PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 2/2012
ze dne 4. ledna 2012,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise (dále jen „Komise“) předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1890/2005 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybrala prozatímní clo uložené na dovoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, Indonésie, Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu. Současně bylo ukončeno řízení týkající se dovozu spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Malajsie a Filipín.
(2)
Dne 25. srpna 2009 pozměnila Rada nařízením (ES) č. 768/2009 (3) na základě přezkumu zahájeného podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení výše uvedená opatření s ohledem na jednoho vyvážejícího výrobce ve Vietnamu.
(3)
Na nařízení, které vedlo k uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Tchaj-wanu, se bude dále odkazovat jako na „původní nařízení“. Na šetření, jež vedlo k opatřením uloženým v původním nařízení dotčeným zemím, se bude dále odkazovat jako na „původní šetření“.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (4) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 19. srpna 2010 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal Evropský institut pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute, EIFI) (dále jen „žadatel“) jménem pěti výrobců v Unii: Bulnava S.r.l., Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Inox Bolt S.r.l., Bontempi Vibo S.p.A. a Ugivis S.A. představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli v Unii.
(5)
Žádost byla omezena na antidumpingová opatření, jež byla uložena na dovoz pocházející z ČLR a Tchaj-wanu (dále jen „dotčené země“). Antidumpingová opatření, která byla v původním nařízení uložena na dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Vietnamu, Indonésie a Thajska, proto nejsou předmětem tohoto přezkumu.
(6)
Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření uložená na dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z dotčených zemí pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(7)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 19. listopadu 2010 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (5) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(8)
Šetření týkající se přetrvávání dumpingu zahrnovalo období od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(9)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce dotčených zemí.
(10)
Komise poskytla rovněž zúčastněným stranám možnost se písemně vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(11)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců z dotčených zemí, dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii podílejících se na šetření se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku.
(12)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení řízení přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení. Vzhledem k obdrženým odpovědím bylo rozhodnuto použít výběr vzorku u tchajwanských vyvážejících výrobců, dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii. Pokud jde o ČLR, při šetření nespolupracoval žádný z vyvážejících výrobců z ČLR.
(13)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo třicet šest tchajwanských vývozců/skupin vývozců. Deset z nich nebylo možno vzít v úvahu, jelikož se zdálo, že se jedná pouze o obchodní společnosti nebo o společnosti, které v období přezkumného šetření nevyvážely dotčený výrobek do Unie. Na základě informací, které byly obdrženy od spolupracujících tchajwanských společností, vybrala Komise vzorek složený ze čtyř vyvážejících výrobců. Jedna ze společností zařazených do vzorku následně spolupráci ukončila. Zbývající tři společnosti zařazené do vzorku představovaly 41,6 % tchajwanského vývozu do EU v období přezkumného šetření.
(14)
Pokud jde o dovozce v Unii, kteří nejsou ve spojení, z celkem osmi společností, které poskytly požadované informace, byly do vzorku zařazeny tři největší společnosti představující téměř 90 % dovezeného objemu, který nahlásily spolupracující společnosti. Odpověď na dotazník posléze poskytl pouze jeden dovozce.
(15)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo dvanáct výrobců v Unii. Na základě informací, které byly obdrženy od spolupracujících výrobců v Unii, vybrala Komise vzorek sestávající z šesti výrobců v Unii. Jeden výrobce v Unii zařazený do vzorku posléze svou spolupráci ukončil. Zbývajících pět výrobců zařazených do vzorku představovalo 38 % prodeje všech výrobců v Unii uskutečněného v období přezkumného šetření pro nezávislé odběratele v EU.
(16)
Komise rozeslala stranám zařazeným do vzorku a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, dotazníky. Jak bylo objasněno výše, odpovědi na dotazník byly obdrženy od pěti výrobců v Unii, tří vyvážejících výrobců z Tchaj-wanu a od jednoho dovozce. V průběhu šetření se nepřihlásil žádný z kontaktovaných uživatelů.
(17)
Jak je objasněno v 13. a 15. bodě odůvodnění, jeden tchajwanský vyvážející výrobce zařazený do vzorku a jeden výrobce v Unii zařazený do vzorku se rozhodli, že na dotazník neodpoví. V obou případech se však usuzovalo, že vzorek zbývajících společností je i nadále reprezentativní, pokud jde o příslušné objemy prodeje.
(18)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Bulnava S.r.l, Suello, Itálie,
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Itálie,
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Itálie,
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Německo,
-
Ugivis S.A, Belley, Francie.
b)
Vyvážející výrobci na Tchaj-wanu
-
Arrow Fastener Co., Ltd. a vývozci, kteří jsou ve spojení s touto společností, Shu-Lin City,
-
Shekai Precision Co., Ltd. a vývozce, který je ve spojení s touto společností, Kaohsiung,
-
Yi Tai Shen Co., Ltd. Tainan Hsien.
c)
Dovozce v Unii, který není ve spojení
-
Wurth Group, Kunzelsau, Německo.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(19)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je stejný jako výrobek vymezený v původním nařízení, tj. některé spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli pocházející z ČLR a Tchaj-wanu, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70 (dále jen „dotčený výrobek“).
(20)
Přezkumné šetření potvrdilo, že stejně jako v původním šetření mají dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na domácích trzích, jakož i výrobky vyráběné a prodávané v EU výrobci v Unii stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné užití, a považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(21)
Přihlásily se čtyři strany, které uvedly, že by výrobky kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10 a 7318 15 51 měly být z tohoto šetření vyloučeny, jelikož se údajně v Unii nevyrábějí. Toto tvrzení bylo odmítnuto, jelikož i) nebyly předloženy žádné důkazy, které by potvrzovaly, že se tyto výrobky liší, pokud jde o základní fyzické a technické vlastnosti, a ii) v rámci přezkumu před pozbytím platnosti nelze každopádně vymezení výrobku měnit.
(22)
Po poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo doporučeno zachování stávajících opatření („konečné informace“), jeden z tchajwanských vyvážejících výrobců uvedl, že bimetalové spojovací prostředky by neměly být zahrnuty do vymezení výrobku z důvodu zásadních rozdílů mezi bimetalovými spojovacími prostředky a spojovacími prostředky z korozivzdorné oceli, které se týkají prodejní ceny za jednotku množství, výrobních nákladů, základních fyzických a technických vlastností, jakož i způsobu jejich využití. Jak již však bylo uvedeno výše v 21. bodě odůvodnění, nelze vymezení výrobku v rámci přezkumu před pozbytím platnosti měnit. Toto tvrzení by bylo možné projednat v rámci prozatímního přezkumu zaměřeného na vymezení výrobku, o který může společnost požádat.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(23)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné přetrvávání dumpingu nebo jeho obnovení.
1. ČLR
1.1 Předběžné poznámky
(24)
Jak bylo objasněno výše, při šetření nespolupracoval žádný z vyvážejících výrobců z ČLR.
(25)
Níže uvedená zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu musela proto vycházet z dostupných údajů, zejména z údajů Eurostatu a informací, které v žádosti o přezkum uvedlo výrobní odvětví Unie. V tomto případě nebylo možno použít oficiální čínské vývozní statistiky, jelikož dotčený výrobek představuje pouze malou část množství nahlášeného v příslušných celních položkách harmonizovaného systému.
1.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(26)
Vzhledem ke skutečnosti, že vyvážející výrobci z ČLR nespolupracovali, nebylo možno vypočítat individuální dumpingová rozpětí.
(27)
Podle žádosti o přezkum činilo dumpingové rozpětí u vývozu z ČLR do Unie údajně od 13,6 % do 61,8 %. Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, žadatel srovnal ceny vývozu z ČLR do Unie s početně zjištěnou běžnou hodnotou na Tchaj-wanu, což je srovnatelná země, která byla použita v původním šetření.
(28)
Jelikož společnosti z ČLR nespolupracovaly, nejsou k dispozici informace, které by umožnily vyvodit jiný závěr. Mimoto se podotýká, že bylo zjištěno, že běžná hodnota stanovená pro jedinou spolupracující tchajwanskou společnost je podstatně vyšší než běžná hodnota, kterou žadatel stanovil v žádosti o šetření před pozbytím platnosti. Jelikož nejsou k dispozici žádné údaje, že se ceny vývozu z ČLR do Unie liší od cen uvedených v žádosti, je pravděpodobné, že u vývozu z ČLR přetrvává dumping na vyšších úrovních, než je uvedeno v žádosti.
1.3 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(29)
Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána rovněž pravděpodobnost obnovení dumpingu.
(30)
V této souvislosti byly analyzovány tyto prvky: volná kapacita vyvážejících výrobců z ČLR; přitažlivost trhu Unie pro výrobce z ČLR a jejich vývoz do třetích zemí.
1.3.1 Volná kapacita vyvážejících výrobců z ČLR
(31)
Jelikož o čínském odvětví spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli je k dispozici málo veřejných informací, byly k odhadu kapacity v ČLR použity údaje obsažené v žádosti o přezkum. Na tomto základě se zdá, že od roku 2003 byla v Číně zřízena nová zařízení pro výrobu spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. V důsledku antidumpingových opatření uložených na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa a oceli (6) a následného poklesu dovozu z ČLR tohoto typu spojovacích prostředků do Unie od roku 2009 mají výrobci z ČLR značnou nevyužitou výrobní kapacitu, kterou by bylo možno využít k výrobě dotčeného výrobku, jelikož výroba může mezi oběma typy spojovacích prostředků snadno přecházet.
1.3.2 Přitažlivost trhu Unie
(32)
Přitažlivost trhu Unie lze doložit skutečností, že uložení antidumpingových cel nezastavilo rozšiřování vývozu z ČLR dotčeného výrobku. Naopak, podle údajů Eurostatu se objem dovozu z ČLR do Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zvýšil o 13 %. Vývoj cen dovozu z ČLR v témže období prokázal, že podle údajů Eurostatu průměrná dovozní cena vzrostla. Podrobnější analýza však ukázala, že se v průběhu posuzovaného období cena spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli nahlášených v kódu KN představujícím 59 % celkového množství dovezeného během období přezkumného šetření snížila o 24 %. To prokazuje, že navzdory platným opatřením se vývozcům z ČLR u většiny vyváženého dotčeného výrobku podařilo zvýšit objem vývozu a dále snížit ceny.
1.3.3 Vývoz do třetích zemí
(33)
Co se týká objemů a cen vývozu z ČLR do třetích zemí, je nutno uvést, že se údaje o vývozu z ČLR týkají celých kódů HS. Při srovnání s dovozními statistikami EU na úrovni TARIC připadají na dotčený výrobek v rámci těchto kódů HS přibližně 3 % objemu. Údaje o vývozu proto nejsou velmi smysluplným zdrojem informací. Vzhledem ke skutečnosti, že vyvážející výrobci z ČLR nespolupracovali, nebylo možno získat jiné relevantní údaje, pokud jde o vývoz z ČLR do třetích zemí.
1.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu
(34)
Vzhledem k výše popsaným zjištěním lze vyvodit závěr, že vývoz z ČLR je i nadále dumpingový a že je pravděpodobné přetrvávání dumpingu na trhu Unie, pokud by byla stávající antidumpingová opatření zrušena. S přihlédnutím ke stávající volné kapacitě v ČLR a skutečnosti, že dovoz dotčeného výrobku do Unie v posuzovaném období navzdory existenci antidumpingových opatření vzrostl, se zdá, že by vyvážející výrobci z ČLR měli pobídku k dalšímu zvyšování svého vývozu na trh Unie za dumpingové ceny, pokud by opatření pozbyla platnosti.
2. Tchaj-wan
2.1 Předběžné poznámky
(35)
Podotýká se, že vzhledem k vysokému počtu tchajwanských vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu ke spolupráci, byl za účelem dalšího šetření vybrán reprezentativní vzorek čtyř společností/skupin společností. Jedna z těchto čtyř společností později spolupráci ukončila. Jelikož však na zbývající společnosti připadalo 41,6 % celkového objemu tchajwanského vývozu (7) do Unie v období přezkumného šetření, považoval se vzorek i nadále za reprezentativní.
(36)
Dále se podotýká, že během inspekcí na místě, které se uskutečnily v prostorách zbývajících tří společností zařazených do vzorku, nebylo možno ověřit informace, které v odpovědi na dotazník uvedla jedna z těchto společností, přičemž bylo zjištěno, že druhá společnost poskytla zavádějící informace. Dotyční vyvážející výrobci byli neprodleně vyrozuměni o úmyslu Komise použít článek 18 základního nařízení, což by znamenalo nepřihlédnutí k poskytnutým informacím, a tudíž použití dostupných údajů. Společnosti dostaly možnost se k této situaci blíže vyjádřit. Následné připomínky však nezměnily rozhodnutí Komise vycházet z dostupných údajů, pokud jde o tyto dva vyvážející výrobce. Individuální dumpingové rozpětí bylo proto vypočítáno pouze pro jednoho tchajwanského vyvážejícího výrobce.
(37)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo nutno u většiny níže uvedených zjištění týkajících se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu vycházet z dostupných údajů, zejména z údajů, které poskytl jediný spolupracující tchajwanský vyvážející výrobce a jeden spolupracující dovozce, z údajů Eurostatu a z informací, které žadatel uvedl v žádosti o přezkum. V tomto případě nebylo možno použít oficiální tchajwanské vývozní statistiky, jelikož dotčený výrobek představuje pouze malou část množství nahlášeného v příslušných položkách harmonizovaného systému.
2.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.2.1 Běžná hodnota
(38)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve ověřila, zda byl domácí prodej obdobného výrobku, který spolupracující tchajwanský vyvážející výrobce uskutečnil pro nezávislé odběratele, reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil nejméně 5 % celkového objemu odpovídajícího prodeje na vývoz do Unie.
(39)
Komise poté určila typy obdobného výrobku prodávané dotčenou společností na domácím trhu, které byly totožné nebo přímo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie. K prvkům, které se braly v úvahu při vymezení typů výrobku, patřily: i) typ spojovacích prostředků, ii) jakostní třída oceli použité jako surovina, iii) norma DIN pro spojovací prostředky, iv) průměr spojovacích prostředků a v) jejich délka.
(40)
Dále se zkoumalo, zda byl domácí prodej spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní u každého typu výrobku, tj. zda domácí prodej každého typu výrobku představoval nejméně 5 % objemu prodeje téhož typu výrobku na vývoz do Unie. U typů výrobků prodávaných v reprezentativním množství se poté v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení zkoumalo, zda se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku.
