NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 912/2010
ze dne 22. září 2010
o zřízení Agentury pro evropský GNSS, kterým se ruší nařízení Rady (ES) č. 1321/2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy a mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 172 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská družicová navigační strategie je v současné době prováděna v rámci programů EGNOS a Galileo (dále jen „programy“).
(2)
Nařízením Rady (ES) č. 1321/2004 ze dne 12. července 2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy (3) byla zřízena agentura Společenství s názvem Úřad pro dohled nad evropským GNSS (dále jen „úřad“).
(3)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 ze dne 9. července 2008 o dalším provádění evropských programů družicové navigace (EGNOS a Galileo) (4) vymezuje nový rámec pro veřejnou správu a financování programů. Stanoví zásadu přesného rozdělení pravomocí mezi Evropské společenství zastupované Komisí, úřad a Evropskou kosmickou agenturu (dále jen „ESA“), přičemž Komisi svěřuje odpovědnost za řízení programů a pověřuje ji úkoly, kterými byl původně pověřen úřad. Stanoví rovněž, že úřad při plnění úkolů, které jsou mu svěřeny, zajistí, aby byla respektována úloha Komise jako správce programů, a že bude úřad postupovat v souladu s pokyny vydanými Komisí.
(4)
V nařízení (ES) č. 683/2008 Evropský parlament a Rada vyzvaly Komisi, aby předložila návrh, jehož cílem bude uvést řídící struktury programů stanovené v nařízení Rady (ES) č. 1321/2004 do souladu s novými úlohami Komise a úřadu, jak jsou stanoveny v nařízení (ES) č. 683/2008.
(5)
Úřad by vzhledem k menší oblasti své činnosti již neměl být nazýván „Úřadem pro dohled nad evropským GNSS“, nýbrž „Agenturou pro evropský GNSS“ (dále jen „agentura“). V rámci agentury by však měla být zajištěna kontinuita činností úřadu, včetně kontinuity, pokud jde o práva a povinnosti, zaměstnance a platnost přijatých rozhodnutí.
(6)
Je rovněž nutné změnit účel a cíle nařízení (ES) č. 1321/2004, aby byla zohledněna skutečnost, že agentura již není odpovědná za řízení veřejného zájmu ve vztahu k programům evropského globálního navigačního družicového systému (dále jen „GNSS“) a za regulaci těchto programů.
(7)
Právní postavení agentury by mělo být takové, aby jí při plnění jejích úkolů umožňovalo vystupovat jako právnická osoba.
(8)
Dále je potřeba pozměnit úkoly agentury, a v tomto ohledu zajistit, aby její úkoly byly vymezeny v souladu s článkem 16 nařízení (ES) č. 683/2008 a aby mohla agentura vykonávat další činnosti, které ji mohou být svěřeny Komisí, s cílem podpořit Komisi při provádění programů. V souladu s čl. 54 odst. 2 písm. b) nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5), mezi tyto činnosti například patří sledování vývoje koordinačních a konzultačních postupů v oblasti bezpečnosti, zkoumání přínosu ve prospěch dalšího rozvoje, podpora programů a poskytování podpory při vývoji a zavádění pilotního projektu veřejné regulované služby (PRS).
(9)
Agentura by v rámci své působnosti a cílů a při plnění svých úkolů měla dodržovat zejména předpisy vztahující se na orgány Unie.
(10)
Komise by se v rámci střednědobého přezkumu programu Galileo, který je podle článku 22 nařízení (ES) č. 683/2008 plánován na rok 2010, měla zabývat také otázkou správy těchto programů v provozní fázi a fázi využití a rovněž úlohou, již bude agentura v této souvislosti mít.
(11)
V zájmu účinného zajištění plnění úkolů agentury by měly být členské státy a Komise zastoupeny ve správní radě, jíž budou svěřeny potřebné pravomoci sestavovat rozpočet, ověřovat jeho plnění, přijímat vhodná finanční pravidla, zavádět průhledné pracovní postupy pro rozhodování agentury, schvalovat její pracovní program a jmenovat výkonného ředitele.
(12)
Vzhledem k tomu, že nařízení (ES) č. 683/2008 zdůrazňuje užitečnost úzké spolupráce Evropského parlamentu, Rady a Komise, je rovněž vhodné začlenit do správní rady zástupce Evropského parlamentu jako člena bez hlasovacího práva.
(13)
Aby bylo zajištěno, že agentura vykonává své úkoly s ohledem na úlohu Komise jako správce programů a v souladu s pokyny vydanými Komisí, je rovněž potřeba výslovně stanovit, že agenturu by měl řídit její výkonný ředitel pod dohledem správní rady a v souladu s pokyny, které agentuře vydá Komise. Dále je třeba upřesnit, že by Komise měla mít ve správní radě pět zástupců a že rozhodnutí týkající se omezeného počtu úkolů správní rady nemohou být přijata bez souhlasu zástupců Komise.
(14)
V zájmu bezproblémového fungování agentury je třeba, aby její výkonný ředitel byl jmenován na základě svých zásluh a doložených správních a řídících dovedností i relevantních schopností a zkušeností a aby plnil své povinnosti zcela nezávisle a pružně vzhledem k vnitřní organizaci agentury. S výjimkou určitých činností a opatření, které se týkají bezpečnostní akreditace, by výkonný ředitel měl připravovat a přijímat veškerá potřebná opatření k zajištění řádného plnění pracovního programu agentury, každoročně připravit návrh souhrnné zprávy k předání správní radě, vypracovat návrh odhadu příjmů a výdajů agentury a plnit rozpočet.
(15)
Správní rada by měla mít pravomoc přijímat veškerá rozhodnutí umožňující agentuře plnit své úkoly s výjimkou úkolů týkajících se bezpečnostní akreditace, jež by měly být svěřeny Radě pro bezpečnostní akreditaci evropských systémů GNSS (dále jen „rada pro bezpečnostní akreditaci“). V souvislosti s těmito úkoly týkajícími se akreditace bude mít správní rada pravomoci v oblasti zdrojů a rozpočtu. Řádná správa programů dále vyžaduje, aby byly úkoly správní rady v souladu s novými úkoly, jimiž je agentura pověřena podle článku 16 nařízení (ES) č. 683/2008, zejména co se týče provozu bezpečnostního střediska pro Galileo a pokynů vydávaných podle společné akce Rady 2004/552/SZBP ze dne 12. července 2004 o aspektech provozu Evropského družicového navigačního systému majících dopad na bezpečnost Evropské unie (6).
(16)
Postupy jmenování do funkcí by měly být průhledné.
(17)
Vzhledem k rozsahu úkolů svěřených agentuře, mezi nimiž je i bezpečnostní akreditace, je třeba zrušit Výbor pro vědu a techniku zřízený v souladu s článkem 9 nařízení (ES) č. 1321/2004 a nahradit Výbor pro bezpečnost a zabezpečení systému zřízený v souladu s článkem 10 uvedeného nařízení radou pro bezpečnostní akreditaci, která bude odpovídat za bezpečnostní akreditaci a bude složena ze zástupců členských států a Komise. Vysoký představitel pro zahraniční a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) a ESA by měli mít v radě pro bezpečnostní akreditaci úlohu pozorovatele.
(18)
Bezpečnostní akreditace by měla být vykonávána nezávisle na orgánech odpovědných za správu programů, zejména na Komisi, ostatních orgánech agentury, ESA a dalších subjektech odpovědných za provádění ustanovení souvisejících s bezpečností. S cílem zajistit tuto nezávislost by měla být zřízena rada pro bezpečnostní akreditaci jako orgán pro bezpečnostní akreditaci evropských systémů GNSS (dále jen „systémy“) a přijímačů obsahujících technologii PRS. Měla by být v rámci agentury samostatným orgánem, který rozhoduje nezávisle a objektivně v zájmu občanů.
(19)
Vzhledem k tomu, že Komise v souladu s nařízením (ES) č. 683/2008 řeší všechny aspekty související s bezpečností systému, a v zájmu zajištění účinné správy bezpečnostních otázek a dodržení zásady přesného rozdělení pravomocí stanovené uvedeným nařízením je prvořadé, aby byla činnost rady pro bezpečnostní akreditaci přísně omezena na bezpečnostní akreditaci systémů a aby v žádném případě nezasahovala neoprávněně do úkolů svěřených Komisi podle článku 13 nařízení (ES) č. 683/2008.
(20)
Rozhodnutí, která Komise přijímá v souladu s postupy, jichž se účastní Výbor pro evropské programy GNSS, nijak neovlivní stávající pravidla týkající se rozpočtových otázek nebo pravomoc členských států v bezpečnostních otázkách.
(21)
V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (ES) č. 683/2008 se v případech, kdy může mít provoz systémů vliv na bezpečnost Unie nebo členských států, použijí postupy stanovené společnou akcí 2004/552/SZBP. Zejména v případě ohrožení bezpečnosti Unie nebo členského státu vyplývajícího z provozu či využívání systémů nebo v případě ohrožení provozu systémů, zejména v důsledku mezinárodní krize, může Rada rozhodnout jednomyslně o nezbytných pokynech pro agenturu a Komisi. Kterýkoli člen Rady, vysoký představitel nebo Komise může požádat o projednání v Radě v zájmu dohody o těchto pokynech.
(22)
Podle zásady subsidiarity by rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci měla vycházet v souladu s procesem vymezeným ve strategii bezpečnostní akreditace z rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci přijatých na místní úrovni příslušnými vnitrostátními orgány členských států pro bezpečnostní akreditaci.
(23)
Aby rada pro bezpečnostní akreditaci mohla provádět všechny činnosti rychle a účinně, měla by mít možnost zřídit podřízené orgány, které budou jednat na základě jejích pokynů. V souladu s tím by měla zřídit panel, který jí bude nápomocen při přípravě jejích rozhodnutí, a orgán pro distribuci kryptografických materiálů, který bude řídit a připravovat záležitosti týkající se kryptografického materiálu a jehož součástí bude buňka pro letové kódy, která se zaměří na správu operačních letových kódů před vypuštěním družic, a případně další orgány zaměřené na specifické otázky. Přitom by se měla věnovat zvláštní pozornost nezbytné kontinuitě činností těchto orgánů.
(24)
Je rovněž důležité, aby byla bezpečnostní akreditace koordinována s postupem orgánů spravujících programy a ostatních subjektů odpovědných za dodržování předpisů v oblasti bezpečnosti.
(25)
Vzhledem ke specifičnosti a komplexnosti systémů je zásadní, aby byla bezpečnostní akreditace prováděna v kontextu kolektivní odpovědnosti za bezpečnost Unie a členských států, přičemž je třeba usilovat o dosažení konsenzu a zapojit všechny strany, kterých se bezpečnostní otázky týkají, a za soustavné sledování rizik. Rovněž je nezbytné, aby byla technická stránka bezpečnostní akreditace svěřena odborníkům, kteří mají řádnou kvalifikaci v oblasti akreditace komplexních systémů a kteří prošli bezpečnostní prověrkou na odpovídající úrovni.
