 dalyje nurodyta viena institucija, pastaroji informuojama apie visus pagal šią antraštinę dalį priimamus sprendimus.
128 straipsnis
Nuosavybės teisių perleidimas
Jei žvejybos laivas parduodamas arba kitaip perleidžiamos jo nuosavybės teisės, žvejybos licencijos turėtojas informuoja potencialų būsimą žvejybos licencijos turėtoją apie jam vis dar paskirtų taškų skaičių ir tuo tikslu pateikia kompetentingų institucijų išduotą patvirtintą kopiją.
129 straipsnis
Žvejybos licencijos galiojimo sustabdymas ir jos panaikinimas visam laikui
1. Žvejybos licencijos turėtojui sukaupus 18, 36, 54 ar 72 taškus, žvejybos licencijos galiojimas automatiškai stabdomas atitinkamai pirmą, antrą, trečią ar ketvirtą kartą Kontrolės reglamento 92 straipsnio 3 dalyje nurodytiems atitinkamiems laikotarpiams.
2. Žvejybos licencijos turėtojui sukaupus 90 taškų, žvejybos licencija automatiškai panaikinama visam laikui.
130 straipsnis
Tolesni veiksmai po žvejybos licencijos galiojimo sustabdymo ar jos panaikinimo visam laikui
1. Jei žvejybos licencijos galiojimas sustabdomas ar ji panaikinama visam laikui pagal šio reglamento 129 straipsnį, vėliavos valstybės narės kompetentinga institucija apie žvejybos licencijos galiojimo sustabdymą ar jos panaikinimą visam laikui nedelsdama informuoja žvejybos licencijos turėtoją.
2. Gavęs 1 dalyje nurodytą informaciją, žvejybos licencijos turėtojas užtikrina, kad atitinkamu žvejybos laivu vykdoma žvejybos veikla būtų nedelsiant nutraukta. Jis užtikrina, kad tas žvejybos laivas nedelsdamas plauktų į savo registracijos uostą arba vėliavos valstybės narės kompetentingų institucijų nurodytą uostą. Kelionės metu žvejybos įrankiai pritvirtinami ir sudedami pagal Kontrolės reglamento 47 straipsnį. Žvejybos licencijos turėtojas užtikrina, kad visos žvejybos laive esančios sužvejotos žuvys būtų tvarkomos pagal vėliavos valstybės narės kompetentingų institucijų nurodymus.
131 straipsnis
Žvejybos licencijų išbraukimas iš atitinkamų sąrašų
1. Jei žvejybos licencijos galiojimas sustabdomas arba ji panaikinama visam laikui pagal šio reglamento 129 straipsnio 1 arba 2 dalį, nacionaliniame registre, nurodytame Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 15 straipsnio 1 dalyje, su žvejybos licencija, kurios galiojimas sustabdytas ar kuri panaikinta visam laikui, siejamas žvejybos laivas pažymimas kaip neturintis žvejybos licencijos. Toks žvejybos laivas taip pat pažymimas ir Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 15 straipsnio 3 dalyje nurodytame ES žvejybos laivyno registre.
2. Žvejybos licencijos panaikinimas visam laikui pagal šio reglamento 129 straipsnio 2 dalį neturi įtakos Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 12 straipsnyje nurodytiems licenciją išduodančios valstybės narės atskaitos lygiams.
3. Valstybių narių kompetentingos institucijos nedelsdamos atnaujina Kontrolės reglamento 116 straipsnio 1 dalies d punkte nurodytą sąrašą ir nurodo visus skirtus taškus ir žvejybos licencijas, kurių galiojimas dėl jų buvo sustabdytas arba kurios dėl jų panaikintos visam laikui, įskaitant tokių priemonių taikymo pradžios datą ir trukmę.
132 straipsnis
Neteisėta žvejyba žvejybos licencijos galiojimo sustabdymo laikotarpiu arba kai žvejybos licencija panaikinta visam laikui
1. Jei žvejybos laivas, kurio žvejybos licencijos galiojimas yra sustabdytas arba ji panaikinta visam laikui pagal šio reglamento 129 straipsnį, vykdo žvejybos veiklą žvejybos licencijos galiojimo sustabdymo laikotarpiu arba visam laikui ją panaikinus, kompetentingos institucijos imasi neatidėliotinų vykdymo užtikrinimo priemonių pagal Kontrolės reglamento 91 straipsnį.
2. 1 dalyje nurodytas žvejybos laivas atitinkamais atvejais gali būti įtraukiamas į NNN žvejybą vykdančių laivų ES sąrašą pagal Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 27 straipsnį.
133 straipsnis
Taškų panaikinimas
1. Jei žvejybos licencijos galiojimas buvo sustabdytas pagal šio reglamento 129 straipsnį, taškai, dėl kurių buvo sustabdytas žvejybos licencijos galiojimas, nėra panaikinami. Taikant šio reglamento 129 straipsnį, visi žvejybos licencijos turėtojui naujai paskirti taškai pridedami prie esamų taškų.
2. Taikant Kontrolės reglamento 92 straipsnio 3 dalį, jei taškai panaikinti pagal Kontrolės reglamento 92 straipsnio 4 dalį, laikoma, kad žvejybos licencijos turėtojo žvejybos licencijos galiojimas nebuvo sustabdytas pagal šio reglamento 129 straipsnį.