(41)
Zjišťování, zda lze u prodeje jednotlivých typů výrobku prodávaných v reprezentativním množství na domácím trhu mít za to, že byl uskutečněn v běžném obchodním styku, vycházelo ze stanovení podílu ziskového prodeje příslušného typu nezávislým odběratelům. Ve všech případech, kdy se prodej určitého typu výrobku na domácím trhu uskutečnil v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočítané jako vážený průměr veškerého prodeje tohoto typu na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(42)
U zbývajících typů výrobku, jejichž prodej na domácím trhu nebyl reprezentativní nebo se neuskutečnil v běžném obchodním styku, byla v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení běžná hodnota určena početně. Běžná hodnota byla stanovena jako součet výrobních nákladů vyvážených typů výrobku, jenž byl v případě potřeby upraven o přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a o přiměřený zisk, a to na základě skutečných údajů ohledně výroby a prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku v souladu s první větou čl. 2 odst. 6 základního nařízení.
2.2.2 Vývozní cena
(43)
Veškerý vývoz spolupracujícího tchajwanského vyvážejícího výrobce na trh Unie se až na jednu výjimku uskutečnil přímo pro nezávislé odběratele. Vývozní cena byla proto v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit, za dotčený výrobek.
(44)
U vývozního obchodu, při němž se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny obchodníka ve spojení, za kterou byl výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii.
2.2.3 Srovnání
(45)
Srovnání váženého průměru běžné hodnoty a váženého průměru vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům u činitelů, u nichž bylo prokázáno, že ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Za tímto účelem byly provedeny náležité úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladech, finančních nákladech, nákladech na balení, provizích a slevách, pokud byly použitelné a odůvodněné.
2.2.4 Dumpingové rozpětí
(46)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Podle výše uvedené metody bylo zjištěno, že spolupracující vývozce během období přezkumného šetření i nadále pokračoval v dumpingových praktikách. Výše dumpingu dosáhla na základě 4 z celkem 12 měsíců období přezkumného šetření 22 %.
(47)
Připomíná se, že založení výpočtu dumpingu na 4 měsících období přezkumného šetření je metoda, kterou Komise obvykle používá v přezkumech před pozbytím platnosti, má-li být zjištěno, zda dumping přetrvává nebo zda je pravděpodobné obnovení dumpingu. U přezkumů před pozbytím platnosti není totiž vyžadováno, aby bylo stanoveno dumpingové rozpětí u všech transakcí, neboť takový vypočet je nutný pouze ke změně úrovně platného antidumpingového opatření, což však není účelem přezkumu před pozbytím platnosti. Vybranými 4 měsíci byly poslední měsíce každého čtvrtletí, takže bylo zajištěno rovnoměrné rozložení během 12měsíčního období přezkumného šetření.
(48)
Jediný spolupracující tchajwanský vyvážející výrobce po poskytnutí konečných informací uvedl, že určité domácí transakce uvedené v dotazníku, které byly zohledněny pro výpočet běžné hodnoty, byly ve skutečnosti určeny pro vývoz do Evropské unie a nikoliv pro domácí spotřebu. Uvedená společnost tvrdila, že k tomuto opětovnému prodeji docházelo v Tchaj-wanu prostřednictvím nezávislých výrobců spojovacích prostředků nebo obchodníků s nimi.
(49)
Je třeba uvést, že toto tvrzení nebylo podloženo žádnými důkazy, které by svědčily o tom, že toto zboží by bylo vyvezeno do Evropské unie. Proto bylo toto tvrzení odmítnuto.
(50)
Jelikož s ohledem na ostatní dva vyvážející výrobce zařazené do vzorku byl použit článek 18 základního nařízení, nebylo pro ně dumpingové rozpětí vypočítáno. Podle údajů uvedených v žádosti o přezkum však dumpingové rozpětí u vývozu z Tchaj-wanu činilo údajně od 14 % do 50 %. Nejsou k dispozici žádné údaje, které by umožňovaly vyvodit jiný závěr. Skutečnost, že bylo zjištěno, že jediná společnost, jíž se týkalo šetření, používá na trhu Unie dumping a že průměrná cena dotčeného výrobku dováženého z Tchaj-wanu je nižší než průměrná vývozní cena uvedené společnosti, potvrzuje na základě ověřených informací existenci dumpingu na celostátní úrovni.
2.3 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(51)
Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána rovněž pravděpodobnost přetrvávání dumpingu v případě Tchaj-wanu.
(52)
V této souvislosti byly analyzovány tyto prvky: volná kapacita tchajwanských vyvážejících výrobců; přitažlivost trhu Unie pro tchajwanské výrobce a jejich vývoz do třetích zemí.
2.3.1 Volná kapacita vývozců
(53)
Pokud jde o volnou kapacitu vývozců, jelikož o tchajwanském odvětví spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli je k dispozici málo veřejných informací, jsou níže uvedené závěry založeny především na údajích obsažených v žádosti o přezkum a na informacích, které byly získány při inspekcích na místě. Podle žádosti o přezkum investovali noví tchajwanští výrobci spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli do nových zařízení s cílem zvýšit svou výrobní kapacitu. Ověření mimoto prokázalo, že podle očekávání se mají investice do kapacity v roce 2011 v porovnání s obdobím šetření v původním šetření zvýšit o 12 %. Během období přezkumného šetření činila volná kapacita spolupracujícího výrobce 7 % celkové výrobní kapacity. Bylo zjištěno, že výše zásob je velmi nízká, jelikož spolupracující společnost vyráběla dotčený výrobek pouze na základě objednávek.
2.3.2 Přitažlivost trhu Unie
(54)
Přitažlivost trhu Unie lze doložit skutečností, že uložení antidumpingových cel neovlivnilo tchajwanský vývoz do Unie. Podle údajů Eurostatu a ověřených údajů o dovozu byly objemy dovozu z Tchaj-wanu mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření poměrně stálé, hodnota tohoto dovozu se však v témže období snížila o 16 %. To naznačuje, že průměrná prodejní cena spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Tchaj-wanu během období přezkumného šetření klesla. To prokazuje, že navzdory platným opatřením se tchajwanským výrobcům podařilo zachovat objem vývozu a dále snížit ceny.
(55)
V této souvislosti jedna ze zúčastněných tchajwanských stran poukázala na to, že ke snížení tchajwanských vývozních cen nedošlo v důsledku nepřátelské cenové politiky vývozců, ale následováním vývoje cen hlavních surovin, tj. válcovaného drátu. Je třeba uvést, že snížení cen surovin mělo podobný vliv na veškeré výrobce spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Tím však není dotčen závěr o přitažlivosti trhu Unie pro tchajwanské vývozce, neboť se jim podařilo udržet objem svého vývozu i přes platná antidumpingová opatření.
2.3.3 Ceny vývozu do třetích zemí
(56)
Pokud jde o tchajwanský vývoz do třetích zemí, je nutno uvést, že se údaje o tchajwanském vývozu, které bylo možno analyzovat, týkají celých kódů HS. Při srovnání s dovozními statistikami EU na úrovni TARIC připadalo na dotčený výrobek v rámci těchto kódů HS přibližně 2,6 % objemu. Tyto údaje proto nejsou jako zdroj informací o objemech a cenách vývozu dotčeného výrobku z Tchaj-wanu do třetích zemí smysluplné. Ověřené údaje o vývozu získané od tří tchajwanských vývozců zařazených do vzorku však prokazují pokles objemu vývozu do třetích zemí. To poukazuje na skutečnost, že tchajwanský vývoz je více zaměřen na EU.
(57)
Podotýká se rovněž, že informace, které poskytl spolupracující tchajwanský výrobce, prokazují, že při prodeji do Unie je jednotková prodejní cena v porovnání s ostatními zeměmi o 10 % vyšší a že objem vyvážený do ostatních zemí představuje pouze 20 % objemu vývozu do Unie.
2.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu
(58)
Vzhledem k výše popsaným zjištěním lze vyvodit závěr, že vývoz z Tchaj-wanu je stále dumpingový a že je pravděpodobné přetrvávání dumpingu na trhu Unie, pokud by stávající antidumpingová opatření byla zrušena. S přihlédnutím ke stávající volné kapacitě na Tchaj-wanu a přitažlivosti trhu Unie se zdá, že by tchajwanští vyvážející výrobci měli pobídku ke zvýšení svého vývozu na trh Unie za dumpingové ceny, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
1. Výroba v Unii
(59)
Ke zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace o výrobcích v Unii, včetně informací uvedených v žádosti o přezkum, a údaje shromážděné od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze.
(60)
Na tomto základě byla celková výroba v Unii v období šetření odhadnuta přibližně na 63 000 tun. Tento údaj zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovaný objem výroby výrobců, kteří se během řízení nevyjádřili.
(61)
Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, u výrobců v Unii, kteří se účastnili šetření, byl použit výběr vzorku. Z celkem 12 výrobců, kteří poskytli informace pro výběr vzorku, byl vybrán vzorek šesti výrobců. Jak je objasněno v 17. bodě odůvodnění, jeden výrobce posléze nespolupracoval. Spolupracující společnosti zařazené do vzorku představovaly přibližně 31 % celkové odhadované výroby v Unii.
2. Výrobní odvětví Unie
(62)
Má se za to, že všichni výrobci v Unii uvedení v 59. bodě odůvodnění tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude se na ně dále odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(63)
K posouzení trendů týkajících se cen a objemu byly použity příslušné dovozní statistiky Eurostatu pro kódy KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70 spolu s údaji uvedenými v žádosti o přezkum a informacemi získanými od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze, které byly doplněny o ověřené odpovědi na dotazník, jež poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku.
2. Spotřeba v Unii
(64)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie v Unii převzatých z žádosti o přezkum, jež byly doplněny o ověřené údaje získané od spolupracujících výrobců zařazených do vzorku a o objem dovozu podle údajů Eurostatu.
(65)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 1
2007
2008
2009
OPŠ
Celková spotřeba v Unii (v tunách)
123 224
120 598
101 143
121 402
Index (2007 = 100)
100
98
82
99
(66)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření byla spotřeba v Unii poměrně stálá. Mezi rokem 2007 a 2009 však v souladu s celosvětovými nepříznivými dopady finanční krize došlo k výraznému poklesu o 18 %. Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba v Unii opět zvýšila a vykázala nárůst o 20 %.
3. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z dotčených zemí
3.1 Souhrnné posouzení
(67)
Aby bylo možno rozhodnout o souhrnném posouzení dovozu z dotčených zemí, byla individuální situace každé z obou zemí přezkoumána na základě podmínek uvedených v čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(68)
Bylo zjištěno, že objemy dovozu z ČLR i Tchaj-wanu překračují minimální prahovou hodnotu stanovenou v čl. 5 odst. 7 základního nařízení a že tyto objemy nejsou zanedbatelné. Objemy dovozu z obou zemí mimoto v posuzovaném období sledovaly do značné míry podobný trend, kdy se v období mezi rokem 2007 a 2009 snížily, načež v období přezkumného šetření následoval růst. Pokud jde o průměrné dovozní ceny, jak bylo objasněno v 32. bodě odůvodnění, vývoj cen dovozu z ČLR prokazuje, že se průměrná dovozní cena podle údajů Eurostatu zvýšila. Podrobnější analýza však ukázala, že se v posuzovaném období cena spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli nahlášených v kódu KN, který představuje většinu celkového množství dovezeného během období přezkumného šetření, snížila o 24 %. Tchajwanské ceny se snižovaly v průběhu celého posuzovaného období a nejnižší úrovně dosáhly v období přezkumného šetření. Šetřením bylo rovněž prokázáno, že podmínky hospodářské soutěže mezi příslušnými hospodářskými subjekty jsou podobné. Usuzovalo se proto, že jsou splněny podmínky pro souhrnné posouzení.
3.2 Dumpingový dovoz z ČLR a Tchaj-wanu
(69)
Během posuzovaného období se dovoz z ČLR a Tchaj-wanu vyvíjel takto:
Tabulka 2
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z dotčených zemí (v tunách)
8 559
6 636
6 154
8 795
Index (2007 = 100)
100
78
72
103
Podíl dovozu z dotčených zemí na trhu
6,9 %
5,5 %
6,1 %
7,2 %
Index (2007 = 100)
100
79
88
104
Průměrná cena dovozu z dotčených zemí (v EUR/t)
4 998
4 709
4 656
4 730
Index (2007 = 100)
100
94
93
95
(70)
Jak je patrné z výše uvedené tabulky, objem dovozu pocházejícího z dotčených zemí se v posuzovaném období zvýšil o 3 %. V souladu s vývojem spotřeby došlo v období v letech 2008 až 2009 k poklesu. Tento pokles však byl méně výrazný než pokles spotřeby v témže období. Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření dovoz opět vzrostl až o 43 %.
(71)
Průměrné dovozní ceny se v posuzovaném období snížily o 5 %. Stejně jako v případě objemů byly dovozní ceny na nejnižší úrovni v roce 2009, načež mírně vzrostly.
(72)
Podíl dumpingového dovozu na trhu sledoval během posuzovaného období vývoj spotřeby a byl stálý ve výši přibližně 7 %.
3.3 Cenové podbízení
(73)
Vzhledem ke skutečnosti, že vyvážející výrobci z ČLR nespolupracovali a tchajwanští vyvážející výrobci spolupracovali pouze v omezené míře, jsou s ohledem na typy spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, které jsou vyváženy do Unie, k dispozici pouze velmi omezené informace. To spolu se skutečností, že dotčený výrobek zahrnuje celou škálu různých typů spojovacích prostředků s velkými cenovými rozdíly (jednotkové ceny v kategorii vrutů se mohou například lišit až 30násobně), znemožňuje provést smysluplné srovnání cen za účelem stanovení rozpětí cenového podbízení. Srovnání váženého průměru prodejních cen výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, upravených na úroveň ceny ze závodu, s průměrnou cenou CIF při dovozu z dotčených zemí odvozenou z údajů Eurostatu neprokázalo cenové podbízení v období přezkumného šetření. Pokud jde o Tchaj-wan, jediný spolupracující vyvážející výrobce vyvážel zvláštní typ spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli, s ohledem na nějž existuje v Unii pouze velmi omezená výroba. Vzhledem k neexistenci odpovídajících typů výrobku nebylo možno provést pro tuto společnost výpočet cenového podbízení pro jednotlivé typy výrobku.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1 Předběžné poznámky
(74)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(75)
Z důvodu výběru vzorku byly ukazatele újmy částečně stanoveny pro výrobní odvětví Unie jako celek a částečně pouze pro výrobce v Unii zařazené do vzorku. Analýza újmy s ohledem na makroekonomické údaje, jako je podíl na trhu, výroba, kapacita a využití kapacity, objem prodeje, růst, zásoby, zaměstnanost a produktivita, je založena na údajích celého výrobního odvětví Unie. Jinak byly použity údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku (ceny obchodů, investice a návratnost investic, mzdy, ziskovost, peněžní tok a schopnost získat kapitál).