(26)
Aby byla rada pro bezpečnostní akreditaci schopna plnit své úkoly, mělo by se stanovit, že členské státy mají poskytovat této radě veškeré potřebné dokumenty, umožnit řádně pověřeným osobám přístup k utajovaným informacím a do všech oblastí spadajících do jejich pravomoci a že mají na místní úrovni odpovídat za bezpečnostní akreditaci oblastí nacházejících se na jejich území.
(27)
Systémy vybudované v rámci programů jsou infrastruktury, jejichž využití výrazně přesahuje hranice členských států a jež jsou zřízené jako transevropské sítě ve smyslu článku 172 Smlouvy o fungování Evropské unie. Služby poskytované prostřednictvím těchto systémů dále přispívají k rozvoji transevropských sítí v oblasti dopravních, telekomunikačních a energetických infrastruktur.
(28)
Komise má posoudit rozpočtový dopad financování agentury na příslušný okruh výdajů v rámci rozpočtu. Na základě těchto informací, a aniž je dotčen příslušný legislativní postup, budou muset obě složky rozpočtového orgánu v rámci spolupráce v rozpočtových záležitostech dosáhnout včas dohody o financování agentury. Na příspěvek Unie hrazený ze souhrnného rozpočtu Evropské unie se vztahuje rozpočtový proces Unie. Kromě toho má Evropský účetní dvůr provádět účetní audit podle hlavy VIII nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.
(29)
Agentura by měla uplatňovat příslušné právní předpisy Unie o veřejném přístupu k dokumentům a ochraně osob ve spojitosti se zpracováváním osobních údajů. Měla by také dodržovat bezpečnostní zásady platné pro útvary Rady a Komise.
(30)
Třetí země by měly mít možnost účastnit se činnosti agentury, pokud předtím uzavřou s Unií příslušnou dohodu, zejména pokud se tyto země účastnily předchozích fází programu prostřednictvím svého příspěvku do programu Galileosat agentury ESA.
(31)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž zřízení a zajištění fungování agentury, jež je odpovědná zejména za bezpečnostní akreditaci systémů, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinků tohoto nařízení lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(32)
Jelikož má být změněn název agentury, mělo by být nařízení (ES) č. 683/2008 odpovídajícím způsobem změněno.
(33)
Nařízení (ES) č. 1321/2004 bylo již dříve pozměněno. S ohledem na pozměňovací návrhy, které se nyní předkládají, je vhodné pro větší přehlednost zrušit stávající nařízení a nahradit ho novým nařízením,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
PŘEDMĚT, ÚKOLY, ORGÁNY
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se zřizuje agentura Unie s názvem Agentura pro evropský GNSS (dále jen „agentura“).
Článek 2
Úkoly
Úkoly agentury jsou stanoveny v článku 16 nařízení (ES) č. 683/2008.
Článek 3
Orgány
Orgány agentury jsou správní rada, rada pro bezpečnostní akreditaci evropských systémů GNSS a výkonný ředitel. Tyto orgány vykonávají své úkoly v souladu s pokyny vydanými Komisí, jak je stanoveno v článku 16 nařízení (ES) č. 683/2008.
Článek 4
Právní postavení, místní úřadovny
1. Agentura je institucí Unie. Má právní subjektivitu.
2. Agentura má v každém členském státě nejširší způsobilost k právům a právním úkonům, jakou jejich vnitrostátní právo přiznává právnickým osobám. Může zejména nabývat nebo zcizovat movitý i nemovitý majetek a vystupovat před soudem.
3. Agentura se může rozhodnout zřídit místní úřadovny v členských státech, s výhradou jejich souhlasu, nebo ve třetích zemích účastnících činnosti agentury podle článku 23.
4. S výhradou čl. 11 odst. 9 zastupuje agenturu její výkonný ředitel.
Článek 5
Správní rada
1. Zřizuje se správní rada k provádění úkolů uvedených v článku 6.
2. Správní rada se skládá z jednoho zástupce jmenovaného každým členským státem, pěti zástupců jmenovaných Komisí a jednoho zástupce bez hlasovacího práva jmenovaného Evropským parlamentem. Délka funkčního období členů správní rady je pět let. Funkční období lze prodloužit o nejvýše pět let. Zástupce vysokého představitele a zástupce ESA budou vyzváni, aby se účastnili zasedání správní rady jako pozorovatelé.
3. Účast zástupců třetích zemí a její podmínky budou případně určeny v ujednáních podle článku 23.
4. Správní rada zvolí ze svých členů předsedu a místopředsedu. Místopředseda automaticky nahrazuje předsedu, pokud předseda nemůže plnit své povinnosti. Funkční období předsedy a místopředsedy činí dva a půl roku, s možností jednoho opětovného jmenování, a skončí v okamžiku, kdy přestanou být členy správní rady.
5. Schůze správní rady svolává předseda.
Výkonný ředitel agentury se za běžných okolností účastní jednání, pokud předseda nerozhodne jinak.
Správní rada se pravidelně schází dvakrát do roka. Správní rada se navíc schází z podnětu předsedy nebo na žádost nejméně třetiny svých členů.
Správní rada může přizvat jakoukoli osobu, jejíž stanovisko může být důležité, k účasti na svých schůzích jako pozorovatele. Členům správní rady mohou být s výhradou jejího jednacího řádu nápomocni poradci nebo odborníci.
Agentura zajišťuje sekretariát správní rady.
6. Nestanoví-li toto nařízení jinak, přijímá správní rada rozhodnutí dvoutřetinovou většinou svých členů.
7. Každý zástupce členských států a Komise má jeden hlas. Rozhodnutí na základě čl. 6 písm. b) a e) se nepřijmou, pokud zástupci Komise nebudou hlasovat pro. Výkonný ředitel agentury nehlasuje.
Jednací řád správní rady stanoví podrobnější úpravu hlasování, zejména podmínky, za kterých může jeden z členů jednat v zastoupení jiného člena.
Článek 6
Úkoly správní rady
Správní rada zajišťuje, aby agentura vykonávala za podmínek stanovených tímto nařízením činnosti, které jsou jí svěřeny, a přijímá za tímto účelem veškerá nezbytná rozhodnutí. Pokud jde o úkoly a rozhodnutí týkající se bezpečnostní akreditace podle kapitoly III, správní rada odpovídá pouze za oblast zdrojů a rozpočtu. Správní rada rovněž:
a)
jmenuje výkonného ředitele podle čl. 7 odst. 2;
b)
přijímá každoročně nejpozději do 15. listopadu po obdržení stanoviska Komise pracovní program agentury na nadcházející rok;
c)
vykonává své povinnosti vůči rozpočtu agentury podle článků 13 a 14;
d)
dohlíží na provoz bezpečnostního střediska systému Galileo (dále jen „bezpečnostní středisko“), jak je uvedeno v čl. 16 písm. a) bodě ii) nařízení (ES) č. 683/2008;
e)
vykonává disciplinární pravomoc nad výkonným ředitelem;
f)
přijímá zvláštní předpisy potřebné pro uplatňování práva na přístup k dokumentům agentury v souladu s článkem 21;
g)
přijímá výroční zprávu o činnostech a výhledech agentury a postupuje ji do 1. července členským státům, Evropskému parlamentu, Radě, Komisi, Účetnímu dvoru a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru. Agentura předá rozpočtovému orgánu veškeré informace významné pro výsledky hodnotících postupů;
h)
přijme svůj jednací řád.
Článek 7
Výkonný ředitel
1. Agenturu řídí její výkonný ředitel, který vykonává své povinnosti pod dohledem správní rady.
2. Výkonného ředitele jmenuje správní rada na základě zásluh a doložených správních a řídících dovedností i relevantních schopností a zkušeností ze seznamu nejméně tří kandidátů navržených Komisí po otevřeném výběrovém řízení, které následovalo po výzvě k projevení zájmu zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie a jinde. Správní rada přijímá o jmenování výkonného ředitele rozhodnutí tříčtvrtinovou většinou svých členů.
Správní rada má pravomoc odvolat výkonného ředitele a rozhodnutí o odvolání výkonného ředitele přijímá tříčtvrtinovou většinou svých členů.
Funkční období výkonného ředitele je pět let. Toto období může být jednou prodlouženo o další období pěti let.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou výkonného ředitele vyzvat, aby podal zprávu o plnění svých povinností a vystoupil před nimi s prohlášením.
Článek 8
Úkoly výkonného ředitele
Výkonný ředitel:
a)
zastupuje agenturu, s výjimkou činností a rozhodnutí podle kapitol II a III, a je pověřen jejím řízením;
b)
připravuje práci správní rady. Účastní se činnosti správní rady bez hlasovacího práva;
c)
odpovídá za provádění ročního pracovního programu agentury pod dohledem správní rady;
d)
činí veškerá potřebná opatření, včetně přijímání vnitřních správních pokynů a vydávání oznámení, k zajištění fungování agentury v souladu s tímto nařízením;
e)
sestavuje odhady příjmů a výdajů agentury v souladu s článkem 13 a plní rozpočet v souladu s článkem 14;
f)
připravuje každoročně návrh obecné zprávy a předkládá jej správní radě;
g)
zajišťuje, že je agentura jakožto provozovatel bezpečnostního střediska schopna reagovat na pokyny vydávané na základě společné akce 2004/552/SZBP;
h)
určuje organizační strukturu agentury a předkládá ji ke schválení správní radě;
i)
vykonává vůči zaměstnancům pravomoci stanovené v článku 18;
j)
může po schválení správní rady přijmout potřebná opatření ke zřízení místních úřadoven v členských státech v souladu s článkem 4;
k)
zajišťuje, že je radě pro bezpečnostní akreditaci a všem orgánům zřízeným v rámci její pravomoci uvedeným v čl. 11 odst. 11 poskytnut sekretariát a všechny zdroje potřebné pro řádné fungování.
KAPITOLA II
OTÁZKY TÝKAJÍCÍ SE BEZPEČNOSTI EVROPSKÉ UNIE NEBO ČLENSKÝCH STÁTŮ
Článek 9
Společná akce
1. V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (ES) č. 683/2008 se v případech, kdy může mít provoz systémů vliv na bezpečnost Unie nebo členských států, použijí postupy stanovené společnou akcí 2004/552/SZBP.
2. Rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci přijatá v souladu s kapitolou III i zjištěná přetrvávající rizika sděluje Komise pro informaci Radě.