3. Du taškai panaikinami su sąlyga, kad bendra žvejybos licencijos turėtojui, siejamam su atitinkamu žvejybos laivu, skirtų taškų suma viršija du taškus, jei:
a)
žvejybos laivas, kuris buvo naudojamas, kai buvo padarytas pažeidimas, už kurį skirti taškai, nuo to laiko naudoja LSS arba nuo to laiko registruoja ir perduoda žvejybos žurnalo ir perkrovimo bei iškrovimo deklaracijų duomenis elektroniniu būdu, nors teisiškai jam šios technologijos neprivalomos; arba
b)
žvejybos licencijos turėtojas po to, kai jam skiriami taškai, savanoriškai dalyvauja mokslinėje kampanijoje, skirtoje žvejybos įrankių selektyvumui gerinti; arba
c)
žvejybos licencijos turėtojas yra gamintojų organizacijos narys, be to, jis sutinka su žvejybos planu, kurį priėmė gamintojų organizacija metais, einančiais po tų, kuriais buvo skirti taškai, ir pagal kurį žvejybos licencijos turėtojo žvejybos galimybės sumažinamos 10 %; arba
d)
žvejybos licencijos turėtojas dalyvauja žvejyboje, kuriai taikoma ekologinio ženklinimo sistema, sukurta siekiant sertifikuoti ir skatinti produktų, gautų iš gerai valdomos jūrų žvejybos, ženklinimą ir spręsti klausimus, susijusius su tausiu žuvininkystės išteklių naudojimu.
Kad sumažintų skirtų taškų skaičių, kiekvienu trejų metų laikotarpiu nuo paskutinio sunkaus pažeidimo padarymo dienos žvejybos licencijos turėtojas gali pasinaudoti viena iš a, b, c arba d punktuose išvardytų galimybių, bet tik vieną kartą ir su sąlyga, kad taip sumažinus taškų skaičių nebūtų panaikinti visi žvejybos licencijoje esantys taškai.
4. Jei taškai buvo panaikinti pagal 3 dalį, žvejybos licencijos turėtojas apie tokį panaikinimą informuojamas. Žvejybos licencijos turėtojas taip pat informuojamas apie tebegaliojančių taškų skaičių.
134 straipsnis
Žvejybos laivų kapitonams skiriamų taškų sistema
Praėjus šešiems mėnesiams po šios antraštinės dalies taikymo pradžios datos valstybės narės informuoja Komisiją apie Kontrolės reglamento 92 straipsnio 6 dalyje nurodytas nacionalines kapitonams skiriamų taškų sistemas.
VIII ANTRAŠTINĖ DALIS
PRIEMONĖS, KURIOMIS UŽTIKRINAMA, KAD VALSTYBĖS NARĖS LAIKYTŲSI BENDROSIOS ŽUVININKYSTĖS POLITIKOS TIKSLŲ
I SKYRIUS
Sąjungos finansinės paramos sustabdymas ir panaikinimas
135 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame skyriuje vartojamų sąvokų apibrėžtys:
1)
išmoka - bet kokia finansinė išmoka, kurią sumoka Komisija, gavusi mokėjimo prašymą, valstybės narės pateiktą veiksmų programos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1198/2006 arba projekto pagal Reglamento (EB) Nr. 861/2006 8 straipsnio a punktą įgyvendinimo laikotarpiu arba jo pabaigoje;
2)
nutraukimas - mokėjimo termino nutraukimas;
3)
sustabdymas - mokėjimų pagal konkrečius mokėjimo prašymus sustabdymas, kaip nurodyta Kontrolės reglamento 103 straipsnio 1 dalyje;
4)
panaikinimas - visos arba dalies sustabdyto Sąjungos įnašo veiksmų programai pagal Reglamentą (EB) Nr. 1198/2006 arba konkrečiam projektui pagal Reglamento (EB) Nr. 861/2006 8 straipsnio a punktą panaikinimas.
136 straipsnis
Mokėjimo termino nutraukimas
1. Mokėjimo terminą įgaliotas leidimus duodantis pareigūnas, kaip apibrėžta Tarybos reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (35), gali nutraukti ne ilgiau kaip šešiems mėnesiams, jei:
a)
yra duomenų, rodančių, kad nesilaikoma BŽP taisyklių; arba
b)
įgaliotas leidimus duodantis pareigūnas turi atlikti papildomą patikrinimą, gavęs duomenų, kad valstybės narės kontrolės sistemoje yra trūkumų ir (arba) žuvininkystės ir su žuvininkyste susijusi veikla vykdoma nesilaikant BŽP taisyklių.
2. Susijusi valstybė narė raštu informuojama, kaip nurodyta Kontrolės reglamento 103 straipsnio 3 dalyje, apie mokėjimo termino nutraukimo priežastis. Jos prašoma per vieną mėnesį nuo tokio laiško gavimo informuoti Komisiją apie taisomuosius veiksmus, kurių imtasi, ir (arba) pateikti informaciją apie finansinę paramą, skirtą su žuvininkyste susijusiai veiklai, kurią vykdant nesilaikoma taisyklių, kaip nustatyta šio reglamento XXXI priede.
3. Jei susijusi valstybė narė neatsako į Komisijos prašymą per 2 dalyje nurodytą laikotarpį arba jei jos atsakymas nepatenkinamas, Komisija gali nusiųsti priminimą, suteikdama ne daugiau kaip 15 papildomų dienų.
4. Mokėjimo termino nutraukimas baigiasi, kai valstybė narė savo atsakyme įrodo, kad ėmėsi taisomųjų veiksmų, idant užtikrintų BŽP taisyklių laikymąsi, arba kad duomenys, kad jos kontrolės sistemoje yra trūkumų ir (arba) žuvininkystės ir su žuvininkyste susijusi veikla vykdoma nesilaikant BŽP taisyklių, yra nepagrįsti.
137 straipsnis
Išmokų sustabdymas
1. 1. Kai susijusi valstybė narė neatsako į Komisijos prašymą per šio reglamento 136 straipsnyje nurodytą laikotarpį arba kai jos atsakymas yra nepatenkinamas, Komisija, remdamasi tuo metu turima informacija, gali priimti sprendimą sustabdyti visas Sąjungos finansinės paramos išmokas tai valstybei narei arba jų dalį (toliau - sprendimas dėl sustabdymo), kaip nurodyta Kontrolės reglamento 103 straipsnio 1 dalyje.
2. Sprendime dėl sustabdymo apibendrinami susiję fakto ir teisės klausimai, įtraukiamas Komisijos vertinimas, atsižvelgiant į Kontrolės reglamento 103 straipsnio 1 ir 6 dalyse nurodytas sąlygas, ir nustatoma, kokia išmokos dalis sustabdoma. Sprendimu dėl sustabdymo susijusi valstybė narė raginama imtis taisomųjų veiksmų per nustatytą laikotarpį, kuris negali viršyti šešių mėnesių.