4.2 Výroba
(76)
Z níže uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba klesla o 17 %. V souladu s klesající poptávkou se výroba výrobního odvětví Unie mezi rokem 2007 a 2009 nejprve prudce snížila o 24 %, načež mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření mírně vzrostla o 10 %.
Tabulka 3
2007
2008
2009
OPŠ
Výroba (v tunách)
74 514
69 514
56 396
62 213
Index (2006 = 100)
100
93
76
83
Zdroj: makroekonomické údaje
4.3 Kapacita a využití kapacity
(77)
Výrobní kapacita se v posuzovaném období snížila o 13 % a v souladu s vývojem výroby vykázala míra využití kapacity mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření mírný pokles o 4 %.
Tabulka 4
2007
2008
2009
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
148 039
140 743
127 200
128 881
Index (2006 = 100)
100
95
86
87
Využití kapacity
50 %
49 %
44 %
48 %
Index (2006 = 100)
100
98
88
96
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.4 Zásoby
(78)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie se v roce 2008 v porovnání s rokem 2007 snížil a poté byl mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření stálý. V období přezkumného šetření se výše zásob poněkud zvýšila, byla však stále o 26 % nižší než v roce 2007.
Tabulka 5
2007
2008
2009
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
9 688
7 465
6 964
7 139
Index (2006 = 100)
100
77
72
74
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.5 Objem prodeje
(79)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie uskutečněný pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období snížil o 25 %. Mezi rokem 2007 a 2009 objemy prodeje klesly o 28 %, přičemž nejnižší úrovně dosáhly v roce 2009. V průběhu období přezkumného šetření se však objemy prodeje zvýšily a oproti úrovním z roku 2009 vykázaly 5 % nárůst. Je třeba zmínit, že tento nárůst byl mnohem menší než růst poptávky (20 %) v témže období.
Tabulka 6
2007
2008
2009
OPŠ
Objem prodeje EU pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
62 326
56 042
44 627
46 851
Index (2007 = 100)
100
90
72
75
Zdroj: makroekonomické údaje
4.6 Podíl na trhu
(80)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření postupně snížil o 12 procentních bodů.
Tabulka 7
2007
2008
2009
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
50,6 %
46,5 %
44,1 %
38,6 %
Index (2007 = 100)
100
92
87
76
Zdroj: makroekonomické údaje
4.7 Růst
(81)
Jak je uvedeno v tabulce č. 1 v 65. bodě odůvodnění, spotřeba v Unii se mezi rokem 2007 a 2009 snižovala, načež opět vzrostla téměř na stejnou úroveň jako v roce 2007. Výrobní odvětví Unie však v posuzovaném období přišlo o podíl na trhu ve výši 12 procentních bodů, zatímco dotyčnému dovozu se podařilo zachovat si stálý podíl na trhu.
4.8 Zaměstnanost
(82)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesla o 7 %.
Tabulka 8
2007
2008
2009
OPŠ
Zaměstnanost související s dotčeným výrobkem (počet osob)
954
1 007
863
886
Index (2007 = 100)
100
106
90
93
Zdroj: makroekonomické údaje
4.9 Produktivita
(83)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok klesla mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření o 10 %. Nejnižší úrovně dosáhla v roce 2009, načež v období přezkumného šetření opět vzrostla.
Tabulka 9
2007
2008
2009
OPŠ
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
78,1
69
65,3
70,2
Index (2007 = 100)
100
88
84
90
Zdroj: makroekonomické údaje
4.10 Prodejní ceny a činitelé ovlivňující ceny na domácím trhu
(84)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie vykazovaly mezi rokem 2007 a 2009 významnou klesající tendenci, kdy se snížily o 50 %. To bylo částečně zapříčiněno významným poklesem nákladů na suroviny používané při výrobě spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. V průběhu období přezkumného šetření se prodejní ceny v porovnání s rokem 2009 zvýšily, stále však byly o 35 % nižší oproti cenám převládajícím na počátku posuzovaného období.
(85)
Šetřením bylo prokázáno, že pokles prodejních cen mezi rokem 2007 a 2009 částečně odrážel dopad hospodářské krize, která měla v uvedeném období za následek snížení nákladů o 28 %. Tento pokles odrážel především vývoj cen niklu, hlavní suroviny používané při výrobě spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli. Šetření však prokázalo, že i když negativní dopad na prodejní ceny měla finanční krize, tlak na snižování cen vyvíjel rovněž dovoz zejména z ostatních třetích zemí, který se na trhu Unie navzdory nízké poptávce rozšiřoval a vyvíjel tlak na ceny hlavních typů výrobku vyráběných a prodávaných výrobním odvětvím Unie, jež bylo nuceno snížit své prodejní ceny více, než kolik činilo snížení nákladů. To vedlo k značnému zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie v tomto období. I když se prodejní ceny v období přezkumného šetření v porovnání s rokem 2009 zvýšily, jejich úroveň nepostačovala k uhrazení všech nákladů a dosažení přiměřeného ziskového rozpětí ze strany výrobního odvětví Unie.
(86)
Prodejní ceny uvedené v následující tabulce představují průměrné ceny za tunu, které do značné míry závisí na sortimentní skladbě. Jak bylo objasněno v 73. bodě odůvodnění, mohou se ceny v rámci některých kategorií spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli lišit až 30násobně.
Tabulka 10
2007
2008
2009
OPŠ
Průměrné prodejní ceny (v EUR/t)
5 842
4 437
2 914
3 803
Index (2007 = 100)
100
76
50
65
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.11 Mzdy
(87)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se průměrné mzdy na zaměstnance snížily o 12 %.
Tabulka 11
2007
2008
2009
OPŠ
Roční mzdové náklady na zaměstnance (v tis. EUR)
47
44
41
42
Index (2007 = 100)
100
94
87
88
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.12 Investice
(88)
V roce 2008 výrobní odvětví Unie ve srovnání s jinými roky posuzovaného období značně investovalo do výroby spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Po uvedeném roce se investice snížily.
Tabulka 12
2007
2008
2009
OPŠ
Čisté investice (v tis. EUR)
2 504
9 899
3 087
2 299
Index (2007 = 100)
100
395
123
92
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.13 Ziskovost a návratnost investic
(89)
Jak bylo uvedeno v 85. bodě odůvodnění, šetření prokázalo, že i když pokles prodejních cen odrážel částečně snížení nákladů, cena výrobního odvětví Unie byla pod tlakem, který vyvíjel dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, a tento tlak neumožňoval uhradit veškeré náklady vzniklé při výrobě a prodeji spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. To mělo za následek značné zhoršení ziskovosti, která byla v roce 2007 kladná, poté však záporná, jak ukazuje níže uvedená tabulka.
(90)
Návratnost investic se významně snížila z úrovně ve výši 29 % v roce 2007 na - 17 % v období přezkumného šetření.
Tabulka 13
2007
2008
2009
OPŠ
Čistý zisk z prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)
7 %
-9 %
-36 %
-3 %
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
29 %
-16 %
-41 %
-17 %
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.14 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(91)
Čistý peněžní tok z provozních činností se v posuzovaném období značně snížil. Nejnižší úrovně dosáhl v roce 2009, načež mírně vzrostl. V období přezkumného šetření však byl peněžní tok i nadále podstatně nižší než v roce 2007.
Tabulka 14
2007
2008
2009
OPŠ
Peněžní tok (v tis. EUR)
15 899
- 698
-12 357
-8 271
Index (2007 = 100)
100
-4
-78
-52
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.15 Velikost dumpingového rozpětí
(92)
Navzdory platným opatřením přetrvával podle údajů získaných z žádosti o přezkum i údajů, které poskytl jediný spolupracující vyvážející výrobce na Tchaj-wanu, významný dumping, a to v případě ČLR ve výši 13,6 % až 61,8 % a v případě Tchaj-wanu ve výši 14 % až 50 %. Dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie nelze považovat za zanedbatelný.
4.16 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(93)
Téměř ze všech zkoumaných ukazatelů vyplývá zhoršení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie po roce 2007. Navzdory platným opatřením se dovoz z dotčených zemí mírně zvýšil a podařilo se mu udržet stálý podíl na trhu. V roce 2009, kdy finanční krize měla dopad na celkovou poptávku v Unii a prodejní ceny byly pod tlakem, přišli výrobci v Unii o značnou část svých odběratelů. Pouze některým výrobcům v Unii se podařilo zvýšit objem výroby, a to výrobou jiných typů spojovacích prostředků (např. spojovacích prostředků z uhlíkové oceli), a mohli tak využít úspor z rozsahu, a tudíž nahradit úbytek objemu prodeje, k němuž došlo v odvětví spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Výrobci v Unii se současně snažili zvýšit své investice s cílem vyrábět efektivněji. Během období přezkumného šetření se výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit výkonnost, ačkoli bylo i nadále ztrátové. Vzhledem k odhadované velmi nízké míře využití kapacity se situace pravděpodobně nezlepší.
5. Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
5.1 Dopad dumpingového dovozu
(94)
Šetřením bylo prokázáno, že navzdory platným opatřením a snížení spotřeby v Unii v posuzovaném období se dovoz z ČLR a Tchaj-wanu během posuzovaného období mírně zvýšil a udržel si stálý podíl na trhu.
(95)
Jak bylo popsáno v 73. bodě odůvodnění, nebylo vzhledem k nedostatku informací o typech výrobku vyvážených vyvážejícími výrobci z ČLR a Tchaj-wanu velkým rozdílům v cenách jednotlivých typů výrobku v rámci této průměrné ceny možné provést smysluplné srovnání cen dovozu z dotčených zemí a prodejních cen výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Vývozní ceny jediného spolupracujícího tchajwanského výrobce nebylo možno smysluplně srovnat s cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku, jelikož neexistovaly odpovídající podobné typy výrobků.
(96)
Spolupracující tchajwanský výrobce uvedený v 22. bodě odůvodnění po poskytnutí konečných informací tvrdil, že jeho vývoz nezpůsobil žadateli žádnou újmu, neboť vyrábí typy spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, které jsou vyráběny pouze několika výrobci v Unii v malých množstvích. V tomto ohledu je třeba zaprvé uvést, že posouzení újmy se provádí ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie a nikoliv pouze ve vztahu k žadateli. Zadruhé, pro vymezení výrobku stanoveném v původním šetření existují platná opatření a, jak již bylo vysvětleno v 21. bodě odůvodnění, není možné v rámci přezkumu před pozbytím platnosti vymezení výrobku měnit.
5.2 Dopad hospodářské krize
(97)
Kvůli příznivým hospodářským podmínkám, které v roce 2007 existovaly v ocelářském průmyslu a souvisejících výrobních odvětvích, bylo výrobní odvětví Unie v relativně dobré hospodářské situaci, když na konci roku 2008 začala hospodářská krize. I když trh stagnoval, zejména v roce 2009, někteří výrobci v Unii pokračovali v investicích k nahrazení zastaralého strojního zařízení a vybavení s cílem snížit výrobní náklady a docílit větší konkurenceschopnosti vzhledem k dumpingovému dovozu z dotčených zemí a nárůstu levného dovozu z ostatních třetích zemí. Když byl zaznamenán pokles poptávky, potýkali se výrobci v Unii rovněž se silnou vyjednávací pozicí velkých distributorů, kteří začali vyvíjet větší cenový tlak, jenž měl nepříznivý dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
5.3 Dovoz z ostatních zemí
(98)
Analyzován byl rovněž dopad dovozu z ostatních třetích zemí. Jejich společný objem dovozu vzrostl v posuzovaném období o 26 %, a to přibližně z 52 000 tun na zhruba 66 000 tun. Současně se v posuzovaném období průměrné dovozní ceny snížily o 28 % a následně se podíl tohoto dovozu na trhu zvýšil z 42,5 % v roce 2007 na 54,2 % v období přezkumného šetření.
(99)
Zdá se, že převážná část dovozu z ostatních třetích zemí pochází z Indie, Filipín a Malajsie. Na dovoz z těchto tří zemí připadal v období přezkumného šetření celkový podíl na trhu ve výši přibližně 36 %.
(100)
Pokud jde o dovoz z Indie, tento dovoz se v posuzovaném období zvýšil o 141 %, z přibližně 8 000 tun v roce 2007 na téměř 20 000 tun v období přezkumného šetření. Průměrné dovozní ceny se v témže období snížily o 32 % a v období přezkumného šetření byly podstatně nižší než průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Indičtí vývozci proto zvýšili svůj podíl na trhu z 6,7 % v roce 2007 na 16,4 % v období přezkumného šetření.
(101)
Dovoz z Filipín vykazuje podobnou tendenci jako dovoz z Indie a v posuzovaném období vzrostl o 129 %, z přibližně 6 000 tun v roce 2007 na téměř 14 000 tun v období přezkumného šetření. Průměrné dovozní ceny se v témže období snížily o 38 % a v období přezkumného šetření byly nižší než průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Podíl Filipín na trhu proto vzrostl ze 4,9 % v roce 2007 na 11,4 % v období přezkumného šetření.
(102)
Pokud jde o dovoz z Malajsie, ačkoliv v posuzovaném období byla zaznamenána klesající tendence (- 27 %), měli malajští vývozci v období přezkumného šetření dosud podíl na trhu ve výši 8,2 %. Podle údajů Eurostatu byly na počátku posuzovaného období průměrné ceny dovozu z Malajsie vyšší než ceny dovozu z dotčených zemí, v jeho druhé části však byly ceny podstatně nižší.
