PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1034/2011
ze dne 17. října 2011
o dohledu nad provozní bezpečností uspořádání letového provozu (ATM) a letových navigačních služeb a o změně nařízení (EU) č. 691/2010
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (nařízení o poskytování služeb) (1), a zejména na článek 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 ze dne 10. března 2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném prostoru) (2), a zejména na článek 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 ze dne 20. února 2008 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví, kterým se ruší směrnice Rady 91/670/EHS, nařízení (ES) č. 1592/2002 a směrnice 2004/36/ES (3), a zejména na článek 8b uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle nařízení (ES) č. 216/2008 má Komise za pomoci Evropské agentury pro bezpečnost letectví (dále jen „agentura“) přijmout příslušná prováděcí pravidla, která stanoví řadu předpisů o provozní bezpečnosti týkajících se zavedení efektivní funkce dohledu nad bezpečností uspořádání letového provozu (ATM). Podle článku 8b nařízení č. 216/2008 mají být tato prováděcí pravidla vytvořena na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (4). Toto nařízení vychází z nařízení Komise (ES) č. 1315/2007 ze dne 8. listopadu 2007 o dohledu nad bezpečností řízení letového provozu a změně nařízení (ES) č. 2096/2005 (5).
(2)
Je potřeba přesněji vymezit úlohu a funkce příslušných úřadů na základě ustanovení nařízení (ES) č. 216/2008, nařízení (ES) č. 549/2004, nařízení (ES) č. 550/2004 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 ze dne 10. března 2004 o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu (nařízení o interoperabilitě) (6). Tato nařízení zahrnují požadavky týkající se provozní bezpečnosti letových navigačních služeb. Zatímco poskytovatelé nesou odpovědnost za bezpečné poskytování letových navigačních služeb, členské státy by prostřednictvím příslušných úřadů měly zajistit účinný dohled.
(3)
Toto nařízení by se nemělo vztahovat na vojenské činnosti a výcvik, jak je stanoveno v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 a čl. 1 odst. 2 písm. c) nařízení (ES) č. 216/2008.
(4)
Příslušné úřady by měly v souladu s tímto nařízením provádět regulační audity a hodnocení provozní bezpečnosti, které jsou součástí řádných inspekcí a hodnocení stanovených v nařízení (ES) č. 216/2008 a nařízení (ES) č. 550/2004.
(5)
Příslušné úřady by měly zvážit využití přístupu dohledu nad provozní bezpečností uplatněného v tomto nařízení i v jiných oblastech dohledu za účelem poskytnutí účinného a jednotného dozoru.
(6)
Funkční systémy, které umožňují uspořádání letového provozu, jsou využívány v rámci všech letových navigačních služeb i při uspořádání toku letového provozu (ATFM) a uspořádání vzdušného prostoru (ASM). Proto by jakékoli změny těchto funkčních systémů měly podléhat dohledu nad provozní bezpečností.
(7)
Příslušné úřady by měly přijmout veškerá nezbytná opatření v případě, že systém či část systému nesplňuje příslušné požadavky. V této souvislosti, a zejména v případě, kdy má být vydán příkaz k zajištění provozní bezpečnosti, by měl příslušný úřad zvážit vydání pokynů oznámeným subjektům, které se podílejí na vydávání prohlášení podle článku 5 nebo článku 6 nařízení (ES) č. 552/2004, aby vedly konkrétní šetření s ohledem na daný technický systém.
(8)
Každoroční podávání zpráv o dohledu nad provozní bezpečností příslušnými úřady by mělo přispět k transparentnosti a posílení účasti na dohledu nad provozní bezpečností. Tyto zprávy by měly být určeny Komisi, agentuře a členským státům, které tyto příslušné úřady jmenují či ustanoví. Dále by měly být tyto výroční zprávy o dohledu nad provozní bezpečností využívány v rámci regionální spolupráce, při standardizačních kontrolách podle nařízení (ES) č. 216/2008 a při mezinárodním monitorování dohledu nad provozní bezpečností. Do zpráv o příslušných opatřeních by měly být zahrnuty informace týkající se monitorování výkonnosti v oblasti provozní bezpečnosti, dodržování platných předpisů o provozní bezpečnosti organizacemi, nad nimiž je prováděn dohled, programu regulatorních auditů provozní bezpečnosti, hodnocení argumentů provozní bezpečnosti, změn funkčních systémů zaváděných organizacemi v souladu s postupy schválenými příslušným úřadem a příkazů k zajištění provozní bezpečnosti vydaných tímto úřadem.