3. Kokia išmokų dalis bus sustabdyta, sprendžiama taikant koeficientą, kuris nustatomas atsižvelgiant į Kontrolės reglamento 103 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus.
138 straipsnis
Finansinės paramos panaikinimas
1. Kai sustabdymo laikotarpiu valstybė narė vis dar nesugeba įrodyti, kad ištaisė padėtį, dėl kurios buvo priimtas sprendimas dėl sustabdymo, kaip nurodyta Kontrolės reglamento 103 straipsnio 2 dalyje, Komisija gali pranešti jai apie savo ketinimą priimti sprendimą dėl panaikinimo. Šio reglamento 136 straipsnio 2 ir 3 dalys taikomos atitinkamai.
2. Jei susijusi valstybė narė neatsako į 1 dalyje nurodytą Komisijos prašymą arba jei jos atsakymas yra nepatenkinamas, Komisija, remdamasi tuo metu turima informacija, gali priimti sprendimą panaikinti visas sustabdytas išmokas tai valstybei narei arba jų dalį.
3. 2 dalyje nurodytas sprendimas dėl panaikinimo gali apimti dalies arba viso finansinio įnašo avanso, jei toks buvo, jau sumokėto projektams pagal Reglamento (EB) Nr. 861/2006 8 straipsnio a punktą, kuriems mokėjimai buvo sustabdyti, susigrąžinimą.
4. Kokia sustabdytų išmokų dalis bus panaikinta, sprendžiama taikant koeficientą, kuris nustatomas atsižvelgiant į Kontrolės reglamento 103 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus.
5. Finansinio įnašo avanso suma, kuri turi būti sugrąžinta už projektus, kuriems išmokos buvo sustabdytos, grąžinama Komisijai laikantis grąžinimo tvarkos, nustatytos Reglamento (EB) Nr. 861/2006 28 straipsnio 2 dalyje ir Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 72 straipsnyje.
II SKYRIUS
Žvejybos galimybių išskaitymas
139 straipsnis
Žvejybos galimybių išskaitymo dėl jų panaudojimo viršijimo bendrosios taisyklės
1. Žvejybos galimybių panaudojimo viršijimo dydis, atsižvelgiant į turimas konkrečiam laikotarpiui nustatytas kvotas ir žvejybos pastangas, kaip nurodyta Kontrolės reglamento 105 straipsnio 1 dalyje ir 106 straipsnio 1 dalyje, nustatomas remiantis skaičiais, prieinamais penkioliktą mėnesio dieną praėjus mėnesiui po reguliuojamojo laikotarpio pabaigos.
2. Žvejybos galimybių panaudojimo viršijimo dydis nustatomas pagal susijusios valstybės narės kiekvieno konkretaus laikotarpio pabaigoje turimas žvejybos galimybes, atsižvelgiant į apsikeitimą žvejybos galimybėmis pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį, kvotų perkėlimą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96 (36) 4 straipsnio 2 dalį, žvejybos galimybių perskirstymą pagal Kontrolės reglamento 37 straipsnį ir žvejybos galimybių išskaitymą pagal Kontrolės reglamento 105, 106 ir 107 straipsnius.
3. Apsikeitimas žvejybos galimybėmis pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį konkrečiu laikotarpiu draudžiamas po paskutinės pirmo mėnesio, einančio po to laikotarpio pabaigos, dienos.
140 straipsnis
Konsultavimasis dėl žvejybos galimybių išskaitymo
Dėl žvejybos galimybių išskaitymo pagal Kontrolės reglamento 105 straipsnio 4-5 dalis ir 106 straipsnio 3 dalį Komisija konsultuojasi su susijusia valstybe nare, kad išsiaiškintų siūlomas priemones. Susijusi valstybė narė atsakymą Komisijai pateikia per 10 darbo dienų po šios konsultacijos.
III SKYRIUS
Kvotų išskaitymas, kai nesilaikoma bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių
141 straipsnis
Kvotų išskaitymo, kai nesilaikoma bendrosios žuvininkystės politikos tikslų, taisyklės
1. Kontrolės reglamento 107 straipsnio 2 dalyje nurodytas terminas, per kurį valstybė narė turi įrodyti, kad žvejybos veikla gali būti saugiai vykdoma, taikomas nuo Komisijos rašto valstybei narei datos.
2. Savo atsakyme pagal Kontrolės reglamento 107 straipsnio 2 dalį valstybės narės pateikia svarius įrodymus, kurie įtikintų Komisiją, kad žvejybos veikla gali būti saugiai vykdoma.
142 straipsnis
Išskaitytinų kiekių nustatymas
1. Bet koks kvotų išskaitymas pagal Kontrolės reglamento 107 straipsnį yra proporcingas su ištekliais, kuriems taikomas daugiametis planas, susijusių taisyklių nesilaikymo mastui ir pobūdžiui ir grėsmės šių išteklių išsaugojimui dydžiui. Jį nustatant atsižvelgiama į šiems ištekliams padarytą žalą dėl taisyklių, susijusių su ištekliais, kuriems taikomas daugiametis planas, nesilaikymo.
2. Jeigu išskaitymas pagal 1 dalį iš kvotos, paskirtų išteklių arba išteklių grupės ar jų dalies, kurios atžvilgiu nesilaikoma taisyklių, negali būti atliktas, nes susijusi valstybė visai narė neturi ar turi nepakankamai kvotos, paskirtų išteklių arba išteklių grupės ar jų dalies, Komisija, pasikonsultavusi su ta valstybe nare, gali atlikti kitais metais ar per kelerius ateinančius metus tai valstybei narei tame pačiame geografiniame rajone paskirtų ar tokios pačios komercinės vertės kitų išteklių ar išteklių grupės kvotų išskaitymą pagal 1 dalį.