(103)
Zdá se proto, že vývozci v ostatních třetích zemích, zejména v Indii, na Filipínách a v Malajsii, měli prospěch z existence antidumpingových opatření uložených ČLR a Tchaj-wanu. Ve druhé části posuzovaného období se indický a filipínský dovoz více než zdvojnásobil a jeho ceny byly nižší než ceny ČLR a Tchaj-wanu, přičemž dovoz z Malajsie vykazoval klesající tendenci. Tento dodatečný cenový tlak měl další negativní dopad na výrobní odvětví Unie, u něhož zisk a ostatní finanční ukazatele vykazovaly od roku 2008 silnou negativní tendenci. Vývoj dovozu zejména z Indie a Filipín proto jistě přispěl k úbytku podílu výrobního odvětví Unie na trhu a k nepříznivému vývoji jeho finanční situace.
Tabulka 15
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z ostatních zemí (v tunách)
52 339
57 920
50 362
65 756
Index (2007 = 100)
100
111
96
126
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu
42,5 %
48,0 %
49,8 %
54,2 %
Cena dovozu z ostatních zemí (v EUR/t)
5 830
4 993
4 384
4 196
Index (2007 = 100)
100
86
75
72
Objem dovozu z Indie (v tunách)
8 282
13 667
16 776
19 945
Index (2007 = 100)
100
165
203
241
Podíl dovozu z Indie na trhu
6,7 %
11,3 %
16,6 %
16,4 %
Cena dovozu z Indie (v EUR/t))
4 632
3 758
3 123
3 164
Index (2007 = 100)
100
81
67
68
Objem dovozu z Filipín (v tunách)
6 048
7 046
5 406
13 854
Index (2007 = 100)
100
117
89
229
Podíl dovozu z Filipín na trhu
4,9 %
5,8 %
5,3 %
11,4 %
Cena dovozu z Filipín (v EUR/t)
5 685
4 645
3 474
3 505
Index (2007 = 100)
100
82
61
62
Objem dovozu z Malajsie (v tunách)
13 548
13 712
9 810
9 933
Index (2007 = 100)
100
101
72
73
Podíl dovozu z Malajsie na trhu
11,0 %
11,4 %
9,7 %
8,2 %
Cena dovozu z Malajsie (v EUR/t)
5 062
4 203
2 963
3 068
Index (2007 = 100)
100
83
59
61
6. Závěr
(104)
Zatímco spotřeba v Unii byla v posuzovaném období poměrně stálá, výrobní odvětví Unie přišlo v témže období o 25 % svého objemu prodeje v Unii, což mělo za následek úbytek podílu na trhu z 50,6 % v roce 2007 na 38,6 % v období přezkumného šetření. Dumpingovému dovozu z dotčených zemí se současně podařilo zachovat stálý podíl na trhu.
(105)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se bez ohledu na existenci antidumpingových opatření většina ukazatelů újmy vyvíjela nepříznivě: objem výroby a prodeje klesl o 17 %, resp. 25 %, snížila se kapacita a využití kapacity, načež následoval pokles zaměstnanosti a produktivity. Ziskovost se snížila ze 7 % v roce 2007 na - 3 % v období přezkumného šetření a podobnou negativní tendenci vykazoval i peněžní tok.
(106)
Vyvozuje se závěr, že se v posuzovaném období situace výrobního odvětví Unie celkově zhoršila a že se výrobní odvětví Unie nacházelo na konci období přezkumného šetření v nejisté situaci, kdy jeho snahám o zachování objemů prodeje a dostatečné úrovně cen bránil větší výskyt dumpingového dovozu z dotčených zemí a rovněž levný dovoz z ostatních třetích zemí.
F. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
1. Vztah mezi objemy a cenami vývozu dotčených zemí do třetích zemí a objemem a cenami vývozu do Unie
(107)
Vzhledem ke skutečnosti, že vývozci z ČLR nespolupracovali, nejsou k dispozici údaje o jejich cenách při vývozu na ostatní trhy. Pokud jde o Tchaj-wan, na základě informací, které poskytly ověřené společnosti, jsou průměrné ceny vývozu do třetích zemí nižší než ceny účtované na trhu Unie. Usuzovalo se proto, že pokud by opatření pozbyla platnosti, měli by tchajwanští vývozci pobídku k přesunu značného množství vývozu z ostatních třetích zemí na přitažlivější trh Unie.
2. Nevyužitá kapacita v dotčených zemích
(108)
Na základě dostupných informací se zdá, že v ČLR i na Tchaj-wanu je dostupná velká výrobní kapacita a obě země jsou schopny rychle zvýšit objemy výroby. V této souvislosti se připomíná, že uložení antidumpingových opatření na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z ČLR v roce 2009 (8) mělo za následek pokles dovozu z ČLR a uvolnilo kapacitu, kterou by bylo možno využít k výrobě spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Mimoto je třeba zmínit, že nedávno ukončené šetření zaměřené proti obcházení předpisů rozšířilo opatření uložená na některé spojovací prostředky ze železa a oceli pocházející z ČLR na dovoz odesílaný z Malajsie (9). Existuje proto kapacita k významnému zvýšení objemu vývozu do EU, zejména proto, že nejsou k dispozici žádné údaje o tom, že by dodatečnou výrobu mohly absorbovat trhy ve třetích zemích nebo domácí trh.
3. Závěr
(109)
Je zřejmé, že výrobci v dotčených zemích mohou značně zvýšit své objemy vývozu na trh EU. Pokud jde o Tchaj-wan, zdá se, že ceny vývozu do třetích zemí jsou nižší než ceny účtované na trhu Unie, což zvyšuje pravděpodobnost, že by část vývozu do třetích zemí byla přesměrována na trh EU, pokud by opatření neexistovala. To by se vší pravděpodobností mělo negativní dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(110)
Jak bylo uvedeno výše, situace výrobního odvětví Unie je i nadále nejistá. Pokud by bylo výrobní odvětví Unie vystaveno vyšším objemům dovozu z dotčených zemí za dumpingové ceny, vedlo by to pravděpodobně k dalšímu zhoršení jeho prodeje, podílu na trhu, prodejních cen a rovněž následnému zhoršení jeho finanční situace. Na tomto základě se proto vyvozuje závěr, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo ke zhoršení již tak nejisté situace a přetrvávání podstatné újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(111)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla v souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení dána příležitost předložit své stanovisko.
(112)
Je nutno připomenout, že se v původním šetření mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Navíc skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla stávající antidumpingová opatření mít na dotčené strany.
(113)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobného přetrvávání dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(114)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je ze strukturálního hlediska životaschopným odvětvím. To bylo potvrzeno poměrně dobrou hospodářskou situací, která byla zaznamenána na počátku posuzovaného období. V průběhu posuzovaného období však výrobní odvětví Unie přišlo o objem prodeje a podíl na trhu a jeho prodejní ceny se snížily, zatímco dovoz z dotčených zemí navzdory platným opatřením mírně vzrostl. Během téhož období se finanční situace výrobního odvětví Unie zhoršila a výrobní odvětví začalo vykazovat ztráty. Pokud by opatření neexistovala, bylo by výrobní odvětví Unie se vší pravděpodobností v ještě horší situaci.
3. Zájem dovozců/uživatelů
(115)
Žádný z 20 kontaktovaných uživatelů neprojevil ochotu ke spolupráci. Připomíná se, že v původním šetření spolupracoval pouze jeden uživatel a byl vyvozen závěr, že uživatelé mohou výrobek, který je předmětem šetření, získat nejen z dotčených zemí, nýbrž rovněž z jiných zdrojů dodávek. Vzhledem k nepatrnému dopadu spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli na náklady na navazující výrobky byl vyvozen závěr, že opatření nebudou mít na uživatelské výrobní odvětví nepříznivý dopad.
(116)
Na dotazník odpověděl pouze jeden z celkem tří dovozců zařazených do vzorku. Jeho podíl na dovozu z dotčených zemí byl velmi omezený a v období přezkumného šetření činil 1,1 %. Šetření mimoto prokázalo, že dovozce dosáhl dobré úrovně ziskovosti (mezi 5 % a 10 %), zatímco podíl dotčeného výrobku v poměru k celkové činnosti společnosti je nižší než 10 %. Lze proto vyvodit závěr, že zachování opatření bude mít na tohoto dovozce jen velmi omezený dopad.
4. Závěr
(117)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(118)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k zveřejněným zjištěním. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(119)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být zachována antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z ČLR a Tchaj-wanu, která byla uložena nařízením (ES) č. 1890/2005,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70, pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Země
Společnosti
Sazba antidumpingového cla (v %)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd., Tengzhou City
11,4
A650
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang
12,2
A651
Všechny ostatní společnosti
27,4
A999
Tchaj-wan
Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei
15,2
A653
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan
8,8
A654
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung
16,1
A655
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung
16,1
A656
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan
11,4
A657
Společnosti uvedené v příloze
15,8
A649
Všechny ostatní společnosti
23,6
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 4. ledna 2012.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 2/2012
2012 m. sausio 4 d.
kuriuo, pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos ir Taivano kilmės nerūdijančio plieno tvirtinimo detalėms ir jų dalims nustatomas galutinis antidempingo muitas
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau - Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Galiojančios priemonės
(1)
Reglamentu Nr. 1890/2005 (2) Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą ir laikinojo muito, nustatyto tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos, Indonezijos, Taivano, Tailando ir Vietnamo kilmės nerūdijančio plieno tvirtinimo detalėms ir jų dalims, galutinį surinkimą. Tuo pačiu metu buvo baigtas tyrimas dėl Malaizijos ir Filipinų kilmės nerūdijančio plieno tvirtinimo detalių importo.
(2)
2009 m. rugpjūčio 25 d. inicijavus peržiūrą remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 768/2009 (3) iš dalies pakeitė minėtas priemones, susijusias su vienu Vietnamo eksportuojančiu gamintoju.
(3)
Reglamentas, kuriuo nustatytas galutinis antidempingo muitas tam tikroms importuojamoms, inter alia, Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - KLR) ir Taivano kilmės nerūdijančio plieno tvirtinimo detalėms, toliau bus vadinamas pirminiu reglamentu. Tyrimas, kurį atlikus pirminiu reglamentu buvo nustatytos priemonės nagrinėjamosioms šalims, toliau bus vadinamas pirminiu tyrimu.
2. Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą
(4)
Paskelbus pranešimą apie artėjantį antidempingo priemonių galiojimo terminą (4), 2010 m. rugpjūčio 19 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Prašymą pateikė Europos pramoninių tvirtinimo detalių institutas (EIFI) (pareiškėjas) penkių Sąjungos gamintojų vardu: Bulnava S.r.l., Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Inox Bolt S.r.l., Bontempi Vibo S.p.A. ir Ugivis S.A., kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 25 proc.) visų Sąjungoje pagaminamų nerūdijančio plieno tvirtinimo detalių.
(5)
Prašymas susijęs su antidempingo priemonėmis, nustatytomis KLR ir Taivano (toliau - nagrinėjamosios šalys) kilmės importuojamam produktui. Todėl dabartinė peržiūra nesusijusi su pirminiu reglamentu nustatytomis antidempingo priemonėmis importuojamoms Vietnamo, Indonezijos ir Tailando kilmės nerūdijančio plieno tvirtinimo detalėms.
(6)
Prašymas grįstas tuo, kad pasibaigus priemonių, nustatytų importuojamoms nagrinėjamųjų šalių kilmės nerūdijančio plieno tvirtinimo detalėms, galiojimui dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei greičiausiai tęsis arba pasikartos.
3. Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas
(7)
2010 m. lapkričio 19 d. Komisija, pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nusprendusi, kad yra pakankamai įrodymų inicijuoti priemonių galiojimo termino peržiūrą, Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu apie inicijavimą (5) informavo apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį (pranešimas apie inicijavimą).
4. Tyrimas
4.1. Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis
(8)
Atliekant dempingo tęsimosi tyrimą nagrinėtas 2009 m spalio 1 d. - 2010 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau - peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Atliekant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbių tendencijų tyrimą, nagrinėtas laikotarpis nuo 2007 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
4.2. Su tyrimu susijusios šalys
(9)
Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, žinomiems susijusiems Sąjungos naudotojams ir jų asociacijoms bei nagrinėjamųjų šalių atstovams.
(10)
Komisija taip pat suinteresuotosioms šalims suteikė galimybę per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(11)
Atsižvelgiant į tai, kad šiame tyrime dalyvauja akivaizdžiai daug nagrinėjamųjų šalių eksportuojančių gamintojų, nesusijusių Sąjungos importuotojų ir Sąjungos gamintojų, pranešime apie inicijavimą numatyta atlikti atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį.
(12)
Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves) pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį pirmiau minėtų šalių prašyta per 15 dienų nuo pranešimo apie inicijavimą paskelbimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją. Atsižvelgiant į gautus atsakymus buvo nuspręsta atlikti Taivano eksportuojančių gamintojų, nesusijusių Sąjungos importuotojų ir Sąjungos gamintojų atranką. Nė vienas KLR eksportuojantis gamintojas nebendradarbiavo atliekant tyrimą.
(13)
Reikiamą informaciją pateikė ir atrankoje dalyvauti sutiko trisdešimt šeši Taivano eksportuotojai ir (arba) eksportuotojų grupės. Į dešimt iš jų negalėjo būti atsižvelgta, nes bendrovės pasirodė esančios tik prekybos bendrovės arba neeksportavo į Sąjungą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Remdamasi iš bendradarbiaujančių Taivano bendrovių gauta informacija, Komisija atrinko keturis eksportuojančius gamintojus. Vėliau viena atrinkta bendrovė bendradarbiauti atsisakė. Kitų trijų atrinktų bendrovių eksportas sudarė 41,6 proc. viso Taivano eksporto į ES per PTL.
(14)
Kalbant apie nesusijusius Sąjungos importuotojus, iš aštuonių reikiamą informaciją pateikusių bendrovių buvo atrinktos trys didžiausios, kurių importas sudarė beveik 90 proc. viso importo, apie kurį pranešė bendradarbiaujančios bendrovės, apimties. Vėliau tik vienas importuotojas pateikė klausimyno atsakymus.
(15)
Dvylika Sąjungos gamintojų pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinktais. Remdamasi iš bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų gauta informacija, Komisija atrinko šešis Sąjungos gamintojus. Vėliau vienas atrinktas Sąjungos gamintojas bendradarbiauti atsisakė. Kiti penki atrinkti gamintojai pardavė 38 proc. visų Sąjungos gamintojų parduoto kiekio nesusijusiems pirkėjams ES per PTL.