(9)
Podle čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 216/2008 a čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 550/2004 by příslušné úřady měly navázat úzkou spolupráci, aby zajistily přiměřený dozor nad poskytovateli letových navigačních služeb, kteří poskytují služby v rámci vzdušného prostoru spadajícího pod pravomoc jiného členského státu než členského státu, který vydal osvědčení. Podle článku 15 nařízení (ES) č. 216/2008 by si příslušné úřady měly vyměňovat zejména vhodné informace o dohledu nad provozní bezpečností, pokud jde o jednotlivé organizace.
(10)
Agentura by měla dále vyhodnotit ustanovení tohoto nařízení, a to zejména ustanovení týkající se dohledu nad změnami v provozní bezpečnosti, a vydat stanovisko s ohledem na přizpůsobení takovýchto změn celkovému systémovému přístupu se zřetelem k začlenění těchto ustanovení do budoucí společné regulační struktury v oblasti provozní bezpečnosti civilního letectví a ke zkušenostem zúčastněných stran a příslušných úřadů. Cílem tohoto stanoviska agentury by mělo být také usnadnění provádění státního programu provozní bezpečnosti Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) v rámci Unie a jako součást tohoto celkového systémového přístupu.
(11)
Bezpečné provádění některých funkcí sítě zřízených podle nařízení (ES) č. 551/2004 vyžaduje, aby subjekt, který se na nich podílí, podléhal určitým požadavkům na provozní bezpečnost. Tyto požadavky, jejichž cílem je zajistit, aby takový subjekt nebo organizace pracovaly bezpečným způsobem, jsou stanoveny v Komise (EU) č. 677/2011 ze dne 7. července 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM) a kterým se mění nařízení (EU) č. 691/2010 (7). Jedná se o organizační požadavky na provozní bezpečnost, které se velmi podobají obecným požadavkům stanoveným v prováděcím nařízení Komise (EU) č. 1035/2011 (8), avšak které jsou přizpůsobeny odpovědnosti v oblasti provozní bezpečnosti funkcí sítě. S cílem podpořit celkový systémový přístup k regulaci provozní bezpečnosti v oblasti civilního letectví je třeba, aby provádění těchto požadavků podléhalo dohledu, stejně jako podléhají dohledu poskytovatelé letových navigačních služeb.
(12)
Skupina na vysoké úrovni pro budoucí regulační rámec evropské letecké dopravy zdůraznila ve svém doporučení z července 2007 potřebu oddělit regulační dohled od poskytování služeb nebo funkcí. V souladu s touto zásadou stanoví článek 6 nařízení (ES) č. 551/2004, že subjekt jmenovaný vykonáváním funkcí sítě musí podléhat příslušným opatřením zajišťujícím dohled. Vzhledem k tomu, že agentura již vykonává funkci nezávislý dohled nad provozní bezpečností celoevropských poskytovatelů ATM/ANS v souladu s článkem 22a nařízení (ES) č. 216/2008, bylo by plně v souladu s evropskou politikou provozní bezpečnosti letectví, kdyby jí byla svěřena podpora Komise při výkonu stejných úkolů týkajících se evropských funkcí sítě.
(13)
Nařízení (ES) č. 1315/2007 by proto mělo být zrušeno.
(14)
Nařízení Komise (EU) č. 691/2010 ze dne 29. července 2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005 (9), by mělo být změněno s cílem přizpůsobit je tomuto nařízení.
(15)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se stanoví požadavky vztahující se na výkon funkce dohledu nad provozní bezpečností příslušnými úřady, pokud jde o letové navigační služby, uspořádání toku letového provozu (ATFM) a uspořádání vzdušného prostoru (ASM) pro všeobecný letový provoz a další funkce sítě.
2. Toto nařízení se vztahuje na činnosti příslušných úřadů a kvalifikovaných subjektů, které jednají jejich jménem, pokud jde o dohled nad provozní bezpečností letových navigačních služeb, ATFM, ASM a dalších funkcí sítě.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004 a v článku 3 nařízení (ES) č. 216/2008. Definice „osvědčení“ v čl. 2 bodu 15 nařízení (ES) č. 549/2004 se však nepoužije.