IX ANTRAŠTINĖ DALIS
DUOMENYS IR INFORMACIJA
I SKYRIUS
Duomenų analizė ir auditas
143 straipsnis
Objektas
Kontrolės reglamento 109 straipsnio 1 dalyje nurodyta kompiuterinė tvirtinimo sistema apima:
a)
duomenų bazę ar bazes, kurioje (kuriose) saugomi visi duomenys, kurie turi būti šios sistemos patvirtinti, kaip nurodyta šio reglamento 144 straipsnyje;
b)
patvirtinimo procedūras, įskaitant visų šių duomenų kokybės patikras, analizę ir kryžmines patikras, kaip nurodyta šio reglamento 145 straipsnyje;
c)
Komisijos arba jos paskirtos įstaigos prieigos prie visų šių duomenų tvarką, kaip nurodyta šio reglamento 146 straipsnyje.
144 straipsnis
Duomenys, kurie turi būti patvirtinti
1. Siekdamos sukurti kompiuterinę tvirtinimo sistemą, valstybės narės užtikrina, kad visi Kontrolės reglamento 109 straipsnio 2 dalyje nurodyti duomenys būtų saugomi kompiuterinėje duomenų bazėje ar bazėse. Elementai, kuriuos būtina įtraukti, yra elementai, išvardyti XXIII priede, elementai, nurodyti kaip privalomi XXVII priede, elementai, nurodyti XII priede, ir elementai, nurodyti XXXII priede. Patvirtinimo sistemoje taip pat gali būti atsižvelgiama į bet kokius kitus duomenis, kurie laikomi reikalingais patvirtinimo procedūroms atlikti.
2. Patvirtinimo sistema 1 dalyje nurodytais į duomenų bazes įtrauktais duomenimis gali pasinaudoti nuolat ir tikruoju laiku. Patvirtinimo sistema turi tiesioginę prieigą prie visų šių duomenų bazių be žmogaus įsikišimo. Šiuo tikslu visos duomenų bazės ar sistemos, kuriose yra 1 dalyje nurodyti duomenys, valstybėje narėje yra susietos tarpusavyje.
3. Jei 1 dalyje nurodyti duomenys nėra automatiškai sukeliami į duomenų bazę, valstybės narės numato, kad jie būtų nedelsiant ir laikantis atitinkamuose teisės aktuose nustatytų terminų rankiniu būdu įkelti į duomenų bazes arba suskaitmeninti. Duomenų gavimo ir duomenų įvedimo data teisingai nurodoma duomenų bazėje.
145 straipsnis
Patvirtinimo procedūros
1. Kompiuterinė tvirtinimo sistema nuolat, sistemingai ir išsamiai patvirtina kiekvieną šio reglamento 144 straipsnio 1 dalyje nurodytą duomenų rinkinį remdamasi kompiuterizuotais algoritmais ir procedūromis. Patvirtinimą sudaro procedūros, skirtos pagrindinių duomenų kokybei kontroliuoti, duomenų formai ir būtiniesiems duomenų reikalavimams patikrinti, taip pat pažangesnė patikra detaliai analizuojant keletą duomenų rinkinio įrašų, naudojant statistinius metodus arba atliekant kryžminę duomenų iš skirtingų šaltinių patikrą.
2. Kiekvienai patvirtinimo procedūrai nustatoma verslo taisyklė arba verslo taisyklių rinkinys, kuriais nustatoma, koks patvirtinimas atliekamas ta procedūra ir kur saugomi šių patvirtinimų rezultatai. Kai taikoma, nurodoma susijusi nuoroda į teisės aktą, kurio taikymas yra tikrinamas. Komisija, pasitarusi su valstybėmis narėmis, gali nustatyti standartinį verslo taisyklių rinkinį, kuriuo reikia naudotis.
3. Visi kompiuterinės tvirtinimo sistemos rezultatai, tiek teigiami, tiek neigiami, saugomi duomenų bazėje. Turi būti įmanoma nedelsiant identifikuoti bet kokį neatitikimo ar taisyklių nesilaikymo atvejį, nustatytą tvirtinimo procedūromis, ir kas buvo padaryta šiems neatitikimams ištaisyti. Taip pat turi būti įmanoma išrinkti informaciją apie tai, kokių žvejybos laivų, laivų kapitonų arba operatorių atžvilgiu pakartotinai buvo nustatyta neatitikimų ir galimų taisyklių nesilaikymo atvejų per paskutinius trejus metus.
4. Su tvirtinimo sistemos nustatytais neatitikimais susiję tolesni veiksmai susiejami su patvirtinimo rezultatais, nurodant patvirtinimo ir tolesnių veiksmų datą.
Jei nustatoma, kad neatitikimas yra neteisingo įrašo rezultatas, tas įrašas duomenų bazėje ištaisomas, aiškiai pažymint, kad duomenys yra taisomi, ir nurodant pradinę vertę arba įrašą ir duomenų taisymo priežastį.
Jei dėl nustatyto neatitikimo atliekami tolesni veiksmai, patvirtinimo rezultatuose, jei taikytina, pateikiama nuoroda į inspektavimo ataskaitą ir tolesnius su ja susijusius veiksmus.
146 straipsnis
Komisijos prieiga
1. Valstybės narės užtikrina, kad Komisija arba jos paskirta įstaiga bet kuriuo metu turėtų prieigą tikruoju laiku prie:
a)
visų šio reglamento 144 straipsnio 1 dalyje nurodytų duomenų;
b)
visų patvirtinimo sistemai nustatytų verslo taisyklių, kuriose būtų nurodoma apibrėžtis, susiję teisės aktai ir vieta, kurioje saugomi patvirtinimo rezultatai;
c)
visų patvirtinimo rezultatų ir tolesnių priemonių su žyma, jei duomenys buvo taisyti, ir su nuoroda į pažeidimo procedūras, jei taikoma.