(16)
Komisija išsiuntė klausimynus atrinktoms šalims ir visiems žinomiems susijusiems naudotojams. Kaip paaiškinta pirmiau, klausimyno atsakymus pateikė penki Sąjungos gamintojai, trys Taivano eksportuojantys gamintojai ir vienas importuotojas. Atliekant tyrimą nei vienas iš naudotojų, į kuriuos buvo kreiptasi, neatsiliepė ir nepranešė apie save.
(17)
Kaip paaiškinta 13 ir 15 konstatuojamosiose dalyse, vienas atrinktas Taivano eksportuojantis gamintojas ir vienas atrinktas Sąjungos gamintojas nusprendė nepateikti klausimyno atsakymų. Vis dėlto, abiem atvejais nuspręsta, kad likusios atrinktos bendrovės vis dar yra tipiškos, atsižvelgiant į jų pardavimo apimtį.
(18)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, būtina nustatant dempingo ir jo daromos žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybę ir Sąjungos interesus. Tikrinamieji vizitai buvo surengti toliau nurodytų bendrovių patalpose:
a)
Sąjungos gamintojai:
-
Bulnava S.r.l, Suello, Italija,
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Italija,
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italija,
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Vokietija,
-
Ugivis S.A, Belley, Prancūzija.
b)
Eksportuojantys Taivano gamintojai:
-
Arrow Fastener Co., Ltd, ir jos susiję eksportuotojai, Shu-Lin City,
-
Shekai Precision Co., Ltd. ir susijęs eksportuotojas, Kaohsiung,
-
Yi Tai Shen Co., Ltd. Tainan Hsien.
c)
Nesusijęs Sąjungos importuotojas:
-
Würth-Gruppe, Künzelsau, Vokietija.
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
(19)
Šioje peržiūroje nagrinėjamas tas pats produktas, kaip apibrėžta pirminiame reglamente, t. y. tam tikros KLR ir Taivano kilmės nerūdijančio plieno tvirtinimo detalės ir jų dalys, kurių KN kodai šiuo metu yra 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ir 7318 15 70 (toliau - nagrinėjamasis produktas).
(20)
Atlikus peržiūros tyrimą patvirtinta, kad kaip ir per pirminį tyrimą nagrinėjamojo produkto, eksportuojančių gamintojų vidaus rinkoje pagamintų ir parduotų produktų ir Sąjungos gamintojų ES pagamintų ir parduotų produktų pagrindinės fizinės ir techninės savybės bei naudojimo paskirtis yra tokios pačios, todėl šie produktai laikomi panašiu produktu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
(21)
Keturios šalys pareiškė, kad produktai, kurių KN kodai yra 7318 12 10, 7318 14 10 ir 7318 15 51, neturėtų būti įtraukti į šio tyrimo apibrėžtąją sritį, nes tariamai jie nėra gaminami Sąjungoje. Šis teiginys buvo atmestas, nes i) nepateikti įrodymai, kad šių produktų pagrindinės fizinės ir techninės savybės yra skirtingos ir ii) bet kuriuo atveju produkto apibrėžtoji sritis negali būti pakeista atliekant priemonių galiojimo termino peržiūrą.
(22)
Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis rekomenduota toliau taikyti galiojančias priemones (toliau - galutinis atskleidimas), vienas iš eksportuojančių Taivano gamintojų pareiškė, kad bimetalo tvirtinimo detalės neturėtų būti įtrauktos į produkto apibrėžtąją sritį dėl didelių bimetalo tvirtinimo detalių ir nerūdijančio plieno tvirtinimo detalių skirtumų, t y. skirtingos vieneto pardavimo kainos, gamybos sąnaudų, pagrindinių fizinių ir techninių savybių ir panaudojimo. Vis dėlto, kaip paaiškinta 21 konstatuojamojoje dalyje, produkto apibrėžtoji sritis negali būti pakeista atliekant priemonių galiojimo termino peržiūrą. Šis teiginys galėtų būti nagrinėjamas atliekant tarpinę produkto apibrėžtosios srities peržiūrą, kurios gali prašyti bendrovė.
C. DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
(23)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi nagrinėta, ar yra tikimybė, kad pasibaigus priemonių galiojimo terminui dempingas tęsis arba pasikartos.
1. KLR
1.1. Įžanginės pastabos
(24)
Kaip paaiškinta pirmiau, atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė vienas KLR eksportuojantis gamintojas.
(25)
Todėl toliau nurodytos išvados dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės padarytos remiantis iš įvairių šaltinių gautais duomenimis, visų pirma, Eurostato duomenimis ir Sąjungos pramonės peržiūros prašyme pateikta informacija. Šiuo atveju nebuvo galima remtis oficialia KLR eksporto statistika, nes nagrinėjamasis produktas sudaro tik mažą dalį kiekio, nurodyto atitinkamose Suderintos sistemos tarifų pozicijose.
1.2. Importas dempingo kaina per PTL
(26)
Kadangi KLR eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, nebuvo galima apskaičiuoti individualių dempingo skirtumų.
(27)
Remiantis peržiūros prašymu, eksportas iš KLR į Sąjungą tariamai buvo vykdytas dempingo kainomis; dempingo skirtumas sudarė nuo 13,6 proc. iki 61,8 proc. Kaip minėta pranešime apie inicijavimą, pareiškėjas palygino eksporto iš KLR į Sąjungą kainas su apskaičiuota normaliąja verte Taivane, kuris pirminiame tyrime buvo laikomas panašia šalimi.
(28)
Kadangi KLR bendrovės nebendradarbiavo, nepateikta informacijos, kuria remiantis būtų galima padaryti skirtingą išvadą. Be to, pažymima, kad nustatyta, jog vienintelei bendradarbiaujančiai Taivano bendrovei apskaičiuota normalioji vertė buvo daug didesnė nei priemonių galiojimo termino peržiūros prašyme pareiškėjo nustatyta normalioji vertė. Kadangi nėra duomenų, kad eksporto iš KLR į Sąjungą kainos skiriasi nuo nurodytųjų prašyme, atrodo, kad dempingas iš KLR tesėsi ir buvo didesnis nei nurodytas prašyme.
1.3. Importo raida, jei priemonės būtų panaikintos
(29)
Atlikus analizę dėl dempingo vykdymo per PTL, taip pat nagrinėta dempingo pasikartojimo tikimybė.
(30)
Išanalizuoti šie veiksniai: nepanaudoti eksportuojančių KLR gamintojų pajėgumai, Sąjungos rinkos patrauklumas KLR gamintojams ir jų eksportas į trečiąsias šalis.
1.3.1. Eksportuojančių KLR gamintojų nepanaudoti pajėgumai
(31)
Kadangi nėra daug viešai skelbiamos informacijos apie KLR nerūdijančio plieno tvirtinimo detalių pramonę, siekiant įvertinti KLR pajėgumus remtasi peržiūros prašyme pateikta informacija. Iš jos matyti, kad KLR nuo 2003 m. buvo naudojama nauja nerūdijančio plieno tvirtinimo detalių gamybos įranga. Be to, dėl tam tikroms importuojamoms geležinėms ir plieninėms tvirtinimo detalėms nustatytų antidempingo priemonių (6) ir vėlesnio tos rūšies tvirtinimo detalių importo iš KLR į Sąjungą apimties sumažėjimo nuo 2009 m., KLR gamintojai turi daug nepanaudotų gamybos pajėgumų, kurie galėtų būti naudojami nagrinėjamajam produktui gaminti, kadangi galima lengvai pereiti nuo vienos rūšies tvirtinimo detalių gamybos prie kitos rūšies gamybos.
1.3.2. Sąjungos rinkos patrauklumas
(32)
Sąjungos rinkos patrauklumą įrodo tai, kad nustačius antidempingo muitus nagrinėjamojo produkto eksporto iš KLR apimtis nenustojo didėti. Priešingai, iš Eurostato duomenų matyti, kad importo iš KLR į Sąjungą apimtis 2007 m.-PTL padidėjo 13 proc. KLR importo kainų raida tuo pačiu laikotarpiu parodė, kad vidutinė importo kaina padidėjo (remiantis Eurostato duomenimis). Vis dėlto išsamesnė analizė parodė, kad nerūdijančio plieno tvirtinimo detalės, kurioms priskirtas KN kodas ir kurios sudaro 59 proc. viso importuoto kiekio per PTL, kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 24 proc. Tai įrodo, kad nepaisant galiojančių priemonių, KLR eksportuotojai vis dar sugebėjo padidinti eksporto apimtį ir dar labiau sumažinti didžiosios dalies nagrinėjamojo produkto eksporto kainas.
1.3.3. Eksportas į trečiąsias šalis
(33)
Kalbant apie KLR eksporto į trečiąsias šalis apimtį ir kainas, reikia pabrėžti, kad duomenys apie KLR eksportą susiję su visais SS kodais. Lyginant su ES importo statistika pagal TARIC kodus, nagrinėjamasis produktas sudarė maždaug 3 proc. visų produktų, kuriems priskirti šie SS kodai. Taigi eksporto duomenys nėra labai reikšmingas informacijos šaltinis. Kadangi KLR eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, nebuvo galima gauti jokios kitos svarbios informacijos, susijusios su KLR eksportu į trečiąsias šalis.
1.4. Išvada dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės
(34)
Atsižvelgiant į aprašytus faktus galima daryti išvadą, kad eksportas iš KLR vis dar vykdomas dempingo kainomis ir kad, jei galiojančios antidempingo priemonės būtų panaikintos, yra tikimybė, kad dempingas Sąjungos rinkoje tęsis. Iš tikrųjų, atsižvelgiant į esamus nepanaudotus KLR pajėgumus ir į faktą, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu nagrinėjamojo produkto importo į ES apimtis padidėjo nepaisant nustatytų antidempingo priemonių, atrodo, kad eksportuojantys KLR gamintojai gali būti suinteresuoti padidinti eksporto į Sąjungos rinką dempingo kainomis apimtį nustojus galioti priemonėms.
2. Taivanas
2.1. Įžanginės pastabos
(35)
Pažymima, kad atsižvelgiant į tai, kad daug Taivano eksportuojančių gamintojų išreiškė norą bendradarbiauti, tolesniam tyrimui buvo atrinktos keturios tipiškos bendrovės ir (arba) bendrovių grupės. Vėliau viena iš šių keturių bendrovių bendradarbiauti atsisakė. Vis dėlto, kadangi likusių bendrovių eksporto apimtis sudarė 41,6 proc. viso Taivano eksporto (7) į Sąjungą per PTL, jos vis dar buvo laikomos tipiškomis.
(36)
Be to, pabrėžiama, kad per tikrinamuosius vizitus, surengtus trijų likusių bendrovių patalpose, nebuvo įmanoma patikrinti vienos iš jų klausimyno atsakymuose pateiktos informacijos ir nustatyta, kad antroji bendrovė pateikė klaidingą informaciją. Atitinkami eksportuojantys gamintojai buvo nedelsiant informuoti apie Komisijos ketinimą taikyti pagrindinio reglamento 18 straipsnį, pagal kurį į pateiktą informaciją neatsižvelgiama, o remiamasi turimais faktais. Bendrovėms suteikta galimybė pateikti papildomų su šia padėtimi susijusių pastabų. Vis dėlto vėlesnės pastabos nepakeitė su minėtais dviem eksportuojančiais gamintojais susijusio Komisijos sprendimo remtis turimais faktais. Todėl individualus dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas tik vienam Taivano eksportuojančiam gamintojui.
(37)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daugelis toliau išdėstytų išvadų, susijusių su dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybe, turėjo būti pagrįstos turimais faktais, visų pirma vienintelio bendradarbiaujančio Taivano eksportuojančio gamintojo ir vienintelio bendradarbiaujančio importuotojo pateiktais duomenimis, Eurostato duomenimis ir pareiškėjo peržiūros prašyme pateikta informacija. Šiuo atveju nebuvo galima remtis oficialia Taivano eksporto statistika, nes nagrinėjamasis produktas sudaro tik mažą dalį kiekio, nurodyto atitinkamose Suderintos sistemos tarifų pozicijose.
2.2. Importas dempingo kaina per PTL
2.2.1. Normalioji vertė
(38)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį Komisija pirmiausia nagrinėjo, ar bendradarbiaujančio eksportuojančio Taivano gamintojo panašaus produkto pardavimas nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje buvo tipiškas, t. y. ar bendra tokio pardavimo apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 proc. visos atitinkamo pardavimo eksportui į Sąjungą apimties.
(39)
Po to Komisija nustatė tas vidaus rinkoje bendrovės parduodamo panašaus produkto rūšis, kurios yra tokios pačios, kaip ir eksportui į Sąjungą parduodamo produkto rūšys, arba tiesiogiai su jomis palyginamos. Savybės, į kurias atsižvelgta apibrėžiant produkto rūšį, yra: i) tvirtinimo detalių rūšis, ii) kaip žaliava naudoto plieno markė, iii) tvirtinimo detalių DIN standartas, iv) tvirtinimo detalių skersmuo ir v) jų ilgis.
(40)
Toliau nagrinėta, ar bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo kiekvienos rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, t. y. ar kiekvienos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 proc. tos pačios rūšies produkto pardavimo Sąjungai apimties. Toliau pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį nagrinėta, ar tipiškais kiekiais parduotų tam tikrų rūšių produktų pardavimas vykdytas įprastinėmis prekybos sąlygomis.
(41)
Nustatant atitinkamos rūšies produkto pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams dalį nagrinėta, ar kiekvienos rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje tipiškais kiekiais galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis. Visais atvejais, kai vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis parduotas pakankamas kiekis tam tikros rūšies produkto, normalioji vertė buvo grindžiama faktinėmis vidaus rinkos kainomis, apskaičiuotomis kaip svertinis viso tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje per PTL vidurkis.
(42)
Kitų rūšių produktų, kurių pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas arba kurie nebuvo parduodami įprastomis prekybos sąlygomis, normalioji vertė apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį. Normalioji vertė buvo apskaičiuota prie eksportuotų tam tikros rūšies produktų gamybos sąnaudų, prireikus pakoreguotų, pridėjus pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administracinių sąnaudų procentinę dalį ir pagrįstą pelno dydį, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies pirmą sakinį remiantis faktiniais duomenimis, susijusiais su panašaus produkto gamyba ir pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis.