KAPITOLA III
BEZPEČNOSTNÍ AKREDITACE EVROPSKÝCH SYSTÉMŮ GNSS
Článek 10
Obecné zásady
Činnosti v oblasti bezpečnostní akreditace uvedené v této kapitole jsou prováděny v souladu s těmito zásadami:
a)
činnosti a rozhodnutí v oblasti bezpečnostní akreditace jsou prováděny v kontextu kolektivní odpovědnosti za bezpečnost Unie a členských států;
b)
je třeba vyvinout úsilí, aby bylo rozhodnutí dosahováno na základě konsenzu a aby byly zapojeny všechny příslušné strany, kterých se bezpečnostní otázky týkají;
c)
úkoly jsou vykonávány v souladu s příslušnými bezpečnostními předpisy vztahujícími se na Radu a Komisi (7);
d)
proces soustavného sledování zajistí, aby byla známa bezpečnostní rizika, aby byla vymezena bezpečnostní opatření za účelem snížení těchto rizik na přijatelnou míru v souladu se základními zásadami a minimálními standardy, jak jsou stanoveny v bezpečnostních předpisech vztahujících se na Radu a Komisi, a aby byla tato opatření uplatňována ve shodě s pojetím hloubkové ochrany. Účinnost těchto opatření se průběžně vyhodnocuje;
e)
rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci vycházejí v souladu s procesem vymezeným ve strategii bezpečnostní akreditace z rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci přijatých na místní úrovni příslušnými vnitrostátními orgány členských států pro bezpečnostní akreditaci;
f)
technická stránka činností bezpečnostní akreditace je svěřena odborníkům, kteří mají řádnou kvalifikaci v oblasti akreditace komplexních systémů, mají bezpečnostní prověrku na odpovídající úrovni a jednají objektivně;
g)
rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci jsou přijímána nezávisle na Komisi, aniž je dotčen článek 3, a na subjektech odpovědných za provádění programů. Orgán pro bezpečnostní akreditaci evropských systémů GNSS je tedy v rámci agentury samostatným orgánem, který rozhoduje nezávisle;
h)
činnosti bezpečnostní akreditace jsou prováděny tak, aby byl dodržen požadavek na nezávislost a aby byla zároveň zohledněna nezbytnost odpovídající koordinace mezi Komisí a orgány odpovědnými za provádění bezpečnostních předpisů.
Článek 11
Rada pro bezpečnostní akreditaci
1. Zřizuje se rada pro bezpečnostní akreditaci systémů evropského GNSS (dále jen „rada pro bezpečnostní akreditaci“) v rámci agentury. V souvislosti s evropskými systémy GNSS plní rada pro bezpečnostní akreditaci úkoly orgánu pro bezpečnostní akreditaci, jak je uvedeno v příslušných bezpečnostních předpisech vztahujících se na Radu a Komisi.
2. Rada pro bezpečnostní akreditaci plní úkoly, které byly svěřeny agentuře ve vztahu k bezpečnostní akreditaci podle čl. 16 písm. a) bodu i) nařízení (ES) č. 683/2008, a přijímá „rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci“, jak je stanoveno v tomto článku, zejména rozhodnutí týkajících se schválení strategie bezpečnostní akreditace a schválení vypuštění družic, povolení k provozu systémů v jejich jednotlivých konfiguracích a pro různé útvary, povolení k provozu pozemních stanic a zejména snímacích stanic umístěných ve třetích zemích, jakož i povolení k výrobě přijímačů obsahujících technologii PRS a jejich součástí.
3. Bezpečnostní akreditace systémů radou pro bezpečnostní akreditaci spočívá ve zjištění, zda systémy splňují bezpečnostní požadavky uvedené v článku 13 nařízení (ES) č. 683/2008 a příslušná bezpečnostní pravidla a předpisy vztahující se na Radu a Komisi.
4. Na základě zpráv o riziku uvedených v odstavci 11 informuje rada pro bezpečnostní akreditaci Komisi o posouzení rizik, které provedla, a poskytne Komisi poradenství o možnostech řešení přetrvávajících rizik v souvislosti s daným rozhodnutím o bezpečnostní akreditaci.
5. Komise průběžně informuje radu pro bezpečnostní akreditaci průběžně o dopadu zamýšlených rozhodnutí rady pro bezpečnostní akreditaci na řádné provádění programů a o provádění plánů řešení přetrvávajících rizik. Rada pro bezpečnostní akreditaci zohlední všechna tato stanoviska Komise.
6. Rozhodnutí rady pro bezpečnostní akreditaci jsou určena Komisi.
7. Rada pro bezpečnostní akreditaci se skládá z jednoho zástupce každého členského státu, jednoho zástupce Komise a jednoho zástupce vysokého představitele. Zástupce ESA se účastní zasedání rady pro bezpečnostní akreditaci jako pozorovatel.
8. Rada pro bezpečnostní akreditaci vypracuje svůj jednací řád a jmenuje předsedu.
9. Předseda rady pro bezpečnostní akreditaci zastupuje agenturu v rozsahu, v jakém ji v souladu s článkem 8 nezastupuje výkonný ředitel.
10. Rada pro bezpečnostní akreditaci má přístup k veškerým lidským a materiálním zdrojům, které jsou nezbytné, aby byly zajištěny příslušné funkce správní podpory a aby rada mohla, společně s orgány uvedenými v odstavci 11, vykonávat své úkoly nezávisle, zejména pokud nakládá s dokumenty, zahajuje a sleduje zavádění bezpečnostních postupů a provádí bezpečnostní audity systémů, připravuje rozhodnutí a pořádá svá zasedání.
11. Rada pro bezpečnostní akreditaci zřídí zvláštní orgány, které se budou na základě jejích pokynů zabývat specifickými otázkami. Při zajišťování kontinuity své činnosti zřídí zejména:
-
panel, který provádí zejména přezkumy bezpečnostních analýz a testy za účelem vypracování příslušných zpráv o riziku s cílem napomoci jí při přípravě rozhodnutí rady pro bezpečnostní akreditaci,
-
orgán pro distribuci kryptografických materiálů, který je nápomocen radě pro bezpečnostní akreditaci zejména v otázkách souvisejících s problematikou letových kódů.
12. Pokud nelze dosáhnout konsenzu v souladu s obecnými zásadami uvedenými v článku 10 tohoto nařízení, přijímá rada pro bezpečnostní akreditaci rozhodnutí většinou hlasů, jak je stanoveno v článku 16 Smlouvy o Evropské unii a aniž je dotčen článek 9 tohoto nařízení. Zástupce Komise a zástupce vysokého představitele se hlasování neúčastní. Předseda rady pro bezpečnostní akreditaci podepisuje jménem rady pro bezpečnostní akreditaci rozhodnutí, která rada pro bezpečnostní akreditaci přijme.
13. Komise průběžně a neprodleně informuje Evropský parlament a Radu o dopadu přijatých rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci na řádné provádění programů. Pokud se Komise domnívá, že rozhodnutí přijaté radou pro bezpečnostní akreditaci může mít významný dopad na řádné provádění programů, například pokud jde o náklady a časový rozvrh, okamžitě informuje Evropský parlament a Radu.
14. Komise může s ohledem na stanoviska Evropského parlamentu a Rady, která by měla být předložena ve lhůtě jednoho měsíce, přijmout vhodná opatření v souladu s nařízením (ES) č. 683/2008.
15. Správní rada je pravidelně informována o průběhu práce rady pro bezpečnostní akreditaci.
16. Časový rozvrh práce rady pro bezpečnostní akreditaci musí být v souladu s pracovním programem Komise týkajícím se GNSS.
Článek 12
Úloha členských států
Členské státy:
a)
předávají radě pro bezpečnostní akreditaci veškeré informace, které považují za důležité pro účely bezpečnostní akreditace;
b)
umožní řádně pověřeným osobám, jež byly jmenovány radou pro bezpečnostní akreditaci, v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy přístup k veškerým utajovaným informacím a do veškerých oblastí či míst, které souvisejí s bezpečností systémů a spadají do pravomoci členských států, aniž by docházelo k diskriminaci na základě státní příslušnosti, a to mimo jiné pro účely bezpečnostních auditů a testů, o nichž rozhodla rada pro bezpečnostní akreditaci;
c)
jednotlivě odpovídají za navržení modelu pro kontrolu přístupu, jenž obsahuje přehled nebo seznam oblastí či míst, které mají být akreditovány, a na němž se předem dohodnou členské státy a rada pro bezpečnostní akreditaci, aby bylo zajištěno, že všechny členské státy poskytují stejnou úroveň kontroly přístupu;
d)
odpovídají na místní úrovni za bezpečnostní akreditaci oblastí, které se nacházejí na jejich území a spadají do oblasti bezpečnostní akreditace evropských systémů GNSS, a podávají o tom zprávu radě pro bezpečnostní akreditaci.
KAPITOLA IV
ROZPOČTOVÁ A FINANČNÍ USTANOVENÍ
Článek 13
Rozpočet
1. Aniž jsou dotčeny další dosud nevymezené zdroje a příspěvky, zahrnují příjmy agentury dotaci Unie, jež je zapsána do souhrnného rozpočtu Evropské unie, aby byla zajištěna rovnováha mezi příjmy a výdaji.
2. Výdaje agentury zahrnují výdaje na zaměstnance, správní výdaje a výdaje na infrastrukturu, provozní náklady a výdaje spojené s činností rady pro bezpečnostní akreditaci, včetně subjektů uvedených v čl. 11 odst. 11, a se smlouvami a dohodami uzavřenými agenturou za účelem plnění úkolů, kterými je pověřena.
3. Výkonný ředitel vypracuje návrh odhadu příjmů a výdajů agentury pro následující rok a předá jej správní radě spolu s návrhem plánu pracovních míst.
4. Příjmy a výdaje musí být vyrovnané.
5. Každý rok sestaví správní rada na základě návrhu odhadu příjmů a výdajů konečný odhad příjmů a výdajů pro agenturu pro následující rozpočtový rok.
6. Tento odhad, včetně návrhu plánu pracovních míst, předá správní rada spolu s předběžným pracovním programem do 31. března Komisi a třetím zemím, se kterými Unie uzavřela dohody v souladu s článkem 23.
7. Komise předá odhad Evropskému parlamentu a Radě (dále jen „rozpočtový orgán“) spolu s návrhem souhrnného rozpočtu Evropské unie.
8. Na základě odhadu Komise zapracuje ty položky odhadu, které považuje za nezbytné pro plán pracovních míst, a výši dotace, která má být poskytnuta ze souhrnného rozpočtu, do návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie, který předloží rozpočtovému orgánu v souladu s článkem 314 Smlouvy o fungování Evropské unie.