2. Valstybės narės užtikrina, kad 1 dalies a, b ir c punktuose nurodyti duomenys galėtų būti įvertinti automatiškai keičiantis duomenimis per saugiąsias saityno paslaugas, kaip apibrėžta šio reglamento 147 straipsnyje.
3. Duomenys pateikiami atsisiųsti, laikantis keitimosi duomenimis formos ir visų duomenų elementų, kaip nurodyta XII priede, ir XML formatu. Kiti duomenų elementai, kurie turi būti prieinami ir nėra nustatyti XII priede, pateikiami XXXII priede nustatyta forma.
4. Komisijai arba jos paskirtai įstaigai suteikiama galimybė atsisiųsti 1 dalyje nurodytus bet kurio laikotarpio ir bet kurio geografinio rajono duomenis apie atskirą žvejybos laivą arba žvejybos laivų sąrašą.
5. Gavusi pagrįstą Komisijos prašymą, susijusi valstybė narė nedelsdama ištaiso duomenis, kuriuose Komisija nustatė neatitikimų. Valstybė narė nedelsdama informuoja kitas susijusias valstybes nares apie tokį ištaisymą.
II SKYRIUS
Valstybių narių tinklavietės
147 straipsnis
Tinklaviečių ir saityno paslaugų veikimas
1. Kontrolės reglamento 115 ir 116 straipsniuose nurodytų oficialių tinklaviečių sukūrimo tikslais valstybės narės sukuria saityno paslaugas. Šios saityno paslaugos tikruoju laiku generuoja dinamišką turinį oficialioms tinklavietėms ir suteikia automatinę prieigą prie duomenų. Jei reikia, valstybės narės pritaiko savo esamas duomenų bazes arba sukuria naujas, kad suteiktų reikalingą saityno paslaugų turinį.
2. Saityno paslaugos sudaro sąlygas Komisijai ir jos paskirtai įstaigai bet kuriuo metu gauti visus šio reglamento 148 ir 149 straipsniuose nurodytus duomenis. Automatizuotas sutraukimo mechanizmas paremtas elektroninio keitimosi informacija protokolu ir XII priede nurodyta forma. Saityno paslaugos kuriamos pagal tarptautinius standartus.
3. Kiekvieno 1 dalyje nurodytos oficialios tinklavietės popuslapio kairėje pusėje, kur išvardyti hipersaitai su visais kitais popuslapiais, pateikiamas meniu. Be to, kiekvieno popuslapio apačioje apibrėžiama atitinkama saityno paslauga.
4. Saityno paslaugos ir tinklavietės išdėstomos centralizuotai, kiekvienai valstybei narei suteikiant vienintelį prieigos tašką.
5. Komisija gali nustatyti tinklavietės sąsajos, tarp valstybių narių, Komisijos ir jos paskirtos įstaigos techniškai suderinamų kompiuterinių sistemų ir saityno paslaugų bendrus standartus, technines specifikacijas ir procedūras. Komisija koordinuoja šių specifikacijų ir procedūrų kūrimo procesą, pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis.
148 straipsnis
Viešai prieinama tinklavietė ir saityno paslaugos
1. Viešai prieinamoje tinklavietės dalyje yra apžvalginis puslapis ir įvairūs popuslapiai. Viešame apžvalginiame puslapyje pateikiami hipersaitai su Kontrolės reglamento 115 straipsnio a-g punktuose esančiomis nuorodomis ir nukreipiama į popuslapius, kuriuose pateikiama tame straipsnyje nurodyta informacija.
2. Kiekviename viešame popuslapyje pateikiamas bent vienas iš Kontrolės reglamento 115 straipsnio a-g punktuose išvardytų informacijos elementų. Popuslapiai bei susijusios saityno paslaugos apima bent XXXIII priede nustatytą informaciją.
149 straipsnis
Saugioji tinklavietė ir saityno paslaugos
1. Saugiojoje tinklavietės dalyje yra apžvalginis puslapis ir įvairūs popuslapiai. Saugiajame apžvalginiame puslapyje pateikiami hipersaitai su Kontrolės reglamento 116 straipsnio 1 dalies a-h punktuose esančiomis nuorodomis ir nukreipiama į popuslapius, kuriuose pateikiama tame straipsnyje nurodyta informacija.
2. Kiekviename saugiajame popuslapyje pateikiamas bent vienas iš Kontrolės reglamento 116 straipsnio 1 dalies a-h punktuose išvardytų informacijos elementų. Popuslapiai bei susijusios saityno paslaugos apima bent XXIV priede nustatytą informaciją.
3. Ir saugioji tinklavietė, ir saugiosios saityno paslaugos remiasi Kontrolės reglamento 116 straipsnio 3 dalyje nurodytais elektroniniais prieigos liudijimais.
X ANTRAŠTINĖ DALIS
ĮGYVENDINIMAS
I SKYRIUS
Savitarpio pagalba
1 skirsnis
Bendrosios nuostatos
150 straipsnis
Taikymo sritis
1. Šiame skyriuje nustatomos valstybių narių administracinio bendradarbiavimo tarpusavyje, su trečiosiomis šalimis, Komisija ir jos paskirta įstaiga siekiant užtikrinti veiksmingą Kontrolės reglamento ir šio reglamento taikymą sąlygos. Valstybėms narėms tai neužkerta kelio diegti kitas administracinio bendradarbiavimo formas.
2. Pagal šį skyrių valstybės narės neįpareigojamos vienos kitoms teikti pagalbą, jei tuo galėtų būti pažeidžiama jų nacionalinė teisinė sistema, viešoji politika, saugumas ar kiti esminiai interesai. Prieš atmesdama prašymą suteikti pagalbą valstybė narė, kurios prašoma suteikti pagalbą, tariasi su prašymą pateikusia valstybe nare, kad nustatytų, ar pagalbos neįmanoma suteikti iš dalies, laikantis specialių sąlygų. Jeigu prašymo suteikti pagalbą neįmanoma patenkinti, apie šį sprendimą nedelsiant pranešama prašymą pateikusiai valstybei narei ir Komisijai arba jos paskirtai įstaigai ir nurodomos tokio sprendimo priežastys.