2.2.2. Eksporto kaina
(43)
Visais bendradarbiaujančio Taivano eksportuojančio gamintojo pardavimo eksportui į Sąjungos rinką atvejais, išskyrus vieną, buvo prekiaujama tiesiogiai su nepriklausomais pirkėjais. Todėl eksporto kainos buvo nustatytos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis nagrinėjamojo produkto kainomis.
(44)
Kalbant apie eksporto sandorį, kai eksportas į Sąjungą vykdytas per susijusią prekybos bendrovę, eksporto kaina nustatyta remiantis pirmąja susijusio prekiautojo perpardavimo nepriklausomam pirkėjui Sąjungoje kaina pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį.
2.2.3. Palyginimas
(45)
Vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su vidutine svertine eksporto kaina remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygmeniu. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi buvo atsižvelgta į veiksnių, kurie, kaip buvo įrodinėjama, turėjo įtakos kainoms ir kainų palyginamumui, skirtumus. Todėl koreguojant prireikus ir pateisinamais atvejais deramai atsižvelgta į vežimo, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomų išlaidų, finansinių, pakavimo sąnaudų, komisinių ir lengvatų skirtumus.
2.2.4. Dempingo skirtumas
(46)
Kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, kiekvienos rūšies produkto vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina. Remiantis minėtu metodu nustatyta, kad bendradarbiaujantis eksportuotojas toliau vykdė dempingą per PTL. Atsižvelgiant į 4 iš 12 PTL mėnesių, dempingas siekė 22 proc.
(47)
Primenama, kad metodą dempingui apskaičiuoti remiantis 4 PTL mėnesiais Komisija paprastai naudoja per priemonių galiojimo termino peržiūras, kai reikia nustatyti, ar dempingas vykdomas toliau arba ar yra tikimybė, kad dempingas pasikartos. Iš tikrųjų atliekant priemonių galiojimo termino peržiūras nereikalaujama nustatyti visų sandorių dempingo skirtumo, nes toks apskaičiavimas yra būtinas tik siekiant pakeisti galiojančios antidempingo priemonės lygį, o tai nėra priemonių galiojimo termino peržiūros tikslas. Pasirinkta po paskutinį kiekvieno ketvirčio mėnesį, todėl šie 4 mėnesiai vienodai paskirstyti visam 12 mėnesių PTL laikotarpiui.
(48)
Po galutinio atskleidimo vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis Taivano gamintojas pareiškė, kad kai kurie klausimyne nurodyti vidaus sandoriai, į kuriuos atsižvelgta apskaičiuojant normaliąją vertę, iš tikrųjų buvo susiję su eksportu į Europos Sąjungą, o ne vidaus suvartojimu. Bendrovė teigė, kad šis perpardavimas vykdytas per nepriklausomus tvirtinimo detalių gamintojus ar prekiautojus Taivane.
(49)
Pažymima, kad šis teiginys nebuvo pagrįstas jokiu įrodymu, kad tos prekės buvo skirtos eksportui į Europos Sąjungą. Todėl šis teiginys atmestas.
(50)
Atsižvelgiant į pagrindinio reglamento 18 straipsnio taikymą, kitiems dviems atrinktiems eksportuojantiems gamintojams dempingo skirtumas nebuvo apskaičiuotas. Tačiau, kaip nurodyta peržiūros prašyme, eksportas iš Taivano tariamai buvo vykdytas dempingo kainomis; dempingo skirtumas sudarė nuo 14 proc. iki 50 proc. Neturima jokios informacijos, kuria remiantis būtų galima padaryti skirtingą išvadą. Be to, tai, kad po vienintelės bendrovės tyrimo nustatyta, jog ji Sąjungos rinkoje taikė dempingo kainas, ir kad vidutinė iš Taivano importuoto nagrinėjamojo produkto kaina yra mažesnė nei vidutinė tos bendrovės eksporto kaina, patvirtina, kad, remiantis patikrinta informacija, dempingas vykdomas visos šalies mastu.
2.3. Importo raida, jei priemonės būtų panaikintos
(51)
Atlikus analizę dėl dempingo vykdymo per PTL, taip pat nagrinėta Taivano vykdomo dempingo tęsimosi tikimybė.
(52)
Išanalizuoti šie veiksniai: nepanaudoti eksportuojančių Taivano gamintojų pajėgumai, Sąjungos rinkos patrauklumas Taivano gamintojams ir jų eksportas į trečiąsias šalis.
2.3.1. Nepanaudoti eksportuotojų pajėgumai
(53)
Kalbant apie nepanaudotus eksportuotojų pajėgumus, kadangi nėra daug viešai skelbiamos informacijos apie Taivano nerūdijančio plieno tvirtinimo detalių pramonę, toliau išdėstytos išvados daugiausia pagrįstos peržiūros prašyme pateikta informacija ir per tikrinamuosius vizitus gauta informacija. Remiantis peržiūros prašymu, nauji Taivano nerūdijančio plieno tvirtinimo detalių gamintojai, siekdami padidinti gamybos pajėgumus, investavo į naują įrangą. Be to, patikrinus paaiškėjo, kad tikėtina, jog 2011 m. investicijos į pajėgumus padidės 12 proc., palyginti su pradinio tyrimo laikotarpiu. Per PTL nepanaudoti bendradarbiaujančio gamintojo pajėgumai sudarė 7 proc. visų gamybos pajėgumų. Nustatyta, kad atsargų lygis yra labai žemas, nes bendradarbiaujančioji bendrovė nagrinėjamąjį produktą gamino tik pagal užsakymus.
2.3.2. Sąjungos rinkos patrauklumas
(54)
Sąjungos rinkos patrauklumą įrodo tai, kad antidempingo muitų nustatymas nepaveikė eksporto iš Taivano į Sąjungą apimties. Remiantis Eurostato ir patikrintais importo duomenimis, importo iš Taivano apimtis buvo gana stabili 2007 m.-PTL, bet šio importo vertė tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo 16 proc. Tai rodo, kad per PTL vidutinė Taivano kilmės nerūdijančio plieno tvirtinimo detalių pardavimo kaina sumažėjo. Tai įrodo, kad nepaisant galiojančių priemonių, Taivano eksportuotojai vis dar sugebėjo išlaikyti eksporto apimtį ir dar labiau sumažinti kainas.
(55)
Šiuo atžvilgiu viena iš suinteresuotųjų Taivano šalių nurodė, kad Taivano eksporto kainos sumažėjo ne dėl eksportuotojų nepalankių kainų politikos, bet dėl pagrindinės žaliavos, t. y. vielos ruošinių, kainų raidos. Pažymėtina, kad žaliavos kainų sumažėjimas panašiai paveikė visus nerūdijančio plieno tvirtinimo detalių gamintojus. Vis dėlto, išvada, kad Sąjungos rinka yra patraukli Taivano eksportuotojams, lieka nepakitusi, nes jie, nepaisant galiojančių antidempingo priemonių, sugebėjo išlaikyti savo eksporto apimtį.
2.3.3. Eksporto į trečiąsias šalis kainos
(56)
Kalbant apie Taivano eksportą į trečiąsias šalis, reikia pabrėžti, kad duomenys apie Taivano eksportą, kuriuos būtų galima nagrinėti, yra susiję su visais SS kodais. Lyginant su ES importo statistika pagal TARIC kodus, nagrinėjamasis produktas sudarė maždaug 2,6 proc. visų produktų, kuriems priskirti šie SS kodai. Todėl nėra prasmės minėtus duomenis naudoti kaip informacijos apie Taivano kilmės nagrinėjamojo produkto eksporto apimtį ir kainas į trečiąsias šalis šaltinį. Vis dėlto iš trijų atrinktų Taivano eksportuotojų gauti patikrinti eksporto duomenys rodo, kad eksporto į trečiąsias šalis apimtis mažėja. Tai reiškia, kad Taivano eksportas labiau orientuotas į ES.
(57)
Taip pat pažymima, kad iš bendradarbiaujančio Taivano eksportuotojo pateiktos informacijos matyti, kad, palyginti su kitomis šalimis, vieneto pardavimo kaina yra 10 proc. didesnė nei pardavimo į Sąjungą kaina ir kad į kitas šalis eksportuotas kiekis sudaro tik 20 proc. į Sąjungą eksportuoto kiekio.
2.4. Išvada dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės
(58)
Atsižvelgiant į aprašytus faktus galima daryti išvadą, kad eksportas iš Taivano vis dar vykdomas dempingo kainomis ir kad, jei galiojančios antidempingo priemonės būtų panaikintos, yra tikimybė, kad dempingas Sąjungos rinkoje tęsis. Iš tikrųjų, atsižvelgiant į esamus nepanaudotus Taivano pajėgumus ir Sąjungos rinkos patrauklumą, atrodo, kad eksportuojantys Taivano gamintojai gali būti suinteresuoti padidinti eksporto į Sąjungos rinką dempingo kainomis apimtį nustojus galioti dabartinėms priemonėms.
D. SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS
1. Sąjungos gamyba
(59)
Norint nustatyti visą Sąjungoje pagamintą produkto kiekį naudotasi visa turima informacija apie Sąjungos gamintojus, taip pat peržiūros prašyme nurodyta informacija ir Sąjungos gamintojų prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus pateiktais duomenimis.
(60)
Tuo remiantis nustatyta, kad Sąjungoje per TL iš viso pagaminta 63 000 tonų produkto. Šiam kiekiui priskiriamas visų apie save pranešusių Sąjungos gamintojų pagamintas kiekis ir gamintojų, kurie atliekant tyrimą nuomonės nepateikė, apytikriai apskaičiuotas pagamintas kiekis.
(61)
Kaip nurodyta 11 konstatuojamojoje dalyje, tiriant Sąjungos gamintojus buvo atlikta atranka. Iš 12 gamintojų, kurie pateikė atrankai atlikti būtinos informacijos, buvo atrinkti šeši tipiški gamintojai. Vėliau, kaip paaiškinta 17 konstatuojamojoje dalyje, vienas gamintojas nebendradarbiavo. Bendradarbiaujančių atrinktų bendrovių pagaminto produkto kiekis sudarė apie 31 proc. viso apytikriai apskaičiuoto Sąjungos pagaminto produkto kiekio.
2. Sąjungos pramonė
(62)
Visi Sąjungos gamintojai, minimi 59 konstatuojamojoje dalyje, laikomi Sąjungos pramone, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau - Sąjungos pramonė).
E. PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE
1. Pirminė pastaba
(63)
Vertinant apimčių ir kainų tendencijas buvo naudojami atitinkami Eurostato statistiniai duomenys, susiję su KN kodais 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ir 7318 15 70, taip pat peržiūros prašyme pateikti duomenys ir prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus iš Sąjungos gamintojų gauti duomenys, papildyti patikrintais atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais.
2. Sąjungos suvartojimas
(64)
Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis peržiūros prašyme pateikta informacija apie Sąjungos pramonės Sąjungoje parduotą kiekį, papildyta patikrintais iš bendradarbiaujančių atrinktų gamintojų gautais duomenimis, ir iš Eurostato gautais duomenimis apie importo apimtį.
(65)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, Sąjungos suvartojimo raida tokia:
1 lentelė
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Bendras Sąjungos suvartojimas (tonomis)
123 224
120 598
101 143
121 402
Indeksas (2007 m.=100)
100
98
82
99
(66)
Nuo 2007 m. iki PTL Sąjungos suvartojimas išliko palyginti stabilus. Vis dėlto 2007-2009 m. dėl neigiamo finansų krizės poveikio visame pasaulyje suvartojimas sumažėjo net 18 proc. 2009 m.-PTL Sąjungos suvartojimas vėl atsigavo ir padidėjo 20 proc.
3. Importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis, rinkos dalis ir kainos
3.1. Kumuliacija
(67)
Siekiant įvertinti importo iš nagrinėjamųjų šalių kumuliaciją, atsižvelgiant į pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatytas sąlygas, abiejų šalių padėtis nagrinėta atskirai.
(68)
Nustatyta, kad tiek KLR, tiek Taivano importo apimtis buvo didesnė nei pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalyje nurodyta de minimis riba ir kad ji nebuvo nereikšminga. Be to, importo iš šių dviejų šalių apimties tendencijos per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo labai panašios: 2007-2009 m. importuotas kiekis sumažėjo, o per PTL - padidėjo. Kalbant apie vidutines importo kainas, kaip paaiškinta 32 konstatuojamojoje dalyje, KLR importo kainų raida parodė, kad vidutinė importo kaina, remiantis Eurostato duomenimis, padidėjo. Vis dėlto išsamesnė analizė parodė, kad nerūdijančio plieno tvirtinimo detalės, kurioms priskirtas KN kodas yra toks pat kaip ir didžiosios dalies visų per PTL importuotų produktų kodas, kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 24 proc. Taivano kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo ir per PTL pasiekė žemiausią lygį. Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad susijusių ūkinės veiklos vykdytojų konkurencijos sąlygos buvo panašios. Taigi manyta, kad kumuliacijos sąlygos įvykdytos.
3.2. Importas dempingo kainomis iš KLR ir Taivano
(69)
Importo iš KLR ir Taivano raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:
2 lentelė
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis (tonomis)
8 559
6 636
6 154
8 795
Indeksas (2007 m.=100)
100
78
72
103
Importo iš nagrinėjamųjų šalių rinkos dalis
6,9 %
5,5 %
6,1 %
7,2 %
Indeksas (2007 m.=100)
100
79
88
104
Vidutinė importo iš nagrinėjamųjų šalių kaina (EUR už toną)
4 998
4 709
4 656
4 730
Indeksas (2007 m.=100)
100
94
93
95
(70)
Kaip matyti iš pateiktos lentelės, nagrinėjamuoju laikotarpiu nagrinėjamųjų šalių kilmės importo apimtis padidėjo 3 proc. 2008-2009 m. importas, kaip ir suvartojimas, sumažėjo. Tačiau šis sumažėjimas buvo ne toks didelis, kaip suvartojimo sumažėjimas tuo pačiu laikotarpiu. 2009 m.-PTL importas vėl išaugo 43 proc.
(71)
Vidutinės importo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 5 proc. 2009 m. importo kainos, kaip ir apimtis, pasiekė žemiausią lygį; po to jos šiek tiek padidėjo.
(72)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo dempingo kainomis rinkos dalies raida buvo panaši į suvartojimo raidą; rinkos dalis išliko stabili ir sudarė maždaug 7 proc.