9. Rozpočtový orgán schvaluje prostředky na dotaci pro agenturu a přijímá plán pracovních míst agentury.
10. Rozpočet agentury přijímá správní rada. Rozpočet je konečný po konečném přijetí souhrnného rozpočtu Evropské unie. V případě potřeby se odpovídajícím způsobem upraví.
11. Správní rada oznámí co nejdříve rozpočtovému orgánu svůj záměr provést jakýkoli projekt, jenž bude mít významné finanční dopady na rozpočet, zejména veškeré projekty související s nemovitostmi, jako je nájem či koupě budov. Uvědomí o tom Komisi.
12. Pokud některá složka rozpočtového orgánu oznámí svůj záměr vydat stanovisko, předá toto stanovisko správní radě do šesti týdnů ode dne oznámení tohoto záměru.
Článek 14
Plnění rozpočtu a dohled nad ním
1. Rozpočet agentury plní výkonný ředitel.
2. Do 1. března následujícího rozpočtového roku předá účetní agentury účetnímu Komise předběžnou účetní závěrku spolu se zprávou o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok. Účetní Komise konsoliduje předběžné účetní závěrky orgánů a decentralizovaných subjektů v souladu s článkem 128 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.
3. Do 31. března následujícího rozpočtového roku předá účetní Komise Účetnímu dvoru předběžnou účetní závěrku agentury spolu se zprávou o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok. Zpráva se rovněž předává Evropskému parlamentu a Radě.
4. Po obdržení vyjádření Účetního dvora k předběžné účetní závěrce agentury podle článku 129 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 vypracuje výkonný ředitel na vlastní odpovědnost konečnou účetní závěrku agentury a předá ji správní radě k vydání stanoviska.
5. Správní rada vydá stanovisko ke konečné účetní závěrce agentury.
6. Do 1. července následujícího rozpočtového roku předá výkonný ředitel konečnou účetní závěrku spolu se stanoviskem správní rady Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru.
7. Konečná účetní závěrka se zveřejní.
8. Výkonný ředitel odpoví Účetnímu dvoru na jeho vyjádření do 30. září. Tuto odpověď rovněž zašle správní radě.
9. Výkonný ředitel předloží Evropskému parlamentu na jeho žádost veškeré informace nezbytné pro řádný průběh udělení absolutoria za uvedený rozpočtový rok v souladu s čl. 146 odst. 3 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.
10. Na základě doporučení Rady přijaté kvalifikovanou většinou udělí Evropský parlament do 30. dubna roku N + 2 výkonnému řediteli absolutorium za plnění rozpočtu za rozpočtový rok N.
Článek 15
Finanční ustanovení
Správní rada po konzultaci s Komisí přijme finanční předpisy použitelné na agenturu. Tyto předpisy se mohou odchýlit od nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (8), pouze tehdy, pokud to vyžadují zvláštní potřeby fungování agentury, a s předchozím souhlasem Komise.
KAPITOLA V
RŮZNÁ USTANOVENÍ
Článek 16
Opatření proti podvodům
1. Za účelem boje proti podvodům, korupci a jakékoli jiné nedovolené činnosti se bez omezení použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (9).
2. Agentura přistoupí k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (10) a neprodleně vydá příslušné předpisy vztahující se na všechny zaměstnance agentury.
3. Rozhodnutí o financování a prováděcí dohody a nástroje z nich vyplývající musí obsahovat ustanovení o tom, že Účetní dvůr a OLAF mohou v případě potřeby provádět kontroly na místě u příjemců finančních prostředků poskytovaných agenturou a pracovníků odpovědných za jejich přidělování.
Článek 17
Výsady a imunity
Na agenturu se vztahuje Protokol o výsadách a imunitách Evropské unie.
Článek 18
Zaměstnanci
1. Na zaměstnance agentury se vztahují služební řád úředníků Evropské unie, pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropské unie a pravidla společně přijatá orgány Evropské unie za účelem uplatnění tohoto služebního a pracovního řádu. Správní rada po dohodě s Komisí přijme potřebná podrobná prováděcí pravidla.
2. Aniž je dotčen článek 8, vykonává agentura ve vztahu ke svým zaměstnancům pravomoci svěřené služebním řádem a pracovním řádem orgánu oprávněnému ke jmenování.
3. Zaměstnanci agentury sestávají ze zaměstnanců přijatých agenturou podle potřeby pro plnění jejích úkolů, ale mohou rovněž zahrnovat úředníky, kteří prošli řádnou prověrkou a byli dočasně přiděleni či přeloženi Komisí nebo členskými státy.
4. Ustanovení obsažená v odstavcích 1 a 3 se vztahují i na zaměstnance bezpečnostního střediska.
Článek 19
Odpovědnost
1. Smluvní odpovědnost agentury se řídí právem rozhodným pro danou smlouvu. Soudní dvůr má pravomoc rozhodovat na základě jakékoli rozhodčí doložky obsažené ve smlouvě uzavřené agenturou.
2. V případě mimosmluvní odpovědnosti nahradí agentura v souladu s obecnými zásadami, které jsou společné právním řádům členských států, škody způsobené jejími útvary nebo jejími zaměstnanci při plnění jejich úkolů.
3. Soudní dvůr má pravomoc rozhodovat jakýkoli spor týkající se náhrady škody uvedené v odstavci 2.
4. Osobní odpovědnost zaměstnanců vůči agentuře se řídí ustanoveními služebního řádu nebo pracovního řádu, která se na ně vztahují.
Článek 20
Jazyky
1. Na agenturu se vztahují ustanovení nařízení č. 1 ze dne 15. dubna 1958 o užívání jazyků v Evropském hospodářském společenství (11).
2. Překladatelské služby potřebné pro činnost agentury zajišťuje Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie.
Článek 21
Přístup k dokumentům a ochrana údajů osobní povahy
1. Na dokumenty, které má agentura k dispozici, se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (12).
2. Do šesti měsíců ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost přijme správní rada prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1049/2001.
3. Proti rozhodnutím přijatým agenturou podle článku 8 nařízení (ES) č. 1049/2001 lze podat stížnost veřejnému ochránci práv nebo žalobu k Soudnímu dvoru Evropské unie podle článků 228 a 263 Smlouvy o fungování Evropské unie.
4. Při zpracovávání údajů týkajících se fyzických osob se agentura řídí nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (13).
Článek 22
Bezpečnostní pravidla
Agentura uplatňuje zásady bezpečnosti obsažené v rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom. To se vztahuje mimo jiné na ustanovení o předávání utajovaných informací, nakládání s nimi a jejich archivaci.
Článek 23
Účast třetích zemí
1. Agentura je otevřena účasti třetích zemí, které za tímto účelem uzavřely dohody s Evropskou unií.
2. V souladu s odpovídajícími ustanoveními těchto dohod se vypracují ujednání, jež určí zejména povahu, rozsah a způsob, kterým se bude každá z těchto zemí podílet na činnosti agentury, včetně ustanovení o jejich účasti na iniciativách agentury, finančních příspěvcích a zaměstnancích.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 24
Změny nařízení (ES) č. 683/2008
V celém nařízení (ES) č. 683/2008 se slova „Úřad pro dohled nad evropským globálním navigačním družicovým systémem“ nahrazují slovy „Agentura pro evropský globální navigační družicový systém“, slova „Úřad pro dohled nad evropským GNSS“ se nahrazují slovy „Agentura pro evropský GNSS“ a slovo „úřad“ se nahrazuje slovem „agentura“ v příslušných mluvnických tvarech.
Článek 25
Zrušení a platnost přijatých opatření
Nařízení (ES) č. 1321/2004 se zrušuje. Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení. Jakákoli opatření přijatá na základě nařízení (ES) č. 1321/2004 zůstávají v platnosti.
Článek 26
Hodnocení
Komise provede nejpozději v roce 2012 hodnocení tohoto nařízení, zejména s ohledem na úkoly agentury uvedené v článku 2, a předloží případné návrhy.
Článek 27
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 22. září 2010.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 912/2010
2010 m. rugsėjo 22 d.
kuriuo įsteigiama Europos GNSS agentūra, panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1321/2004 dėl Europos palydovinės radijo navigacijos programų valdymo struktūrų sukūrimo ir iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 683/2008
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 172 straipsnį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
pasikonsultavę su Regionų komitetu,
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),
kadangi:
(1)
Europos palydovinė radijo navigacijos politika šiuo metu įgyvendinama EGNOS ir Galileo programomis (toliau - programos).
(2)
2004 m. liepos 12 d. Reglamentu (EB) Nr. 1321/2004 dėl Europos palydovinės radijo navigacijos programų valdymo struktūrų sukūrimo (3) įsteigta Bendrijos agentūra, vadinama Europos GNSS priežiūros institucija (toliau - Institucija).
(3)
2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 683/2008 dėl tolesnio Europos palydovinės navigacijos programų (EGNOS ir Galileo) įgyvendinimo (4) nustatyti nauji programų viešojo valdymo ir finansavimo pagrindai. Jame nustatytas griežto Europos Sąjungos, kurią atstovauja Komisija, Institucijos ir Europos kosmoso agentūros (toliau - EKA) kompetencijos pasiskirstymo principas: Komisijai suteikiami programų valdymo įgaliojimai bei pavedamos užduotys, kurios iš pradžių buvo pavestos Institucijai. Reglamentu taip pat nustatyta, kad Institucija atlieka jai pavestas užduotis, gerbdama Komisijos atliekamą programų valdytojos vaidmenį bei vadovaudamasi Komisijos pateiktomis gairėmis.
(4)
Europos Parlamentas ir Taryba Reglamente (EB) Nr. 683/2008 paragino Komisiją pateikti pasiūlymą dėl oficialaus Reglamente (EB) Nr. 1321/2004 numatytų programų valdymo struktūrų suderinimo su naujais Komisijos ir Institucijos atliekamais vaidmenimis, kaip tai nustatyta Reglamente (EB) Nr. 683/2008.
(5)
Atsižvelgus į susiaurintą Institucijos veiklos sritį, ji turėtų būti vadinama ne „Europos GNSS priežiūros institucija“, o „Europos GNSS agentūra“ (toliau - Agentūra). Vis dėlto Agentūra turėtų užtikrinti Institucijos veiklos tęstinumą, taip pat tęstinumą teisių ir pareigų, darbuotojų bei priimtų sprendimų galiojimo atžvilgiu.
(6)
Taip pat turėtų būti patikslinti Reglamento (EB) Nr. 1321/2004 tikslai ir uždaviniai, kad būtų atspindėta tai, jog Agentūra nebeatsako už viešųjų interesų, susijusių su Europos pasaulinių palydovinės navigacijos sistemų (GNSS) programomis, valdymą ir programų reguliavimą.
(7)
Agentūra turėtų turėti tokį teisinį statusą, kad vykdydama užduotis galėtų veikti kaip juridinis asmuo.