3. Šis skyrius neturi įtakos tam, kaip valstybėse narėse taikomos baudžiamojo proceso ir savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose taisyklės, įskaitant teisminio tyrimo slaptumo taisykles.
151 straipsnis
Išlaidos
Valstybės narės prisiima savo išlaidas, patiriamas administruojant prašymą suteikti pagalbą, ir nereikalauja atlyginti išlaidų, patirtų taikant šią antraštinę dalį.
152 straipsnis
Paskirtoji institucija
Kontrolės reglamento 5 straipsnio 5 dalyje nurodyta viena institucija veikia kaip bendra ryšių palaikymo tarnyba, atsakinga už šio skyriaus taikymą.
153 straipsnis
Tolesnės priemonės
1. Jeigu atsižvelgdamos į pagal šį skyrių pateiktą prašymą suteikti pagalbą arba po savanoriško apsikeitimo informacija nacionalinės institucijos nusprendžia imtis priemonių, kurias galima įgyvendinti tik gavus teisminės institucijos leidimą ar jai pareikalavus, susijusiai valstybei narei ir Komisijai arba jos paskirtai įstaigai šios institucijos perduoda visą su bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių nesilaikymu susijusią informaciją apie tas priemones.
2. Perduodant tokį pranešimą būtina gauti išankstinį teisminės institucijos leidimą, jei jis yra privalomas pagal nacionalinius teisės aktus.
2 skirsnis
Informacija, kuriai gauti nereikia išankstinio prašymo
154 straipsnis
Informacija, kuriai gauti nereikia išankstinio prašymo
1. Jei valstybė narė sužino apie kokį nors galimą bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių nesilaikymo atvejį, visų pirma Kontrolės reglamento 90 straipsnio 1 dalyje nurodytą sunkų pažeidimą, arba pagrįstai įtaria, kad toks pažeidimas gali būti padarytas, ji apie tai nedelsdama praneša kitoms susijusioms valstybėms narėms ir Komisijai arba jos paskirtai įstaigai. Tame pranešime pateikiama visa būtina informacija, ir jis perduodamas per šio reglamento 152 straipsnyje nurodytą paskirtąją instituciją.
2. Jeigu valstybė narė imasi vykdymo užtikrinimo priemonių, susijusių su 1 dalyje nurodytu pažeidimu, ji apie tai praneša kitoms atitinkamoms valstybėms narėms ir Komisijai arba jos paskirtai įstaigai per šio reglamento 152 straipsnyje nurodytą paskirtąją instituciją.
3. Visi pagal šį straipsnį perduodami pranešimai pateikiami raštu.
3 skirsnis
Pagalbos prašymai
155 straipsnis
Apibrėžtis
Šiame skirsnyje pagalbos prašymas reiškia vienos valstybės narės prašymą, adresuotą kitai valstybei narei, arba Komisijos arba jos paskirtos įstaigos prašymą, adresuotą valstybei narei, kuriuo prašoma:
a)
pateikti informaciją, įskaitant informaciją pagal Kontrolės reglamento 93 straipsnio 2 ir 3 dalis;
b)
imtis vykdymo užtikrinimo priemonių; arba
c)
pateikti administracinį pranešimą.
156 straipsnis
Bendrieji reikalavimai
1. Prašymą pateikusi valstybė narė užtikrina, kad visuose pagalbos prašymuose būtų nurodoma reikiama informacija, į kurią atsižvelgdama valstybė narė, į kurią kreipiamasi, galėtų patenkinti prašymą, įskaitant visus būtinus įrodymus, kuriuos įmanoma surinkti prašymą pateikusios valstybės narės teritorijoje.
2. Pagalbos prašymus leidžiama teikti tik pagrįstais atvejais, jeigu yra pagrindo manyti, kad buvo nesilaikyta bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių, visų pirma, padaryta sunkių pažeidimų, nurodytų Kontrolės reglamento 90 straipsnio 1 dalyje, ir jeigu prašymą pateikusi valstybė narė negali gauti prašomos informacijos arba imtis prašomų priemonių naudodamasi savais ištekliais.
157 straipsnis
Prašymų ir atsakymų perdavimas
1. Prašymus siunčia tik prašymą pateikusios valstybės narės paskirtoji institucija arba Komisija arba jos paskirta įstaiga valstybės narės, į kurią kreipiamasi, paskirtajai institucijai. Visi atsakymai į prašymus perduodami tuo pačiu būdu.
2. Savitarpio pagalbos prašymai ir atitinkami atsakymai pateikiami raštu.
3. Atitinkamos paskirtosios institucijos prieš įteikdamos prašymus susitaria dėl kalbų, kuriomis surašomi prašymai ir atsakymai. Jeigu susitarti nepavyksta, prašymai perduodami prašymą teikiančios valstybė narės valstybine (-ėmis) kalba (-omis), o atsakymai siunčiami valstybės narės, į kurią kreipiamasi, valstybine (-ėmis) kalba (-omis).
158 straipsnis
Prašymai pateikti informaciją
1. Valstybė narė prašymą teikiančios valstybės narės, Komisijos arba jos paskirtos įstaigos prašymu pateikia visą susijusią informaciją, reikalingą nustatyti, ar buvo nesilaikyta bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių, visų pirma, ar buvo padaryta Kontrolės reglamento 90 straipsnio 1 dalyje nurodytų sunkių pažeidimų, arba nustatyti, ar yra pagrindo manyti, kad tai gali įvykti. Ši informacija pateikiama per šio reglamento 152 straipsnyje nurodytą paskirtąją instituciją.
2. Valstybė narė, į kurią kreipiamasi, prašymą teikiančios valstybės narės, Komisijos arba jos paskirtos įstaigos prašymu atlieka administracinį veiksmų, kurie laikomi bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių nesilaikymu, visų pirma Kontrolės reglamento 90 straipsnio 1 dalyje nurodytu sunkiu pažeidimu, arba tokie yra prašymo teikėjos nuomone, tyrimą. Valstybė narė, į kurią kreipiamasi, šio administracinio tyrimo rezultatus perduoda prašymą pateikusiai valstybei narei ir Komisijai arba jos paskirtai įstaigai.