Rovněž se použijí tyto definice:
1)
„nápravným opatřením“ se rozumí opatření k odstranění příčiny zjištěné neshody;
2)
„funkčním systémem“ se rozumí kombinace systémů, postupů a lidských zdrojů uspořádaných tak, aby vykonávaly v rámci ATM určitou funkci;
3)
„manažerem struktury vzdušného prostoru“ se rozumí nezávislý a odborně příslušný subjekt pověřený podle čl. 6 odst. 2 nebo odst. 6 nařízení (ES) č. 551/2004 za účelem plnění povinností stanovených v uvedeném článku a v tomto nařízení;
4)
„funkcemi sítě“ se rozumí zvláštní funkce uvedené v článku 6 nařízení (ES) č. 551/2004;
5)
„organizací“ se rozumí buď poskytovatel letových navigačních služeb, nebo subjekt poskytující ATFM či ASM nebo další funkce sítě;
6)
„procesem“ se rozumí soubor vzájemně souvisejících nebo vzájemně působících činností, které přeměňují vstupy na výstupy;
7)
„argumentem provozní bezpečnosti“ se rozumí prokázání a důkaz, že navrhovaná změna funkčního systému může být zavedena na základě cílů nebo norem stanovených stávajícím regulativním rámcem v souladu s regulatorními požadavky na provozní bezpečnost;
8)
„příkazem k zajištění provozní bezpečnosti“ se rozumí dokument vydaný či přijatý příslušným úřadem, kterým se nařizuje provést ve funkčním systému opatření k obnovení provozní bezpečnosti v případě, že se prokáže, že by jinak mohla být snížena provozní bezpečnost letectví;
9)
„cílem provozní bezpečnosti“ se rozumí kvalitativní nebo kvantitativní údaj, který stanovuje nejvyšší frekvenci nebo pravděpodobnost, s níž lze očekávat výskyt rizika;
10)
„regulatorním auditem provozní bezpečnosti“ se rozumí systematické a nezávislé zkoumání prováděné příslušným úřadem nebo z jeho pověření, aby se určilo, zda celá opatření nebo jejich části související s provozní bezpečností, pokud jde o procesy a jejich výsledky, výrobky či služby, splňují požadavky na opatření související s provozní bezpečností a zda jsou účinně zaváděna a jsou vhodná k dosažení očekávaných výsledků;
11)
„regulatorními požadavky na provozní bezpečnost“ se rozumí požadavky stanovené Evropskou unií nebo vnitrostátními předpisy pro poskytování letových navigačních služeb nebo funkcí ATFM a ASM nebo jiných funkcí sítě, pokud jde o technickou a provozní způsobilost a vhodnost poskytovat tyto služby a funkce, řízení jejich provozní bezpečnosti, ale i systémy, jejich části a postupy s nimi spojené;
12)
„požadavkem na provozní bezpečnost“ se rozumí prostředek pro omezení rizik, určený strategií omezování rizik, který dosahuje určitého cíle provozní bezpečnosti, včetně požadavků organizačních, provozních, procedurálních, funkčních, výkonnostních a požadavků na vzájemnou operační součinnost (interoperabilitu) nebo parametrů prostředí;
13)
„ověřováním“ se rozumí potvrzení prostřednictvím předložení objektivních důkazů, že specifikované požadavky byly splněny;
14)
„celoevropskými ATM/ANS“ se rozumí činnost, která je navržena a zřízena pro uživatele ve většině členských států nebo ve všech členských státech a která může rovněž překračovat vzdušný prostor území, na které se vztahuje Smlouva.
Článek 3
Příslušné úřady pro dohled
Pro účely tohoto nařízení, a aniž je dotčeno vzájemné uznávání osvědčení poskytovatele letových navigačních služeb podle čl. 7 odst. 8 nařízení (ES) č. 550/2004 a článek 11 nařízení (ES) č. 216/2008, se příslušnými úřady pro dohled rozumí:
a)
v případě organizací, jejichž hlavní místo činnosti a případně též sídlo se nachází v členském státě, na jehož území poskytují letové navigační služby, vnitrostátní dozorový orgán jmenovaný nebo zřízený tímto členským státem;
b)
v případě organizací, u kterých byla odpovědnost za dohled nad provozní bezpečností podle dohod uzavřených mezi členskými státy v souladu s článkem 2 nařízení (ES) č. 550/2004 udělena odlišně od písmene a), příslušné úřady jmenované podle těchto dohod, přičemž tyto dohody musí být v souladu s požadavky čl. 2 odst. 3 až 6 nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
v případě organizací poskytujících ATM či letové navigační služby ve vzdušném prostoru území, na něž se vztahuje Smlouva a jejichž hlavní místo činnosti a případně též sídlo se nachází mimo území podléhajícího ustanovením Smlouvy, Evropská agentura pro bezpečnost letectví (dále jen „agentura“);
d)
v případě organizací poskytujících celoevropské ATM/ANS a v případě veškerých ostatních funkcí sítě ve vzdušném prostoru území, na které se vztahuje Smlouva, agentura.