3.3. Priverstinis kainų mažinimas
(73)
Kadangi KLR eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, o Taivano eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimas buvo ribotas, gauta labai nedaug informacijos apie į Sąjungą eksportuotas nerūdijančio plieno tvirtinimo detalių rūšis. Kadangi nagrinėjamasis produktas apima daug skirtingų nerūdijančio plieno tvirtinimo detalių rūšių, o jų kainos labai skiriasi (pvz., medsraigčių kategorijoje vieneto kainos gali skirtis 30 kartų), buvo neįmanoma tinkamai palyginti kainų, siekiant nustatyti priverstinio kainų mažinimo skirtumus. Palyginus vidutinę svertinę Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainą, pakoreguotą pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis, su vidutine nagrinėjamųjų šalių CIF importo kaina pagal Eurostato duomenis, nenustatyta, kad per PTL vykdytas priverstinis kainų mažinimas. Kalbant apie Taivaną, vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas eksportavo konkrečios rūšies nerūdijančio plieno tvirtinimo detales, kurių Sąjungoje pagaminama labai nedaug. Todėl, kadangi negalima palyginti panašių rūšių produktų, nebuvo galima apskaičiuoti šios bendrovės vykdomo priverstinio kainų mažinimo pagal atskiras rūšis.
4. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
4.1. Įžanginės pastabos
(74)
Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi Komisija nagrinėjo visus ekonominius veiksnius ir rodiklius, turinčius poveikio Sąjungos pramonės būklei.
(75)
Atranka padėjo nustatyti žalos rodiklius iš dalies visai Sąjungos pramonei ir iš dalies - tik atrinktiems Sąjungos gamintojams. Žalos analizė, susijusi su makroekonominiais duomenimis, kaip antai rinkos dalis, gamyba, pajėgumai ir pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, augimas, atsargos, užimtumas ir našumas, yra pagrįsta visos Sąjungos pramonės duomenimis. Kitais atvejais buvo naudojami atrinktų Sąjungos gamintojų duomenys (sandorių kainos, investicijos ir investicijų grąža, darbo užmokestis, pelningumas, grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą).
4.2. Gamyba
(76)
Iš toliau pateiktos lentelės matyti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu gamyba sumažėjo 17 proc. Sąjungos pramonės gamyba, kaip ir sumažėjusi paklausa, iš pradžių (2007-2009 m.) staigiai sumažėjo 24 proc., po to (2009 m.-PTL) nežymiai padidėjo 10 proc.
3 lentelė
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Gamyba (tonomis)
74 514
69 514
56 396
62 213
Indeksas (2006 m.=100)
100
93
76
83
Šaltinis: Makro duomenys.
4.3. Pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(77)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos pajėgumai sumažėjo 13 proc.; 2007 m. - PTL pajėgumų naudojimo lygis, kaip ir gamyba, nežymiai sumažėjo 4 proc.
4 lentelė
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Gamybos pajėgumai (tonomis)
148 039
140 743
127 200
128 881
Indeksas (2006 m.=100)
100
95
86
87
Pajėgumų naudojimas
50 %
49 %
44 %
48 %
Indeksas (2006 m.=100)
100
98
88
96
Šaltinis: Makro duomenys.
4.4. Atsargos
(78)
Sąjungos pramonės laikotarpio pabaigos atsargų lygis 2008 m., palyginti su 2007 m., sumažėjo, o 2008 m.-PTL nekito. Per PTL atsargų lygis šiek tiek padidėjo, bet vis dar buvo 26 proc. mažesnis nei 2007 m.
5 lentelė
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)
9 688
7 465
6 964
7 139
Indeksas (2006 m.=100)
100
77
72
74
Šaltinis: Mikro duomenys.
4.5. Pardavimo apimtis
(79)
Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje nesusijusiems pirkėjams apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 25 proc. 2007-2009 m. pardavimo apimtis sumažėjo 28 proc. ir 2009 m. pasiekė žemiausią lygį. Vis dėlto per PTL pardavimas atsigavo ir, palyginti su 2009 m. lygiu, padidėjo 5 proc. Pažymėtina, kad šis padidėjimas buvo daug mažesnis nei paklausos padidėjimas (20 proc.) tuo pačiu laikotarpiu.
6 lentelė
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
ES pardavimo nesusijusiems pirkėjams apimtis (tonomis)
62 326
56 042
44 627
46 851
Indeksas (2007 m.=100)
100
90
72
75
Šaltinis: Makro duomenys.
4.6. Rinkos dalis
(80)
2007 m.-PTL Sąjungos pramonės rinkos dalis palaipsniui sumažėjo 12 procentinių punktų.
7 lentelė
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Sąjungos pramonės rinkos dalis
50,6 %
46,5 %
44,1 %
38,6 %
Indeksas (2007 m.=100)
100
92
87
76
Šaltinis: Makro duomenys.
4.7. Augimas
(81)
Kaip nurodyta 65 konstatuojamojoje dalyje pateiktoje 1 lentelėje, 2007-2009 m. Sąjungos suvartojimas sumažėjo; po to jis vėl padidėjo ir pasiekė beveik tokį patį lygį, koks buvo 2007 m. Tačiau nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 12 procentinių punktų, o nagrinėjamajam importuojamam produktui tenkanti rinkos dalis nepakito.
4.8. Užimtumas
(82)
2007 m.-PTL Sąjungos pramonės užimtumo lygis sumažėjo 7 proc.
8 lentelė
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Su nagrinėjamuoju produktu susijęs užimtumas (asmenys)
954
1 007
863
886
Indeksas (2007 m.=100)
100
106
90
93
Šaltinis: Makro duomenys.
4.9. Našumas
(83)
2007 m.-PTL Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, vertinamas kaip vieno darbuotojo metinis našumas, sumažėjo 10 proc. 2009 m. jis pasiekė žemiausią lygį, o per PTL - atsigavo.
9 lentelė
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Našumas (tonomis vienam darbuotojui)
78,1
69
65,3
70,2
Indeksas (2007 m.=100)
100
88
84
90
Šaltinis: Makro duomenys.
4.10. Pardavimo kainos ir vidaus rinkos kainoms įtakos turintys veiksniai
(84)
Iš Sąjungos pramonės vieneto pardavimo kainų matyti aiški mažėjimo tendencija 2007-2009 m., kai kainos sumažėjo 50 proc. Tai iš dalies lėmė didelis žaliavų, naudojamų nerūdijančio plieno tvirtinimo detalėms gaminti, kainų sumažėjimas. Per PTL pardavimo kainos, palyginti su 2009 m., atsigavo, tačiau jos vis dar buvo 35 proc. mažesnės nei nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje vyraujančios kainos.
(85)
Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad 2007-2009 m. pardavimo kainų sumažėjimą iš dalies nulėmė ekonominė krizė, dėl kurios tuo laikotarpiu sąnaudos sumažėjo 28 proc. Šis sumažėjimas daugiausia atitiko nikelio, pagrindinės nerūdijančio plieno tvirtinimo detalių gamyboje naudojamos žaliavos, kainos raidą. Vis dėlto atlikus tyrimą paaiškėjo, kad net jei finansų krizė turėjo neigiamo poveikio pardavimo kainoms, taip pat spaudimą mažinti kainas darė importas, visų pirma iš kitų trečiųjų šalių, kurio Sąjungoje užimama rinkos dalis padidėjo nepaisant nedidelio vartojimo ir kuris vertė mažinti įvairių rūšių pagrindinio produkto, kurį gamino ir pardavinėjo Sąjungos pramonė, priversta sumažinti savo pardavimo kainas labiau nei sąnaudas, kainas. Dėl to minėtu laikotarpiu Sąjungos pramonės veikla labai susilpnėjo. Nors per PTL, palyginti su 2009 m., pardavimo kainos padidėjo, jų lygis nebuvo pakankamas, kad būtų padengtos visos išlaidos ir Sąjungos pramonė galėtų gauti pagrįstą pelno dydį.
(86)
Toliau pateiktoje lentelėje nurodytos pardavimo kainos yra vidutinės kainos už toną, kurios labai priklauso nuo produktų asortimento. Kaip paaiškinta 73 konstatuojamojoje dalyje, nerūdijančio plieno tvirtinimo detalių kainos kai kuriose kategorijose gali skirtis net 30 kartų.
10 lentelė
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Vidutinės pardavimo kainos (EUR už toną)
5 842
4 437
2 914
3 803
Indeksas (2007 m.=100)
100
76
50
65
Šaltinis: Mikro duomenys.
4.11. Darbo užmokestis
(87)
2007 m.-PTL vidutinis darbuotojo darbo užmokestis sumažėjo 12 proc.
11 lentelė
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Vieno darbuotojo metinės darbo sąnaudos (tūkst. EUR)
47
44
41
42
Indeksas (2007 m.=100)
100
94
87
88
Šaltinis: Mikro duomenys.
4.12. Investicijos
(88)
Palyginti su kitais nagrinėjamojo laikotarpio metais 2008 m. Sąjungos pramonė daug investavo į nerūdijančio plieno tvirtinimo detalių gamybą. Po to investicijų sumažėjo.
12 lentelė
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Grynosios investicijos (tūkst. EUR)
2 504
9 899
3 087
2 299
Indeksas (2007 m.=100)
100
395
123
92
Šaltinis: Mikro duomenys.
4.13. Pelningumas ir investicijų grąža
(89)
Kaip minėta 85 konstatuojamojoje dalyje, atlikus tyrimą paaiškėjo, kad net jei sumažėjusios pardavimo kainos iš dalies atspindėjo sąnaudų sumažėjimą, nerūdijančio plieno tvirtinimo detalių importas darė spaudimą Sąjungos pramonės kainoms ir dėl to nebuvo galima padengti visų nerūdijančio plieno tvirtinimo detalių gamybos ir pardavimo išlaidų. Dėl to labai sumažėjo pelningumas, kuris 2007 m. buvo teigiamas, o po to - neigiamas, kaip matyti iš toliau pateiktos lentelės.
(90)
Investicijų grąža (toliau - IG) labai sumažėjo - nuo 29 proc. 2007 m. iki -17 proc. per PTL.
13 lentelė
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
ES pardavimo nesusijusiems pirkėjams grynasis pelnas (grynojo pardavimo procentinė dalis)
7 %
-9 %
-36 %
-3 %
IG (investicijų grynosios buhalterinės vertės grynojo pelno procentinė dalis)
29 %
-16 %
-41 %
-17 %
Šaltinis: Mikro duomenys.
4.14. Grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą
(91)
Iš veiklos gaunamų grynųjų pinigų srautas per nagrinėjamąjį laikotarpį labai sumažėjo. 2009 m. jis pasiekė žemiausią lygį, o po to pradėjo šiek tiek didėti. Vis dėlto grynųjų pinigų srautas per PTL vis dar buvo daug mažesnis nei 2007 m.
14 lentelė
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Grynųjų pinigų srautas (tūkst. EUR)
15 899
- 698
-12 357
-8 271
Indeksas (2007 m.=100)
100
-4
-78
-52
Šaltinis: Mikro duomenys.
4.15. Dempingo skirtumo dydis
(92)
Remiantis peržiūros prašyme pateiktais duomenimis ir vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo duomenimis, nepaisant galiojančių priemonių toliau vykdytas didelio lygio dempingas: 13,6-61,8 proc. lygio KLR atveju ir 14-50 proc. lygio - Taivano. Faktinių dempingo skirtumų poveikio Sąjungos pramonei negalima laikyti nereikšmingu.
4.16. Atsigavimas po ankstesnio dempingo
(93)
Beveik visi nagrinėti rodikliai rodo, kad po 2007 m. ekonominė ir finansinė Sąjungos pramonės padėtis pablogėjo. Nepaisant galiojančių priemonių, importas iš nagrinėjamųjų šalių nežymiai padidėjo, o jų rinkos dalis išliko stabili. 2009 m., kai finansų krizė neigiamai paveikė bendrą Sąjungos paklausą ir buvo daromas spaudimas pardavimo kainoms, Sąjungos gamintojai neteko daug pirkėjų. Tik kai kurie Sąjungos gamintojai sugebėjo padidinti savo gamybos apimtį gamindami kitų rūšių tvirtinimo detales (pvz., anglinio plieno tvirtinimo detales) ir gavo naudos dėl masto ekonomijos, tokiu būdu kompensuodami prarastą pardavimo apimtį nerūdijančio plieno tvirtinimo detalių versle. Tuo pačiu metu Sąjungos gamintojai dėjo pastangas, siekdami padidinti savo investicijas, kad būtų galima gaminti veiksmingiau. Per PTL Sąjungos pramonė sugebėjo pagerinti savo veiklos rezultatus, nors vis dar išliko nuostolinga. Atsižvelgiant į prognozes apie labai mažą pajėgumų naudojimo lygį, neatrodo, kad padėtis gerėtų.
5. Importo dempingo kainomis ir kitų veiksnių poveikis
5.1. Importo dempingo kainomis poveikis
(94)
Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad, nepaisant galiojančių priemonių ir vartojimo sumažėjimo Sąjungoje nagrinėjamuoju laikotarpiu, importas iš KLR ir Taivano nežymiai padidėjo nagrinėjamuoju laikotarpiu, o jų rinkos dalis išliko stabili.
(95)
Kaip aprašyta 73 konstatuojamojoje dalyje, buvo neįmanoma tinkamai palyginti kainų, t.y. importo iš nagrinėjamųjų šalių ir Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje kainų, nes trūko informacijos apie produkto rūšis, kurias eksportavo KLR ir Taivano eksportuojantys gamintojai, o vidutinės skirtingų rūšių produktų kainos labai skyrėsi. Iš tikrųjų vienintelio bendradarbiaujančio Taivano gamintojo eksporto kainos negalėjo būti tinkamai palygintos su atrinktų Sąjungos gamintojų kainomis, nes nebuvo galima palyginti panašių rūšių produktų.
(96)
Po galutinio atskleidimo, bendradarbiaujantis 22 konstatuojamojoje dalyje minėtas Taivano gamintojas pareiškė, kad jo eksportas nesukėlė jokios žalos pareiškėjui, kadangi jis gamina tokių rūšių nerūdijančio plieno tvirtinimo detales, kurias ribotu kiekiu gamina tik keli Sąjungos gamintojai. Šiuo klausimu visų pirma pažymima, kad įvertinta žala susijusi su visa Sąjungos pramone, o ne tik su pareiškėju. Antra, galiojančios priemonės skirtos pirminiame tyrime nustatytai produkto apibrėžtajai sričiai ir, kaip paaiškinta 21 konstatuojamojoje dalyje, produkto apibrėžtoji sritis negali būti pakeista atliekant priemonių galiojimo termino peržiūrą.