(8)
Taip pat svarbu pakeisti Agentūros užduotis ir tuo tikslu užtikrinti, kad jos užduotys būtų apibrėžtos laikantis Reglamento (EB) Nr. 683/2008 16 straipsnyje nustatytų užduočių, įskaitant galimybę Agentūrai vykdyti kitą veiklą, kurią jai gali pavesti Komisija, siekiant padėti Komisijai įgyvendinti programas. Pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (5) 54 straipsnio 2 dalies b punktą tokia veikla, pavyzdžiui, gali būti stebėjimas, kaip plėtojamos koordinavimo ir konsultavimosi procedūros, susijusios su saugumo klausimais, moksliniai tyrimai, padedantys kurti ir viešinti programas ir paramos teikimas rengiant ir įgyvendinant bandomąjį projektą viešųjų reguliuojamųjų paslaugų srityje.
(9)
Įgyvendindama savo tikslus ir vykdydama savo užduotis, savo veikloje Agentūra visų pirma turėtų laikytis Sąjungos institucijoms taikomų nuostatų.
(10)
Atlikdama Galileo programos 2010 m. numatytą laikotarpio vidurio peržiūrą, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 683/2008 22 straipsnyje, Komisija taip pat turėtų nagrinėti programų valdymo veikimo ir eksploatavimo laikotarpiu klausimą ir tai, kokį vaidmenį tokiomis aplinkybėmis atliks Agentūra.
(11)
Siekiant veiksmingai užtikrinti Agentūros užduočių įvykdymą, valstybėms narėms ir Komisijai turėtų būti atstovaujama Administracinėje valdyboje, kuriai suteikti reikalingi įgaliojimai sudaryti biudžetą, tikrinti jo vykdymą, priimti atitinkamas finansines taisykles, nustatyti skaidrias Agentūros sprendimų priėmimo darbo procedūras, patvirtinti jos darbo programą ir paskirti vykdomąjį direktorių.
(12)
Taip pat tikslinga į administracinę valdybą įtraukti Europos Parlamento atstovą kaip balsavimo teisės neturintį narį, nes Reglamente (EB) Nr. 683/2008 pabrėžta glaudaus Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendradarbiavimo nauda.
(13)
Be to, siekiant, kad Agentūra atliktų jai pavestas užduotis, kartu gerbdama Komisijos atliekamą programų valdytojo vaidmenį bei laikydamasi Komisijos pateiktų gairių, svarbu aiškiai nustatyti, kad Agentūrą turėtų administruoti vykdomasis direktorius, prižiūrint administracinei valdybai, pagal Komisijos Agentūrai nustatytas gaires. Taip pat svarbu nurodyti, kad Komisija turėtų turėti penkis atstovus administracinėje valdyboje ir kad sprendimai dėl riboto administracinės valdybos užduočių skaičiaus neturėtų būti priimami be teigiamo Komisijos atstovų balsavimo.
(14)
Agentūros sklandžiam darbui užtikrinti reikia, kad jos vykdomasis direktorius būtų skiriamas atsižvelgiant į nuopelnus ir dokumentais patvirtintus administracinius bei vadovavimo gebėjimus, taip pat į reikiamą kompetenciją ir darbo patirtį, vykdytų savo pareigas visiškai nepriklausomai ir galėtų lanksčiai organizuoti Agentūros vidaus veiklą. Išskyrus tam tikrą veiklą ir priemones, susijusias saugumo akreditavimu, vykdomasis direktorius turėtų parengti Agentūros darbo programą ir imtis visų reikalingų priemonių, skirtų užtikrinti tinkamą jos įvykdymą, kiekvienais metais rengti Administracinei valdybai pateikiamą bendros ataskaitos projektą, parengti Agentūros ataskaitos apie pajamų ir išlaidų sąmatą projektą ir vykdyti biudžetą.
(15)
Administracinė valdyba turėtų būti įgaliota priimti sprendimus, kuriais galima užtikrinti, kad Agentūra galėtų vykdyti užduotis, išskyrus saugumo akreditavimo užduotis, kurios turėtų būti pavestos Europos GNSS sistemų saugumo akreditavimo valdybai (toliau - Saugumo akreditavimo valdyba). Tokių akreditavimo užduočių atžvilgiu administracinė valdyba turėtų atsakyti tik už išteklių ir biudžeto klausimus. Patikimam programų valdymui užtikrinti taip pat būtina, kad administracinės valdybos užduotys atitiktų pagal Reglamento (EB) Nr. 683/2008 16 straipsnį Agentūrai paskirtas naujas užduotis, visų pirma susijusias su Galileo saugumo centro veikimu ir nurodymais, pateiktais pagal 2004 m. liepos 12 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2004/552/BUSP dėl Europos palydovinės radijo navigacinės sistemos, turinčios įtakos Europos Sąjungos saugumui, veikimo aspektų (6).
(16)
Tarnautojų paskyrimo tvarka turėtų būti skaidri.
(17)
Atsižvelgiant į Agentūrai pavestų užduočių, kurias sudaro saugumo akreditavimas, apimtį turėtų būti panaikintas pagal Reglamento (EB) Nr. 1321/2004 9 straipsnį įsteigtas mokslo ir technikos komitetas, o pagal to reglamento 10 straipsnį įsteigta Sistemos saugos ir saugumo taryba turėtų būti pakeista Saugumo akreditavimo valdyba, kuri bus atsakinga už saugumo akreditavimą ir kurią sudarys valstybių narių ir Komisijos atstovai. Vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau - vyriausiasis įgaliotinis) ir EKA atstovas turėtų Saugumo akreditavimo valdyboje dalyvauti stebėtojų teisėmis.
(18)
Saugumo akreditavimo veikla turėtų būti vykdoma nepriklausomai nuo institucijų, atsakingų už programų valdymą, visų pirma Komisijos, kitų Agentūros organų, EKA ir kitų už saugumo reikalavimų taikymą atsakingų institucijų. Siekiant užtikrinti tokį nepriklausomumą turėtų būti įsteigta Saugumo akreditavimo valdyba, veikianti kaip Europos GNSS sistemų (toliau - sistemos) ir imtuvų su PRS technologijomis saugumo akreditavimo įstaiga. Tai turėtų būti savarankiška įstaiga, kuri, veikdama kaip Agentūros padalinys, sprendimus priima nepriklausomai, objektyviai ir vadovaudamasi piliečių interesais.
(19)
Atsižvelgiant į tai, kad Komisija pagal Reglamentą (EB) Nr. 683/2008 valdo visus su sistemų saugumu susijusius aspektus ir, kad būtų užtikrintas veiksmingas saugumo klausimų valdymas bei būtų laikomasi griežto šiame reglamente numatyto kompetencijos pasiskirstymo principo, svarbu, kad Saugumo akreditavimo valdybos veikla apsiribotų tik sistemų saugumo akreditavimu ir kad ji jokiomis aplinkybėmis neperimtų Komisijai pagal Reglamento (EB) Nr. 683/2008 13 straipsnį pavestų užduočių.
(20)
Komisijos sprendimai, priimti pagal procedūras, kuriose dalyvauja Europos GNSS programų komitetas, negali daryti poveikio galiojančioms biudžeto taisyklėms arba specifinei valstybių narių kompetencijai saugumo klausimais.
(21)
Laikantis Reglamento (EB) Nr. 683/2008 13 straipsnio 4 dalies, kai sistemų veikimas gali daryti poveikį Europos Sąjungos ar jos valstybių narių saugumui, taikomos Bendruosiuose veiksmuose 2004/552/BUSP nustatytos procedūros. Visų pirma, iškilus grėsmei Europos Sąjungos ar valstybės narės saugumui dėl sistemų veikimo ar naudojimo arba kilus grėsmei sistemų veikimui, ypač dėl tarptautinės krizės, Taryba vieningai gali priimti sprendimą dėl reikiamų nurodymų Agentūrai ir Komisijai. Bet kuris Tarybos narys, vyriausiasis įgaliotinis arba Komisija turi teisę prašyti, kad Taryba surengtų svarstymą ir susitartų dėl tokių nurodymų.
(22)
Taikant subsidiarumo principą, saugumo akreditavimo sprendimai, laikantis saugumo akreditavimo strategijoje nustatyto proceso, turėtų būti grindžiami vietos saugumo akreditavimo sprendimais, kuriuos priima atitinkamos valstybių narių nacionalinio saugumo akreditavimo įstaigos.
(23)
Kad Saugumo akreditavimo valdyba galėtų greitai ir veiksmingai vykdyti visą savo veiklą, jai turėtų būti leista įsteigti atitinkamas jai pavaldžias įstaigas, kurios veiktų pagal jos nurodymus. Todėl ji turėtų įsteigti grupę, kuri jai padėtų rengti sprendimus, ir Kriptografijos platinimo instituciją, kuri tvarkytų ir rengtų su šifravimo medžiaga susijusius klausimus, įskaitant Skrydžių kodų grupę, dirbančią su paleidimo metu naudojamais veiklos skrydžių kodais, taip pat, prireikus, kitas įstaigas spręsti specifinius klausimus. Įsteigus tas įstaigas, ypatingą dėmesį reikėtų skirti būtinam darbo tose įstaigose tęstinumui.
(24)
Taip pat svarbu, kad saugumo akreditavimo veikla būtų derinama su institucijų, atsakingų už programų valdymą, ir kitų subjektų, atsakingų už saugumo nuostatų įgyvendinimą, veikla.
(25)
Atsižvelgiant į specifinį sistemų pobūdį ir sudėtingumą, būtina, kad saugumo akreditavimo veikla būtų vykdoma prisiėmus bendrą atsakomybę už Sąjungos ir valstybių narių saugumą, stengiantis pasiekti bendrą sutarimą ir įtraukiant visas saugumu suinteresuotas šalis, ir kad būtų nuolat atliekama rizikos stebėsena. Taip pat būtina, kad techninė saugumo akreditavimo veikla būtų pavesta specialistams, turintiems reikiamą kvalifikaciją sudėtingų sistemų akreditavimo srityje ir atitinkamo lygio asmens patikimumo pažymėjimą.
(26)
Siekiant užtikrinti, kad Saugumo akreditavimo valdyba galėtų vykdyti savo užduotis, taip pat turėtų būti numatyta, kad valstybės narės pateiktų jai visus reikalingus dokumentus, suteiktų galimybę tinkamai įgaliotiems asmenims susipažinti su įslaptinta informacija ir patekti į visas jų jurisdikcijai priskiriamas vietas ir kad vietos lygiu jos turėtų būti atsakingos už jų teritorijoje esančių vietų saugumo akreditavimą.