Článek 4
Funkce dohledu nad provozní bezpečností
1. Příslušné úřady vykonávají dohled nad provozní bezpečností jako součást dozoru nad plněním požadavků platných pro letové navigační služby i pro ATFM, ASM a další funkce sítě za účelem sledování bezpečného poskytování těchto činností a ověření, zda jsou dodržovány příslušné regulatorní požadavky na provozní bezpečnost a všechna opatření k jejich zavedení.
2. Při uzavírání dohody o dozoru nad organizacemi působícími ve funkčních blocích vzdušného prostoru, které zahrnují vzdušný prostor, jenž spadá do pravomoci více než jednoho členského státu, nebo v případě přeshraničního poskytování služeb dotyčné členské státy určí a udělí odpovědnost za dohled nad provozní bezpečností, aby bylo zajištěno, že:
a)
je jednoznačně stanovena odpovědnost za splnění každého ustanovení tohoto nařízení;
b)
členské státy mají přehled o mechanismech výkonu dohledu nad provozní bezpečností a o jejich výsledcích;
c)
je zajištěna výměna příslušných informací mezi úřadem/úřady pro dohled a úřadem pro vydávání osvědčení.
Členské státy pravidelně přezkoumávají dohodu a její praktické provádění, a to zejména s ohledem na dosahovanou výkonnost v oblasti provozní bezpečnosti.
3. Při uzavírání dohod o dozoru nad organizacemi působícími ve funkčních blocích vzdušného prostoru nebo v přeshraničních činnostech, ve kterých je agentura příslušným úřadem pro alespoň jednu z organizací v souladu s čl. 3 písm. b), dotčené členské státy spolupracují s agenturou, aby se zajistilo splnění odst. 2 písm. a), b) a c).
Článek 5
Sledování výkonnosti v oblasti provozní bezpečnosti
1. Příslušné úřady pravidelně sledují a hodnotí dosahované úrovně provozní bezpečnosti, aby zjistily, zda splňují regulatorní požadavky na provozní bezpečnost platné pro bloky vzdušného prostoru, které spadají do jejich pravomoci.
2. Příslušné úřady využijí výsledků sledování provozní bezpečnosti zejména pro určování oblastí, ve kterých je nezbytnou prioritou ověřování dodržování regulatorních požadavků na provozní bezpečnost.
Článek 6
Ověřování dodržování regulatorních požadavků na provozní bezpečnost
1. Příslušné úřady stanoví proces s cílem ověřit:
a)
dodržování příslušných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost před vydáním či obnovením platnosti osvědčení nezbytného pro poskytování letových navigačních služeb, včetně podmínek souvisejících s provozní bezpečností, které jsou s ním spojeny;
b)
plnění veškerých povinností souvisejících s provozní bezpečností uvedených v ustanovujícím aktu vydaném v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
trvalé dodržování příslušných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost organizacemi;
d)
provádění cílů provozní bezpečnosti, požadavků na provozní bezpečnost a dalších podmínek souvisejících s provozní bezpečností uvedených v:
i)
prohlášeních o ověřování systémů, včetně všech příslušných prohlášení o shodě či vhodnosti pro použití částí systémů, vydaných v souladu s nařízením (ES) č. 552/2004,
ii)
postupech pro posouzení a omezování rizik stanovených na základě regulatorních požadavků na provozní bezpečnost platných pro letové navigační služby, ATFM, ASM a manažera struktury vzdušného prostoru;
e)
provádění příkazů k zajištění provozní bezpečnosti.
2. Proces uvedený v odstavci 1:
a)
je založen na dokumentovaných postupech;
b)
je podložen dokumentací zvláště určenou jako návod pro personál provádějící dohled nad provozní bezpečností se zřetelem k výkonu jeho funkce;
c)
poskytuje dotyčné organizaci informace o výsledcích činností dohledu nad provozní bezpečností;
d)
je založen na regulatorních auditech provozní bezpečnosti a hodnoceních prováděných v souladu s články 7, 9 a 10;
e)
poskytuje příslušným úřadům důkazy potřebné pro další postup, včetně opatření stanovených v článku 9 nařízení (ES) č. 549/2004, v čl. 7 odst. 7 nařízení (ES) č. 550/2004 a v článcích 10, 25 a 68 nařízení (ES) č. 216/2008, v situacích, kdy regulatorní požadavky na provozní bezpečnost nejsou dodržovány.