5.2. Ekonomikos krizės poveikis
(97)
2007 m. plieno ir susijusiuose sektoriuose vyravo labai palankios ekonominės sąlygos, dėl to Sąjungos pramonės ekonominė padėtis 2008 m. pabaigoje prasidėjus ekonomikos krizei buvo pakankamai gera. Net kai rinka nebeaugo, ypač 2009 m., kai kurie Sąjungos gamintojai toliau investavo, siekdami pakeisti pasenusius įrengimus ir įrangą, kad sumažintų gamybos sąnaudas ir sugebėtų geriau konkuruoti su importu dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių ir su didėjančiu importu mažomis kainomis iš kitų trečiųjų šalių. Be to, pradėjus smukti paklausai, Sąjungos gamintojai taip pat susidūrė su didele stambių platintojų derybine galia; šie pradėjo vykdyti didesnį kainų spaudimą, kuris neigiamai paveikė Sąjungos pramonės ekonominę padėtį.
5.3. Importas iš kitų šalių
(98)
Taip pat išnagrinėtas importo iš kitų trečiųjų šalių poveikis. Bendra importo iš šių šalių apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 26 proc. - nuo maždaug 52 000 tonų iki apie 66 000 tonų. Taip pat nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė importo kaina sumažėjo 28 proc. ir todėl tų šalių rinkos dalis nežymiai padidėjo - nuo 42,5 proc. 2007 m. iki 54,2 proc. per PTL.
(99)
Didžiąją dalį importo iš kitų trečiųjų šalių sudarė importas iš Indijos, Filipinų ir Malaizijos. Importui iš šių trijų šalių teko apie 36 proc. visos rinkos dalies per PTL.
(100)
Kalbant apie importą iš Indijos, jis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 141 proc. - nuo maždaug 8 000 tonų 2007 m. iki beveik 20 000 tonų per PTL. Tuo pačiu laikotarpiu vidutinės importo kainos sumažėjo 32 proc. ir buvo daug žemesnės nei vidutinės Sąjungos pramonės pardavimo kainos per PTL. Todėl Indijos eksportuotojų rinkos dalis taip pat padidėjo nuo 6,7 proc. 2007 m. iki 16,4 proc. per PTL.
(101)
Importas iš Filipinų vystėsi panašiai kaip importas iš Indijos; nagrinėjamuoju laikotarpiu jis padidėjo 129 proc. - nuo maždaug 6 000 tonų 2007 m. iki beveik 14 000 tonų per PTL. Tuo pačiu laikotarpiu vidutinės importo kainos sumažėjo 38 proc. ir per PTL dėl jų priverstinai mažintos vidutinės Sąjungos pramonės pardavimo kainos. Todėl Filipinų rinkos dalis padidėjo nuo 4,9 proc. 2007 m. iki 11,4 proc. per PTL.
(102)
Kalbant apie importą iš Malaizijos, nors nagrinėjamuoju laikotarpiu pasireiškė mažėjanti šio importo tendencija (-27 proc.), Malaizijos eksportuotojų rinkos dalis per PTL vis dar buvo 8,2 proc. Be to, remiantis Eurostato duomenimis, nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje vidutinės importo iš Malaizijos kainos buvo didesnės nei importo iš nagrinėjamųjų šalių kainos, tačiau laikotarpio pabaigoje kainos buvo daug žemesnės.
(103)
Taigi, gali būti, kad kitų trečiųjų šalių, visų pirma Indijos, Filipinų ir Malaizijos eksportuotojai gavo naudos dėl KLR ir Taivanui taikomų antidempingo priemonių. Antroje nagrinėjamojo laikotarpio dalyje Indijos ir Filipinų importas padidėjo daugiau nei dvigubai, o jo kainos buvo žemesnės nei importo iš KLR ir Taivano; tuo tarpu pastebėta Malaizijos importo mažėjimo tendencija. Šis papildomas kainų spaudimas turėjo neigiamą poveikį Sąjungos pramonei, kurios pelnas ir kiti finansiniai rodikliai nuo 2008 m. labai pablogėjo. Taigi ypač importo iš Indijos ir Filipinų raida neabejotinai prisidėjo prie Sąjungos pramonės rinkos dalies praradimo ir jos finansinės padėties blogėjimo.
15 lentelė
2007 m.
2008 m.
2009 m.
PTL
Importo iš kitų šalių apimtis (tonomis)
52 339
57 920
50 362
65 756
Indeksas (2007 m.=100)
100
111
96
126
Importo iš kitų šalių rinkos dalis
42,5 %
48,0 %
49,8 %
54,2 %
Importo iš kitų šalių kaina (EUR už toną)
5 830
4 993
4 384
4 196
Indeksas (2007 m.=100)
100
86
75
72
Importo iš Indijos apimtis (tonomis)
8 282
13 667
16 776
19 945
Indeksas (2007 m.=100)
100
165
203
241
Importo iš Indijos rinkos dalis
6,7 %
11,3 %
16,6 %
16,4 %
Importo iš Indijos kaina (EUR už toną)
4 632
3 758
3 123
3 164
Indeksas (2007 m.=100)
100
81
67
68
Importo iš Filipinų apimtis (tonomis)
6 048
7 046
5 406
13 854
Indeksas (2007 m.=100)
100
117
89
229
Importo iš Filipinų rinkos dalis
4,9 %
5,8 %
5,3 %
11,4 %
Importo iš Filipinų kaina (EUR už toną)
5 685
4 645
3 474
3 505
Indeksas (2007 m.=100)
100
82
61
62
Importo iš Malaizijos apimtis (tonomis)
13 548
13 712
9 810
9 933
Indeksas (2007 m.=100)
100
101
72
73
Importo iš Malaizijos rinkos dalis
11,0 %
11,4 %
9,7 %
8,2 %
Importo iš Malaizijos kaina (EUR už toną)
5 062
4 203
2 963
3 068
Indeksas (2007 m.=100)
100
83
59
61
6. Išvada
(104)
Nors Sąjungos suvartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu beveik nekito, Sąjungos pramonės pardavimo apimtis Sąjungoje tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo 25 proc., o tai lėmė rinkos dalies sumažėjimą - nuo 50,6 proc. 2007 m. iki 38,6 proc. per PTL. Tuo pačiu metu importo dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių rinkos dalis išliko stabili.
(105)
2007 m.-PTL, nors ir buvo taikomos antidempingo priemonės, daugelis svarbių rodiklių rodė nepalankias tendencijas: gamybos ir pardavimo apimtis sumažėjo atitinkamai 17 proc. ir 25 proc., sumažėjo pajėgumai ir pajėgumų naudojimas ir dėl to sumažėjo užimtumo ir našumo lygiai. Pelningumas nuo 7 proc. 2007 m. nukrito iki -3 proc. per PTL, o grynųjų pinigų srauto tendencijos taip pat buvo neigiamos.
(106)
Daroma išvada, kad Sąjungos pramonės padėtis nagrinėjamuoju laikotarpiu apskritai pablogėjo ir kad Sąjungos pramonės padėtis PTL pabaigoje buvo nestabili, nes dėl didėjančios importo dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių ir taip pat importo žemomis kainomis iš kitų trečiųjų šalių apimties jai nepavyko išlaikyti pardavimo apimties ir pakankamo dydžio kainų.
F. ŽALOS TĘSIMOSI TIKIMYBĖ
1. Nagrinėjamųjų šalių eksporto į trečiąsias šalis apimties ir kainų bei eksporto į Sąjungą apimties ir kainų santykis
(107)
Nebendradarbiaujant KLR eksportuotojams neturima jokios informacijos, susijusios su jų eksporto į kitas rinkas kainomis. Kalbant apie Taivaną, remiantis turima iš patikrintų bendrovių gauta informacija, vidutinės eksporto į trečiąsias šalis kainos yra žemesnės nei Sąjungos rinkai taikomos kainos. Todėl laikoma, kad nustojus galioti priemonėms Taivano eksportuotojai būtų paskatinti didelę eksporto apimtį iš trečiųjų šalių nukreipti į patrauklesnę Sąjungos rinką.
2. Nepanaudoti pajėgumai nagrinėjamosiose šalyse
(108)
Remiantis turima informacija atrodo, kad ir KLR, ir Taivane yra daug nepanaudotų gamybos pajėgumų, ir abi šalys gali sparčiai padidinti savo gamybos apimtį. Šiuo klausimu primenama, kad 2009 m. nustačius antidempingo priemones tam tikroms iš KLR importuojamoms geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms (8) KLR importas sumažėjo ir atsirado pajėgumų, kurie galėtų būti panaudoti nerūdijančio plieno tvirtinimo detalėms gaminti. Be to, pažymėtina, kad atlikus vengimo tyrimą nuspręsta išplėsti priemonių, nustatytų tam tikroms KLR kilmės geležinėms ir plieninėms tvirtinimo detalėms, taikymą iš Malaizijos siunčiamam importui (9). Taigi yra pajėgumų gerokai didinti eksporto į ES apimtį, ypač dėl to, kad nėra požymių, kad trečiųjų šalių rinkose ar vidaus rinkoje būtų galima absorbuoti papildomą produkciją.
3. Išvada
(109)
Akivaizdu, kad nagrinėjamųjų šalių gamintojai gali gerokai padidinti savo eksporto į ES rinką apimtį. Be to, Taivano atveju eksporto į trečiąsias šalis kainos yra žemesnės nei Sąjungos rinkoje taikomos kainos; todėl tikėtina, kad netaikant priemonių dalis trečiosios šalies eksporto butų nukreipta į ES rinką. Tai greičiausiai turėtų neigiamo poveikio ekonominei Sąjungos pramonės padėčiai.
(110)
Kaip minėta pirmiau, Sąjungos pramonė toliau lieka pažeidžiama. Jei Sąjungos pramonė susidurtų su didesne importo dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių apimtimi, jos pardavimo apimtis, rinkos dalis, pardavimo kainos ir finansinė padėtis greičiausiai pablogėtų. Taigi tuo remiantis daroma išvada, kad yra tikimybė, jog panaikinus priemones ir taip nestabili Sąjungos pramonės padėtis pablogėtų ir jai vėl būtų daroma materialinė žala.
G. SĄJUNGOS INTERESAI
1. Įžanga
(111)
Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį nagrinėta, ar toliau taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama visos Sąjungos interesams. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų, interesai. Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį.
(112)
Reikėtų priminti, kad atliekant pirminį tyrimą laikyta, kad priemonių nustatymas neprieštarauja Sąjungos interesams. Be to, šis tyrimas yra peržiūra ir jį atliekant analizuojama padėtis jau po antidempingo priemonių nustatymo, todėl galima įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį, kurį šios galiojančios antidempingo priemonės daro susijusioms šalims.
(113)
Atsižvelgiant į tai, buvo nagrinėjama, ar, nepaisant išvadų dėl žalingo dempingo tęsimosi tikimybės, yra svarių priežasčių, kurios leistų daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju toliau taikant priemones būtų prieštaraujama Sąjungos interesams.
2. Sąjungos pramonės interesai
(114)
Sąjungos pramonė pasirodė esanti struktūriškai gyvybinga pramonė. Tai patvirtino gana gera ekonominė padėtis nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje. Vis dėlto, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo, kaip ir rinkos dalis bei pardavimo kainos, o importas iš nagrinėjamųjų šalių šiek tiek padidėjo nepaisant galiojančių priemonių. Tuo pačiu laikotarpiu Sąjungos pramonės finansinė padėtis pablogėjo ir tapo nuostolinga. Jei nebūtų taikytos priemonės, Sąjungos pramonės padėtis veikiausiai būtų dar blogesnė.
3. Importuotojų ir (arba) naudotojų interesai
(115)
Nė vienas iš 20 naudotojų, į kuriuos buvo kreiptasi, nesutiko bendradarbiauti. Primenama, kad atliekant pirminį tyrimą bendradarbiavo tik vienas naudotojas ir buvo padaryta išvada, kad naudotojai galėjo gauti tiriamąjį produktą ne tik iš nagrinėjamųjų šalių, bet taip pat iš kitų tiekimo šaltinių. Be to, atsižvelgiant į nedidelį nerūdijančio plieno tvirtinimo detalių poveikį vartotojų grandies produktų sąnaudoms, padaryta išvada, kad priemonės nedarytų neigiamo poveikio naudotojų pramonei.
(116)
Tik vienas iš trijų atrinktų importuotojų atsakė į klausimyną. Jo importo iš nagrinėjamųjų šalių dalis buvo labai nedidelė ir per PTL siekė 1,1 proc. Be to, atlikus tyrimą paaiškėjo, kad importuotojas gavo normalų pelną (nuo 5 iki 10 proc.), o su nagrinėjamuoju produktu susijusi veikla sudaro mažiau nei 10 proc. visos bendrovės veiklos. Todėl galima daryti išvadą, kad toliau taikant priemones šiam importuotojui bus daromas labai nedidelis poveikis.
4. Išvada
(117)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, kodėl nereikėtų toliau taikyti galiojančių antidempingo priemonių.
H. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(118)
Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Taip pat buvo nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pateikti. Į pateiktus pagrįstus argumentus ir pastabas buvo deramai atsižvelgta.
(119)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, Reglamentu (EB) Nr. 1890/2005 nustatytos antidempingo priemonės, taikomos tam tikroms importuojamoms KLR ir Taivano kilmės nerūdijančio plieno tvirtinimo detalėms ir jų dalims, turėtų būti taikomos toliau,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Tam tikroms importuojamos Kinijos Liaudies Respublikos ir Taivano kilmės nerūdijančio plieno tvirtinimo detalėms ir jų dalims, kurių KN kodai šiuo metu yra 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ir 7318 15 70, nustatomas galutinis antidempingo muitas.
2. Galutinio antidempingo muito norma, taikoma produktų, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:
Šalis
Bendrovės
Antidempingo muito norma (%)
Papildomas TARIC kodas
KLR
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd., Tengzhou City
11,4
A650
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang
12,2
A651
Visos kitos bendrovės
27,4
A999
Taivanas
Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei
15,2
A653
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan
8,8
A654
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung
16,1
A655
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung
16,1
A656
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan
11,4
A657
Priede išvardytos bendrovės
15,8
A649
Visos kitos bendrovės
23,6
A999
3. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos muitus reglamentuojančios galiojančios nuostatos.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2012 m. sausio 4 d.