(27)
Pagal programas sukurtos sistemos yra infrastruktūros, kurios naudojamos ne tik valstybių narių nacionalinėse teritorijose ir kurios yra transeuropinių tinklų infrastruktūros, kaip numatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 172 straipsnio nuostatose. Be to, pasitelkiant šias sistemas teikiamomis paslaugomis prisidedama prie transeuropinių tinklų plėtojimo transporto, telekomunikacijų ir energetikos infrastruktūrų srityje.
(28)
Komisija turi įvertinti Agentūros finansavimo poveikį atitinkamai biudžeto išlaidų kategorijai. Remdamosi šia informacija ir nepažeisdamos atitinkamos teisėkūros procedūros, abi biudžeto valdymo institucijos, bendradarbiaudamos biudžeto klausimais, turi laiku susitarti dėl Agentūros finansavimo. Sąjungos įnašui iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto taikytina Sąjungos biudžeto procedūra. Be to, Europos Audito Rūmai pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 VIII antraštinę dalį turi atlikti finansinių ataskaitų auditą.
(29)
Agentūra turėtų taikyti atitinkamus Sąjungos teisės aktus, susijusius su visuomenės galimybe susipažinti su dokumentais ir asmenų apsauga tvarkant asmens duomenis. Ji taip pat turėtų laikytis Tarybos ir Komisijos tarnyboms taikomų saugumo principų.
(30)
Trečiosioms valstybėms turėtų būti suteikta galimybė dalyvauti Agentūros veikloje, jeigu jos dėl to yra sudariusios išankstinį susitarimą su Sąjunga, ypač kai tokios valstybės, prisidėdamos prie EKA Galileosat programos, buvo įsitraukusios į ankstesnius Galileo programos etapus.
(31)
Kadangi šio reglamento tikslų, t. y. įsteigti Agentūrą, visų pirma atsakingą už sistemų saugumo akreditavimą, ir užtikrinti jos veikimą, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti.
(32)
Kadangi Agentūros pavadinimas turi būti pakeistas, reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 863/2008.
(33)
Reglamentas (EB) Nr. 1321/2004 jau anksčiau buvo iš dalies pakeistas. Atsižvelgiant į dabar įtraukiamus pakeitimus, siekiant aiškumo, tikslinga tą reglamentą panaikinti ir jį pakeisti nauju reglamentu,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I SKYRIUS
DALYKAS, UŽDUOTYS, ORGANAI
1 straipsnis
Dalykas
Šiuo reglamentu įsteigiama Sąjungos agentūra, vadinama Europos GNSS agentūra (toliau - Agentūra).
2 straipsnis
Užduotys
Agentūros užduotys nustatytos Reglamento (EB) Nr. 683/2008 16 straipsnyje.
3 straipsnis
Organai
Agentūros valdymo organai yra administracinė valdyba, Europos GNSS sistemų saugumo akreditavimo valdyba ir vykdomasis direktorius. Jie vykdo savo užduotis vadovaudamiesi Komisijos nustatytomis gairėmis, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 683/2008 16 straipsnyje.
4 straipsnis
Teisinis statusas, skyriai
1. Agentūra yra Sąjungos įstaiga. Ji turi juridinio asmens statusą.
2. Kiekvienoje valstybėje narėje Agentūra naudojasi plačiausiu teisnumu, suteikiamu juridiniams asmenims pagal tos valstybės narės teisę. Ji gali visų pirma įsigyti kilnojamąjį ir nekilnojamąjį turtą bei juo disponuoti ir būti šalimi teismo procese.
3. Agentūra gali nuspręsti įsteigti skyrius valstybėse narėse, šioms sutikus, arba pagal 23 straipsnį Agentūros darbe dalyvaujančiose trečiosiose valstybėse.
4. Atsižvelgiant į 11 straipsnio 9 dalį, Agentūrai atstovauja jos vykdomasis direktorius.
5 straipsnis
Administracinė valdyba
1. Administracinė valdyba steigiama 6 straipsnyje išvardytoms užduotims vykdyti.
2. Administracinę valdybą sudaro po vieną valstybių narių paskirtą atstovą, penki Komisijos paskirti atstovai ir balsavimo teisės neturintis paskirtas Europos Parlamento atstovas. Administracinės valdybos narių kadencijos trukmė - penkeri metai. Kadencija gali būti pratęsta ne ilgiau kaip penkeriems metams. Vyriausiojo įgaliotinio atstovas ir EKA atstovas kviečiami dalyvauti administracinės valdybos posėdžiuose stebėtojų teisėmis.
3. Prireikus, trečiųjų valstybių atstovų dalyvavimas ir šio dalyvavimo sąlygos nustatomos 23 straipsnyje nurodytose susitarimuose.
4. Administracinė valdyba iš savo narių išsirenka pirmininką ir pirmininko pavaduotoją. Pirmininko pavaduotojas automatiškai užima pirmininko vietą, kai šis negali eiti savo pareigų. Pirmininko ir pirmininko pavaduotojo kadencijos trukmė - dveji su puse metų, kuri gali būti pratęsta vieną kartą, ir ji pasibaigia jiems nustojus būti administracinės valdybos nariais.
5. Administracinės valdybos posėdžius sušaukia jos pirmininkas.
Vykdomasis direktorius paprastai dalyvauja posėdžiuose, išskyrus atvejus, kai pirmininkas nusprendžia kitaip.
Administracinė valdyba eilinius posėdžius rengia du kartus per metus. Be to, valdyba rengia posėdžius jos pirmininko iniciatyva arba ne mažiau kaip trečdalio jos narių prašymu.
Administracinė valdyba gali pakviesti stebėtojo teisėmis dalyvauti posėdžiuose bet kurį asmenį, kurio nuomonė gali būti svarbi. Vadovaujantis darbo tvarkos taisyklių nuostatomis, administracinės valdybos nariams gali padėti patarėjai arba ekspertai.
Sekretoriato paslaugas administracinei valdybai teikia Agentūra.
6. Administracinė valdyba sprendimus priima dviejų trečdalių narių balsų dauguma, išskyrus atvejus, kai šiame reglamente numatyta kitaip.
7. Visi valstybių narių ir Komisijos atstovai turi po vieną balsą. Sprendimai pagal 6 straipsnio b ir e punktus nepriimami, jei Komisijos atstovai nebalsuoja teigiamai. Vykdomasis direktorius nebalsuoja.
Administracinės valdybos darbo tvarkos taisyklėse nustatoma išsamesnė balsavimo tvarka, visų pirma sąlygos, kuriomis vienas narys atstovauja kitą narį.
6 straipsnis
Administracinės valdybos užduotys
Administracinė valdyba užtikrina, kad Agentūra vykdytų jai pavestą darbą laikydamasi šiame reglamente nustatytų sąlygų, ir tuo tikslu priima reikalingus sprendimus. III skyriuje numatytų saugumo akreditavimo užduočių ir sprendimų atveju administracinė valdyba atsako tik už išteklių ir biudžeto klausimus. Administracinė valdyba taip pat:
a)
skiria vykdomąjį direktorių pagal 7 straipsnio 2 dalį;
b)
kiekvienais metais, ne vėliau kaip lapkričio 15 d. ir gavusi Komisijos nuomonę, patvirtina Agentūros kitų metų darbo programą;
c)
pagal 13 ir 14 straipsnius atlieka savo pareigas, susijusias su Agentūros biudžetu;
d)
prižiūri Galileo saugumo centro (toliau - Galileo saugumo stebėsenos centras arba GSMC) veikimu, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 683/2008 16 straipsnio a punkto ii papunktyje;
e)
taiko drausmines nuobaudas vykdomajam direktoriui;
f)
priima specialias nuostatas, reikalingas teisės susipažinti su Agentūros dokumentais įgyvendinimui pagal 21 straipsnį;
g)
priima metinę ataskaitą apie Agentūros veiklą bei perspektyvas ir ne vėliau kaip liepos 1 d. išsiunčia ją valstybėms narėms, Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai, Audito Rūmams bei Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui; Agentūra išsiunčia visą informaciją, susijusią su vertinimo procedūrų rezultatais, biudžeto valdymo institucijai;
h)
priima savo Darbo tvarkos taisykles.
7 straipsnis
Vykdomasis direktorius
1. Agentūrai vadovauja jos vykdomasis direktorius, kuris savo pareigas vykdo prižiūrint administracinei valdybai.
2. Administracinė valdyba vykdomąjį direktorių skiria iš Komisijos pasiūlyto ne mažesnio kaip trijų kandidatų sąrašo, sudaryto Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba kituose leidiniuose paskelbus kvietimą teikti kandidatūras ir įvykus atviram konkursui, atsižvelgdama į nuopelnus ir dokumentais patvirtintus administracinius bei vadovavimo gebėjimus, taip pat į reikiamą kompetenciją ir darbo patirtį. Administracinė valdyba priima sprendimą dėl vykdomojo direktoriaus paskyrimo trijų ketvirtadalių narių balsų dauguma.
Administracinė valdyba turi teisę atleisti iš darbo vykdomąjį direktorių ir sprendimą šiuo klausimu ji priima trijų ketvirtadalių narių balsų dauguma.
Vykdomasis direktorius skiriamas penkerių metų kadencijai. Šią kadenciją galima pratęsti vieną kartą penkeriems metams.
3. Europos Parlamentas arba Taryba gali paprašyti vykdomojo direktoriaus pateikti ataskaitą apie jo pareigų vykdymą ir padaryti pareiškimą šiose institucijose.
8 straipsnis
Vykdomojo direktoriaus užduotys
Vykdomasis direktorius:
a)
atsako už atstovavimą Agentūrai, išskyrus pagal II ir III skyrius priimtų veiksmų ir sprendimų atveju, ir jos valdymą;
b)
organizuoja administracinės valdybos darbą. Jis dalyvauja administracinės valdybos darbe neturėdamas balsavimo teisės;
c)
atsako už Agentūros metinės darbo programos įgyvendinimą, prižiūrint administracinei valdybai;
d)
imasi visų reikiamų priemonių, įskaitant vidaus administracinių nurodymų priėmimą ir pranešimų skelbimą, siekdamas užtikrinti, kad Agentūra veiktų pagal šį reglamentą;
e)
sudaro Agentūros pajamų ir išlaidų sąmatas pagal 13 straipsnį ir vykdo biudžetą pagal 14 straipsnį;
f)
kasmet rengia bendros ataskaitos projektą ir jį teikia administracinei valdybai;
g)
užtikrina, kad Agentūra, GSMC veiklos vykdytoja, galėtų vykdyti nurodymus, numatytus Bendruosiuose veiksmuose 2004/552/BUSP;
h)
nustato Agentūros organizacinę struktūrą ir ją teikia tvirtinti administracinei valdybai;
i)
personalo atžvilgiu naudojasi 18 straipsnyje nustatytais įgaliojimais;
j)
administracinei valdybai patvirtinus, gali priimti reikalingas priemones, siekiant valstybėse narėse įsteigti skyrius pagal 4 straipsnį;
k)
užtikrina, kad Saugumo akreditavimo valdybai ir 11 straipsnio 11 dalyje nurodytiems jai pavaldiems organams būtų teikiamos sekretoriato paslaugos ir visi jų tinkamam veikimui reikalingi ištekliai.