3. Prašymą pateikusios valstybės narės, Komisijos arba jos paskirtos įstaigos prašymu valstybė narė, į kurią kreipiamasi, prašymą pateikusios valstybės narės kompetentingam pareigūnui gali leisti kartu su valstybės narės, į kurią kreipiamasi, Komisijos arba jos paskirtos įstaigos pareigūnais dalyvauti atliekant 2 dalyje nurodytą administracinį tyrimą. Jeigu pagal nacionalines nuostatas dėl baudžiamojo proceso tam tikrų veiksmų imtis leidžiama tik pagal nacionalinius teisės aktus specialiai paskirtiems pareigūnams, prašymą pateikusios valstybės narės pareigūnai atliekant šiuos veiksmus nedalyvauja. Šie pareigūnai jokiu būdu nedalyvauja apieškant patalpas arba oficialiai apklausiant asmenis pagal baudžiamosios teisės nuostatas. Valstybėje narėje, į kurią kreipiamasi, esantys prašymą pateikusios valstybės pareigūnai privalo visą laiką būti pasirengę pateikti jų tapatybę ir oficialias pareigas patvirtinantį raštišką įgaliojimą.
4. Prašymą pateikusios valstybės narės prašymu valstybė narė, į kurią kreipiamasi, jai pateikia visus su bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių nesilaikymu ar Kontrolės reglamento 90 straipsnio 1 dalyje nurodytais sunkiais pažeidimais susijusius jos turimus dokumentus arba patvirtintas jų kopijas.
5. Standartinė keitimosi informacija gavus prašymą forma nustatyta XXXIV priede.
159 straipsnis
Prašymai imtis vykdymo užtikrinimo priemonių
1. Prašymą pateikusios valstybės narės, Komisijos arba jos paskirtos įstaigos prašymu valstybė narė, į kurią kreipiamasi, remdamasi šio reglamento 156 straipsnyje nurodytais įrodymais imasi visų reikiamų vykdymo užtikrinimo priemonių, kad jos teritorijoje ar jūrų vandenyse, į kuriuos ji turi suverenias teises arba kurie priklauso jos jurisdikcijai, nedelsiant būtų nutrauktas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių nesilaikymas arba Kontrolės reglamento 90 straipsnio 1 dalyje nurodyti sunkūs pažeidimai.
2. Imdamasi 1 dalyje nurodytų vykdymo užtikrinimo priemonių valstybė narė, į kurią kreipiamasi, gali konsultuotis su prašymą pateikusia valstybe nare, Komisija arba jos paskirta įstaiga.
3. Valstybė narė, į kurią kreipiamasi, per šio reglamento 152 straipsnyje nurodytą paskirtąją instituciją prašymą pateikusiai valstybei narei, kitoms suinteresuotoms valstybėms narėms, Komisijai arba jos paskirtai įstaigai praneša apie priemones, kurių buvo imtasi, ir jų poveikį.
160 straipsnis
Atsakymo pateikimo gavus prašymą pateikti informaciją arba imtis vykdymo užtikrinimo priemonių terminas
1. Valstybė narė, į kurią kreipiamasi, šio reglamento 158 straipsnio 1 dalyje ir 159 straipsnio 3 dalyje nurodytą informaciją pateikia kuo greičiau ir ne vėliau kaip per 4 savaites nuo prašymo gavimo dienos. Valstybė narė, į kurią kreipiamasi, ir prašymą pateikusi valstybė narė, Komisija arba jos paskirta įstaiga gali susitarti dėl kitokios trukmės laikotarpio.
2. Jei valstybė narė, į kurią kreipiamasi, iki termino atsakymo pateikti negali, ji prašymą pateikusiai valstybei narei, Komisijai arba jos paskirtai įstaigai raštu praneša priežastis, dėl kurių ji negali pateikti atsakymo, ir nurodo, kada ji mano galėsianti atsakyti.
161 straipsnis
Prašymai pateikti administracinį pranešimą
1. Valstybė narė, į kurią kreipiamasi, prašymą pateikusios valstybės narės prašymu ir laikydamasi nacionalinių taisyklių, pagal kurias pranešama apie panašias priemones ir sprendimus, informuoja adresatą apie visas bendrosios žuvininkystės politikos reglamentuojamoje srityje priimtas priemones ir sprendimus, visų pirma Kontrolės reglamentu ir šiuo reglamentu reguliuojamais klausimais, kuriuos pateikia prašymą pateikusios valstybės narės administracinės institucijos ir kurie turės būti sprendžiami valstybės narės, į kurią kreipiamasi, teritorijoje.
2. Prašymai pateikti pranešimą pateikiami užpildant šio reglamento XXXV priede pateiktą standartinę formą.
3. Valstybė narė, į kurią kreipiamasi, savo atsakymą prašymą pateikusiai valstybei narei per šio reglamento 152 straipsnyje nurodytą paskirtąją instituciją perduoda nedelsdama, kai tik gaunamas pranešimas. Atsakymas pateikiamas naudojant šio reglamento XXXVI priede nustatytą standartinę formą.
4 skirsnis
Ryšiai su komisija arba jos paskirta įstaiga
162 straipsnis
Valstybių narių ir Komisijos arba jos paskirtos įstaigos bendravimas
1. Kiekviena valstybė narė, vos tik gavusi, perduoda Komisijai arba jos paskirtai įstaigai bet kokią informaciją, kurią jį laiko susijusia su metodais, praktika ar atskleistomis tendencijomis, kuriomis buvo naudojamasi arba įtariama, kad jomis buvo naudojamasi, bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių nesilaikymo, visų pirma Kontrolės reglamento 90 straipsnio 1 dalyje nurodytų sunkių pažeidimų, atveju.