II SKYRIUS
SU EUROPOS SĄJUNGOS AR VALSTYBIŲ NARIŲ SAUGUMU SUSIJĘ ASPEKTAI
9 straipsnis
Bendrieji veiksmai
1. Laikantis Reglamento (EB) Nr. 683/2008 13 straipsnio 4 dalies, kai sistemų eksploatavimas gali daryti poveikį Sąjungos ar valstybių narių saugumui, taikomos Bendruosiuose veiksmuose 2004/552/BUSP nustatytos procedūros.
2. Komisija informavimo tikslais praneša Tarybai apie pagal III skyrių priimtus saugumo akreditavimo sprendimus, taip pat apie nustatytą likutinę riziką.
III SKYRIUS
EUROPOS GNSS SISTEMŲ SAUGUMO AKREDITAVIMAS
10 straipsnis
Bendrieji principai
Šiame skyriuje nurodyta saugumo akreditavimo veikla vykdoma laikantis šių principų:
a)
saugumo akreditavimo veikla vykdoma ir sprendimai priimami prisiimant bendrą atsakomybę už Sąjungos ir valstybių narių saugumą;
b)
dedamos pastangos, kad sprendimai būtų priimami bendru sutarimu ir dalyvaujant visoms saugumo klausimais suinteresuotoms šalims;
c)
užduotys vykdomos laikantis atitinkamų Tarybai ir Komisijai taikomų saugumo taisyklių (7);
d)
nuolatiniu stebėsenos procesu turi būti užtikrinta, kad būtų žinoma apie galimą saugumo riziką, apibrėžtos saugumo priemonės sumažinti tokią riziką iki priimtino lygio laikantis pagrindinių principų ir būtiniausių standartų, nustatytų Tarybai ir Komisijai taikomose saugumo taisyklėse, ir kad tos priemonės būtų taikomos laikantis išsamios apsaugos sąvokos. Turi būti periodiškai atliekamas tokių priemonių efektyvumo vertinimas;
e)
saugumo akreditavimo sprendimai, laikantis saugumo akreditavimo strategijoje nustatyto proceso, grindžiami vietos saugumo akreditavimo sprendimais, kuriuos priima valstybių narių atitinkamos nacionalinio saugumo akreditavimo įstaigos;
f)
techninė saugumo akreditavimo veikla pavedama specialistams, turintiems reikiamą kvalifikaciją sudėtingų sistemų akreditavimo srityje ir atitinkamo lygio asmens patikimumo pažymėjimą bei kurie turi dirbti objektyviai;
g)
saugumo akreditavimo sprendimai priimami, nedarant poveikio 3 straipsniui, nepriklausomai nuo Komisijos ir subjektų, atsakingų už programų įgyvendinimą. Todėl Europos GNSS sistemų saugumo akreditavimo įstaiga Agentūroje yra nepriklausomas sprendimus priimantis organas;
h)
saugumo akreditavimo veikla vykdoma Komisijai ir įstaigoms, atsakingoms už saugumo reikalavimų įgyvendinimą, derinant reikalavimą dėl nepriklausomumo su atitinkamo koordinavimo poreikiu.
11 straipsnis
Saugumo akreditavimo valdyba
1. Agentūroje įsteigiama Europos GNSS sistemų saugumo akreditavimo valdyba (toliau - Saugumo akreditavimo valdyba). Europos GNSS sistemų atžvilgiu Saugumo akreditavimo valdyba atlieka saugumo akreditavimo įstaigos užduotis, kaip nurodyta atitinkamose Tarybai ir Komisijai taikomose saugumo taisyklėse.
2. Saugumo akreditavimo valdyba vykdo Agentūrai pavestas užduotis, susijusias su saugumo akreditavimu pagal Reglamento (EB) Nr. 683/2008 16 straipsnio a punkto i papunktį ir priima „sprendimus dėl saugumo akreditavimo“, kaip numatyta šiame straipsnyje, visų pirma, dėl saugumo akreditavimo strategijos patvirtinimo ir palydovų paleidimo, leidimo naudoti įvairias sistemų konfigūracijas ir naudoti sistemas įvairioms paslaugoms išdavimo, leidimo naudoti antžemines stotis, visų pirma trečiosiose valstybėse esančias aptikimo stotis, išdavimo bei leidimo gaminti imtuvus su PRS technologijomis ir jų komponentus išdavimo.
3. Saugumo akreditavimo valdybai vykdant saugumo sistemų akreditavimą nustatoma, ar sistemos atitinka Reglamento (EB) Nr. 683/2008 13 straipsnyje nurodytus saugumo reikalavimus ir atitinkamas Tarybai ir Komisijai taikytinas saugumo taisykles ir reglamentus.
4. Remdamasi 11 dalyje nurodytomis rizikos ataskaitomis, Saugumo akreditavimo valdyba informuoja Komisiją apie rizikos įvertinimą ir teikia Komisijai konsultacijas dėl su likutine rizika susijusių tvarkymo galimybių konkretaus saugumo akreditavimo sprendimo atveju.
5. Komisija nuolat informuoja Saugumo akreditavimo valdybą apie galimų Saugumo akreditavimo valdybos sprendimų poveikį tinkamam programų vykdymui ir su likutine rizika susijusių tvarkymo planų įgyvendinimą. Saugumo akreditavimo valdyba atsižvelgia į visas šias Komisijos pateiktas nuomones.
6. Saugumo akreditavimo valdybos sprendimai adresuojami Komisijai.
7. Saugumo akreditavimo valdybą sudaro po vieną kiekvienos valstybės narės atstovą, vienas Komisijos atstovas ir vienas vyriausiojo įgaliotinio atstovas. EKA atstovas kviečiamas dalyvauti Saugumo akreditavimo valdybos posėdžiuose stebėtojo teisėmis.
8. Saugumo akreditavimo valdyba nustato darbo taisykles ir paskiria pirmininką.
9. Saugumo akreditavimo valdybos pirmininkas atsako už atstovavimą Agentūrai tiek, kiek pagal 8 straipsnį vykdomasis direktorius už tai neatsako.
10. Saugumo akreditavimo valdyba turi galimybę naudotis visais žmogiškaisiais ir materialiniais ištekliais, reikalingais tinkamam administracinės paramos funkcijų vykdymui, ir kurie sudarytų jam sąlygas kartu su 11 dalyje nurodytais organais nepriklausomai atlikti savo užduotis, visų pirma tvarkyti bylas, pradėti įgyvendinti saugumo procedūras ir prižiūrėti jų įgyvendinimą bei vykdyti sistemų saugumo auditą, rengti sprendimus ir organizuoti posėdžius.
11. Saugumo akreditavimo valdyba įsteigia jai pavaldžius specialius organus konkretiems klausimams spręsti, kurie vykdo jos nurodymus. Visų pirma, užtikrinant būtiną veiklos tęstinumą, steigiami:
-
specialistų grupė, kuri atlieka saugumo analizės apžvalgas ir tyrimus, kad parengtų atitinkamas rizikos ataskaitas, padedančias valdybai rengti sprendimus,
-
Kriptografijos platinimo institucija (KPI), kuri padeda Saugumo akreditavimo valdybai, visų pirma nagrinėjant su skrydžio kodais susijusius klausimus.
12. Jei, laikantis šio reglamento 10 straipsnyje nurodytų bendrųjų principų, negalima pasiekti bendro susitarimo, Saugumo akreditavimo valdyba priima sprendimus balsų dauguma, kaip numatyta Europos Sąjungos sutarties 16 straipsnyje ir nedarant poveikio šio reglamento 9 straipsniui. Komisijos atstovas ir vyriausiojo įgaliotinio atstovas nebalsuoja. Saugumo akreditavimo valdybos pirmininkas Saugumo akreditavimo valdybos vardu pasirašo Saugumo akreditavimo valdybos priimtus sprendimus.
13. Komisija nedelsdama informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie priimtų saugumo akreditavimo sprendimų poveikį sklandžiam programų vykdymui. Jei Komisija mano, kad Saugumo akreditavimo valdybos priimtas sprendimas gali turėti didelę įtaką tinkamam programų įgyvendinimui, pavyzdžiui dėl išlaidų ir tvarkaraščio, ji nedelsdama apie tai informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą.
14. Atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos nuomonę, kuri turėtų būti pareikšta per vieną mėnesį, Komisija gali patvirtinti tinkamas priemones laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 683/2008.
15. Administracinė valdyba nuolat informuojama apie Saugumo akreditavimo valdybos darbų eigą.
16. Rengiant Saugumo akreditavimo valdybos darbotvarkę atsižvelgiama į Komisijos GNSS darbo programą.
12 straipsnis
Valstybių narių vaidmuo
Valstybės narės:
a)
perduoda Saugumo akreditavimo valdybai visą informaciją, kurią jos laiko svarbia saugumo akreditavimo tikslais;
b)
leidžia Saugumo akreditavimo valdybos paskirtiems tinkamai įgaliotiems asmenims susipažinti su bet kokia įslaptinta informacija ir patekti į visas jų jurisdikcijai pagal nacionalinius įstatymus bei kitus teisės aktus priskirtas teritorijas arba vietas, susijusias su saugumo sistemomis, nediskriminuodamos dėl pilietybės, įskaitant saugumo audito bei bandymų tikslais, dėl kurių yra priimtas Saugumo akreditavimo valdybos sprendimas;
c)
kiekviena iš jų atsako už prieigos kontrolės šablono, kuriame apibūdinamos arba išvardijamos akredituotinos teritorijos arba vietos, ir dėl kurio valstybės narės ir Saugumo akreditavimo valdyba iš anksto susitaria, taip užtikrindamos, kad visos valstybės narės teiktų tokio paties lygio prieigos kontrolę, parengimą;
d)
vietos lygiu atsako už jų teritorijoje esančių ir į Europos GNSS sistemų saugumo akreditavimo sritį patenkančių vietų saugumo akreditavimą ir praneša apie tai Saugumo akreditavimo valdybai.
IV SKYRIUS
BIUDŽETO IR FINANSINĖS NUOSTATOS
13 straipsnis
Biudžetas
1. Nedarant poveikio kitiems ištekliams ir mokesčiams, kuriuos dar reikia nustatyti, Agentūros pajamos apima į Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą įtrauktą Sąjungos subsidiją, siekiant užtikrinti, kad pajamos ir išlaidos būtų subalansuotos.