2. Komisija arba jos paskirta įstaiga, vos gavusi, perduoda valstybėms narėms bet kokią informaciją, kuri joms padėtų užtikrinti Kontrolės reglamento ir šio reglamento vykdymą.
163 straipsnis
Komisijos arba jos paskirtos įstaigos vykdomas koordinavimas
1. Kai valstybė narė sužino apie operacijas, kurios yra arba gali būti laikomos bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių nesilaikymu, visu pirma Kontrolės reglamento 90 straipsnio 1 dalyje nurodytais sunkiais pažeidimais, ir kurios yra ypač svarbios Sąjungos lygmeniu, ji kuo greičiau perduoda Komisijai arba jos paskirtai įstaigai bet kokią susijusią informaciją, reikalingą faktams nustatyti. Komisija arba jos paskirta įstaiga tą informaciją perduoda kitoms susijusioms valstybėms narėms.
2. Siekiant įgyvendinti 1 dalį, operacijos, kurios yra laikomos bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių nesilaikymu, visu pirma Kontrolės reglamento 90 straipsnio 1 dalyje nurodytais sunkiais pažeidimais, laikomos ypatingai svarbios Europos Sąjungos lygmeniu, ypač kai:
a)
jos yra susijusios arba gali būti susijusios su viena ar daugiau valstybių narių; arba
b)
valstybei narei atrodo tikėtina, kad panašios operacijos taip pat buvo vykdomos kitose valstybėse narėse.
3. Jei Komisija arba jos paskirta įstaiga laiko, kad vienoje ar daugiau valstybių narių buvo vykdomos operacijos, kurios yra laikomos bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių nesilaikymu, visu pirma Kontrolės reglamento 90 straipsnio 1 dalyje nurodytais sunkiais pažeidimais, ji informuoja susijusias valstybes nares, o šios kuo skubiau atlieka tyrimą. Susijusios valstybės narės Komisijai arba jos paskirtai įstaigai nedelsdamos perduoda to tyrimo išvadas.
5 skirsnis
Ryšiai su trečiosiomis šalimis
164 straipsnis
Keitimasis informacija su trečiosiomis šalimis
1. Jei valstybė narė iš trečiosios šalies arba regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos gauna informacijos, kuri yra svarbi veiksmingam Kontrolės reglamento ir šio reglamento taikymui užtikrinti, ji tą informaciją per paskirtąją instituciją perduoda kitoms susijusioms valstybėms narėms, Komisijai arba jos paskirtai įstaigai, jei tai leidžiama pagal su ta trečiąja šalimi sudarytus dvišalius susitarimus arba tos regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos taisykles.
2. Atsižvelgdama į su trečiąja šalimi sudarytą dvišalį susitarimą arba regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos taisykles, pagal šį skyrių gautą informaciją valstybė narė per savo paskirtąją instituciją gali perduoti tai trečiajai šaliai arba tai regioninei žuvininkystės valdymo organizacijai. Ši informacija perduodama pasikonsultavus su pradinę informaciją pateikusia valstybe nare ir laikantis ES ir nacionalinių teisės aktų, susijusių su asmenų apsauga tvarkant jų asmens duomenis.
3. Atsižvelgdama į Sąjungos ir trečiųjų šalių sudarytus žuvininkystės susitarimus arba į regionines žuvininkystės valdymo organizacijas ar panašius bendradarbiavimo mechanizmus, kurių susitariančioji šalis arba bendradarbiaujančioji, bet nesusitariančioji šalis yra Sąjunga, Komisija arba jos paskirta įstaiga kitoms šių susitarimų, organizacijų ar bendradarbiavimo mechanizmų šalims gali perduoti atitinkamą informaciją apie bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių nesilaikymą arba Kontrolės reglamento 90 straipsnio 1 dalyje nurodytus sunkius pažeidimus, jei gaunamas šią informaciją pateikusios valstybės narės sutikimas.
II SKYRIUS
Ataskaitų teikimo įpareigojimai
165 straipsnis
Ataskaitų forma ir terminai
1. Rengdamos penkerių metų ataskaitas, kaip nurodyta Kontrolės reglamento 118 straipsnio 1 dalyje, valstybės narės naudoja XXXVII priede nustatytus duomenis.
2. Kontrolės reglamento 118 straipsnio 4 dalyje nurodyta ataskaita, kurioje nurodomos taisyklės, kurių laikantis buvo rengiamos pagrindinių duomenų ataskaitos, siunčiama praėjus šešiems mėnesiams po šio reglamento įsigaliojimo. Pasikeitus šioms taisyklėms, valstybės narės siunčia naują ataskaitą.
XI ANTRAŠTINĖ DALIS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
166 straipsnis
Panaikinimas
1. Reglamentas (EEB) Nr. 2807/83, Reglamentas (EEB) Nr. 3561/85, Reglamentas (EEB) Nr. 493/87, Reglamentas (EEB) Nr. 1381/87, Reglamentas (EEB) Nr. 1382/87, Reglamentas (EEB) Nr. 2943/95, Reglamentas (EB) Nr. 1449/98, Reglamentas (EB) Nr. 2244/2003, Reglamentas (EB) Nr. 1281/2005, Reglamentas (EB) Nr. 1042/2006, Reglamentas (EB) Nr. 1542/2007, Reglamentas (EB) Nr. 1077/2008 ir Reglamentas (EB) Nr. 409/2009 panaikinami.
2. Reglamentas (EB) Nr. 356/2005 panaikinamas nuo 2012 m. sausio 1 d.
3. Nuorodos į panaikintus reglamentus laikomos nuorodomis į šį reglamentą.
167 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, išskyrus VII antraštinę dalį, kuri įsigalioja 2011 m. liepos 1 d.
Tačiau II antraštinės dalies III skyrius ir IV antraštinės dalies I skyrius taikomi nuo 2012 m. sausio 1 d. Pagal Kontrolės reglamento 124 straipsnio c punktą ir ankstesnę pastraipą VII antraštinė dalis taikoma nuo 2012 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2011 m. balandžio 8 d.