2. Agentūros išlaidos apima personalo, administracines ir infrastruktūros išlaidas, veiklos išlaidas ir išlaidas, susijusias su Saugumo akreditavimo valdybos, įskaitant 11 straipsnio 11 dalyje nurodytus organus, veikla bei Agentūros sudarytomis sutartimis ir susitarimais, siekiant jai padėti vykdyti jai pavestas užduotis.
3. Vykdomasis direktorius parengia Agentūros ataskaitos apie pajamų ir išlaidų sąmatos projektą kitiems metams ir jį perduoda administracinei valdybai kartu su etatų plano projektu.
4. Pajamos ir išlaidos turi būti subalansuotos.
5. Kiekvienais metais administracinė valdyba, remdamasi pajamų ir išlaidų ataskaitos projektu, pateikia Agentūrai kitų finansinių metų pajamų ir išlaidų sąmatos ataskaitą.
6. Iki kovo 31 d. administracinė valdyba perduoda šią sąmatos ataskaitą, į kurią įeina etatų plano projektas kartu su laikina darbo programa, Komisijai ir trečiosioms valstybėmis, su kuriomis Sąjunga yra sudariusi susitarimus pagal 23 straipsnį.
7. Sąmatos ataskaitą kartu su Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektu Komisija perduoda Europos Parlamentui ir Tarybai (toliau - biudžeto valdymo institucija).
8. Remdamasi sąmatos ataskaita, Komisija į Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektą įtraukia sąmatas, kurios, jos manymu, reikalingos etatų planui, ir bendrajam biudžetui priskirtą subsidijos dydį, kuriuos ji pateikia biudžeto valdymo institucijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį.
9. Biudžeto valdymo institucija leidžia asignavimus, skirtus Agentūros subsidijai, ir patvirtina Agentūros etatų planą.
10. Biudžetą tvirtina administracinė valdyba. Jis tampa galutinis, galutinai priėmus Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą. Prireikus, jis atitinkamai patikslinamas.
11. Administracinė valdyba kuo greičiau praneša biudžeto valdymo institucijai apie ketinimą įgyvendinti bet kokį projektą, galintį sukelti dideles finansines pasekmes biudžeto finansavimui, ypač apie bet kokius su nuosavybe susijusius projektus, pavyzdžiui, pastatų nuomos ar pirkimo. Apie tai ji praneša Komisijai.
12. Biudžeto valdymo institucijos skyriui pranešus apie ketinimą pateikti nuomonę, jis ją perduoda administracinei valdybai per šešias savaites nuo pranešimo apie projektą dienos.
14 straipsnis
Biudžeto vykdymas ir kontrolė
1. Agentūros biudžetą vykdo vykdomasis direktorius.
2. Ne vėliau kaip kovo 1 d. pasibaigus kiekvieniems finansiniams metams, Agentūros apskaitos pareigūnas Komisijos apskaitos pareigūnui perduoda preliminarias finansines ataskaitas kartu su ataskaita apie tų finansinių metų biudžeto ir finansų valdymą. Komisijos apskaitos pareigūnas konsoliduoja institucijų ir decentralizuotų įstaigų preliminarias finansines ataskaitas pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 128 straipsnį.
3. Ne vėliau kaip kovo 31 d. pasibaigus kiekvieniems finansiniams metams, Komisijos apskaitos pareigūnas Audito Rūmams perduoda Agentūros preliminarias finansines ataskaitas kartu su ataskaita apie tų finansinių metų biudžeto ir finansų valdymą. Ataskaita taip pat perduodama Europos Parlamentui ir Tarybai.
4. Gavęs Audito Rūmų pastabas dėl Agentūros preliminarių ataskaitų pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 129 straipsnį, direktorius, prisiimdamas atsakomybę, parengia Agentūros galutines finansines ataskaitas ir jas pateikia administracinei valdybai nuomonei pareikšti.
5. Administracinė valdyba pateikia nuomonę dėl Agentūros galutinių finansinių ataskaitų.
6. Ne vėliau kaip liepos 1 d. pasibaigus kiekvieniems finansiniams metams, vykdomasis direktorius galutines finansines ataskaitas perduoda Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams kartu su administracinės valdybos nuomone.
7. Galutinės finansinės ataskaitos yra paskelbiamos.
8. Atsakymą į Audito Rūmų pastabas vykdomasis direktorius Audito Rūmams išsiunčia ne vėliau kaip rugsėjo 30 d. Šį atsakymą jis išsiunčia ir administracinei valdybai.
9. Vykdomasis direktorius Europos Parlamento prašymu pateikia jam visą informaciją, kurios reikia sklandžiai sprendimo dėl atitinkamų finansinių metų biudžeto įvykdymo priėmimo procedūrai, kaip nustatyta Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 146 straipsnio 3 dalyje.
10. Europos Parlamentas, remdamasis Tarybos kvalifikuota balsų dauguma priimta rekomendacija, anksčiau nei n + 2 metų balandžio 30 d. patvirtina, kad vykdomasis direktorius įvykdė n metų biudžetą.
15 straipsnis
Finansinės nuostatos
Agentūrai taikomas finansines taisykles, pasikonsultavus su Komisija, priima administracinė valdyba. Jos negali nukrypti nuo 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (8), išskyrus atvejus, kai tokio nukrypimo konkrečiai reikia Agentūros veikimui, ir gavus Komisijos išankstinį sutikimą.
V SKYRIUS
ĮVAIRIOS NUOSTATOS
16 straipsnis
Kovos su sukčiavimu priemonės
1. Siekiant kovoti su sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla, be apribojimų taikomos 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (9) nuostatos.
2. Agentūra prisijungia prie 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Bendrijų Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų (10) ir nedelsdama parengia tinkamas nuostatas, taikomas visiems Agentūros darbuotojams.
3. Sprendimuose dėl finansavimo ir su jais susijusiuose įgyvendinimo susitarimuose bei dokumentuose aiškiai nurodoma, kad Audito Rūmai ir OLAF, prireikus, gali atlikti Agentūros lėšų gavėjų ir už lėšų skyrimą atsakingų atstovų patikrinimus vietoje.
17 straipsnis
Privilegijos ir imunitetai
Agentūrai taikomas Protokolas dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų.
18 straipsnis
Personalas
1. Agentūros personalui taikomi Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatai, Kitų Europos Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygos ir Europos Sąjungos institucijų bendrai priimtos taisyklės dėl tų tarnybos nuostatų bei įdarbinimo sąlygų taikymo. Administracinė valdyba, Komisijai pritarus, priima reikalingas išsamias jų taikymo taisykles.
2. Nedarant poveikio 8 straipsniui, savo personalo atžvilgiu Agentūra naudojasi įgaliojimais, kurie Paskyrimų tarnybai suteikiami pagal Pareigūnų tarnybos nuostatus ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygas.
3. Agentūros personalą sudaro Agentūros įdarbinti jos užduotims vykdyti reikalingi tarnautojai, tačiau jo nariais gali būti ir Komisijos ar valstybių narių paskirti arba deleguoti nenuolatiniai pareigūnai, turintys atitinkamo lygio asmens patikimumo pažymėjimą.
4. 1 ir 3 dalių nuostatos taip pat taikomos GSMC personalui.
19 straipsnis
Atsakomybė
1. Agentūros sutartinę atsakomybę reglamentuoja atitinkamai sutarčiai taikoma teisė. Teisingumo Teismo jurisdikcijai priskiriama priimti sprendimus pagal bet kurią Agentūros sutartyje esančią arbitražinę išlygą.
2. Deliktinės atsakomybės atveju Agentūra pagal bendrus valstybių narių įstatymams būdingus principus atlygina bet kokią žalą, kurią, eidami savo pareigas, padaro jos tarnybos ar jų tarnautojai.
3. Teisingumo Teismo jurisdikcijai priskiriama nagrinėti bet kurį su 2 dalyje numatytu žalos atlyginimu susijusį ginčą.
4. Individualią Agentūros pareigūnų atsakomybę jos atžvilgiu reglamentuoja nuostatos, numatytos jiems taikomuose Pareigūnų tarnybos nuostatuose arba įdarbinimo sąlygose.
20 straipsnis
Kalbos
1. Agentūrai taikomos 1958 m. balandžio 15 d. Reglamento Nr. 1, nustatančio kalbas, kurios turi būti vartojamos Europos ekonominėje bendrijoje (11), nuostatos.
2. Agentūros veiklai reikalingas vertimo paslaugas teikia Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras.
21 straipsnis
Galimybė susipažinti su dokumentais ir asmeninio pobūdžio duomenų apsauga
1. Agentūros saugomiems dokumentams taikomas 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (12).
2. Administracinė valdyba priima Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 įgyvendinimo priemones per šešis mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.
3. Dėl Agentūros priimtų sprendimų pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 8 straipsnį gali būti pateiktas skundas ombudsmenui arba pareikštas ieškinys Europos Sąjungos Teisingumo Teisme atitinkamai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 228 ir 263 straipsnius.
4. Tvarkant su asmenimis susijusius duomenis, Agentūrai taikomos 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (13) nuostatos.
22 straipsnis
Saugumo taisyklės
Agentūra taiko Komisijos sprendime 2001/844/EB, EAPB, Euratomas numatytus saugumo principus. Tie principai, inter alia, apima nuostatas dėl keitimosi įslaptinta informacija, jos tvarkymo ir saugojimo.
23 straipsnis
Trečiųjų valstybių dalyvavimas
1. Agentūros veikloje gali dalyvauti trečiosios valstybės, kurios tuo tikslu yra sudariusios susitarimus su Europos Sąjunga.
2. Remiantis atitinkamomis tokių susitarimų nuostatomis, parengiamos nuostatos, kuriomis konkrečiai įvardijamas tų valstybių dalyvavimo Agentūros darbe pobūdis, mastas ir būdas, įskaitant su dalyvavimu Agentūros vykdomose iniciatyvose, finansiniais įnašais ir personalu susijusias nuostatas.
VI SKYRIUS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
24 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 683/2008 pakeitimas
Visame Reglamento (EB) Nr. 683/2008 tekste žodžiai „Europos GNSS priežiūros institucija“ ir „Institucija“ atitinkamai pakeičiami žodžiais „Europos GNSS agentūra“ ir „Agentūra“.
25 straipsnis
Patvirtintų priemonių panaikinimas ir galiojimas
Reglamentas (EB) Nr. 1321/2004 panaikinamas. Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą. Visos priemonės, priimtos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1321/2004, lieka galioti.
26 straipsnis
Vertinimas
Ne vėliau kaip 2012 m. Komisija atlieka šio reglamento vertinimą, ypatingą dėmesį skirdama 2 straipsnyje nurodytoms agentūros užduotims, ir, prireikus, pateikia pasiūlymų.
27 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Strasbūre 2010 m. rugsėjo 22 d.