Článek 7
Regulatorní audity provozní bezpečnosti
1. Příslušné úřady nebo kvalifikované subjekty pověřené těmito úřady provádí regulatorní audity provozní bezpečnosti.
2. Regulatorní audity provozní bezpečnosti uvedené v odstavci 1:
a)
poskytují příslušným úřadům důkazy o dodržování příslušných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost a opatření k provádění tím, že zhodnotí potřebu zlepšení nebo nápravného opatření;
b)
jsou nezávislé na činnostech vnitřního auditu prováděných dotyčnou organizací jako součást jejích systémů řízení provozní bezpečnosti nebo kvality;
c)
jsou prováděny auditory oprávněnými v souladu s požadavky uvedenými v článku 12;
d)
vztahují se na opatření k provádění jako celek nebo na jejich části a na procesy, výrobky či služby;
e)
určují, zda:
i)
opatření k provádění jsou v souladu s regulatorními požadavky na provozní bezpečnost,
ii)
provedené činnosti jsou v souladu s opatřeními k provádění,
iii)
výsledky uskutečněných činností se shodují s výsledky očekávanými na základě opatření k provádění;
f)
vedou k nápravě jakýchkoli zjištěných neshod v souladu s článkem 8.
3. Příslušné úřady v rámci programu inspekcí stanoveného v článku 8 prováděcího nařízení (EU) č. 1035/2011 sestaví a minimálně jednou za rok aktualizují program regulatorních auditů provozní bezpečnosti tak, aby:
a)
se tento program vztahoval na všechny oblasti, které se mohou týkat provozní bezpečnosti, se zaměřením na oblasti, ve kterých byly zjištěny problémy;
b)
se tento program týkal všech organizací, služeb a funkcí sítě působících pod dohledem příslušných úřadů;
c)
se zajistilo provádění auditů způsobem odpovídajícím úrovni rizika, které je spojeno s činnostmi organizací;
d)
se zajistilo provádění dostatečného počtu auditů po dobu dvou let k ověření dodržování příslušných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost všemi organizacemi ve všech relevantních oblastech funkčního systému;
e)
se zajistila následná činnost provedení nápravných opatření.
4. Příslušné úřady mohou podle potřeby rozhodnout o změně rozsahu naplánovaných auditů a o provedení dalších auditů.
5. Příslušné úřady rozhodnou o tom, která opatření, prvky, služby, funkce, výrobky, fyzická místa a činnosti mají být předmětem auditu v určeném časovém rámci.
6. Pozorování z auditů a zjištěné neshody se dokumentují. Zjištěné neshody jsou podloženy důkazy a identifikovány z hlediska příslušných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost a souvisejících opatření k provádění, vůči nimž byl audit proveden.
7. Vyhotoví se zpráva z auditu, včetně podrobností o nesouladu.
Článek 8
Nápravná opatření
1. Příslušné úřady informují o zjištěních z auditu auditované organizace a zároveň vyžádají nápravná opatření k vyřešení zjištěných neshod, aniž je dotčeno jakékoli další opatření vyžadované platnými regulatorními požadavky na provozní bezpečnost.
2. Auditované organizace určí nápravná opatření, jež uznají za vhodná pro odstranění nesouladu, a časový rámec pro jejich realizaci.
3. Příslušné úřady posoudí nápravná opatření a způsob realizace stanovený auditovanými organizacemi a schválí je, pokud závěrem posouzení je, že jsou vhodná k odstranění nesouladu.
4. Auditované organizace zahájí nápravná opatření schválená příslušnými úřady. Tato nápravná opatření a následný proces se ukončí ve lhůtě schválené příslušnými úřady.
Článek 9
Dohled nad provozní bezpečností změn funkčních systémů
1. Při rozhodování o zavádění změn svých funkčních systémů týkajících se provozní bezpečnosti využívají organizace pouze postupů schválených dotčeným příslušným úřadem. V případě poskytovatelů letových provozních služeb a poskytovatelů komunikačních, navigačních nebo přehledových služeb dotčený příslušný úřad schválí tyto postupy v rámci prováděcího nařízení (EU) č. 1035/2011.
2. Organizace uvědomí dotčený příslušný úřad o všech plánovaných změnách týkajících se provozní bezpečnosti. Příslušné úřady pro tyto účely zavedou vhodné správní postupy v souladu s vnitrostátním právem.
3. Pokud se nepoužije článek 10, mohou organizace zavést oznámené změny na základě postupů stanovených v odstavci 1 tohoto článku.
Článek 10
Postupy hodnocení navrhovaných změn
1. Příslušné úřady hodnotí argumenty provozní bezpečnosti spojené s novými funkčními systémy nebo změnami stávajících funkčních systémů navrhovanými organizací, pokud:
a)
je při posuzování závažnosti prováděném v souladu s bodem 3.2.4 přílohy II prováděcího nařízení (EU) č. 1035/2011 stanovena kategorie závažnosti 1 nebo kategorie závažnosti 2, pokud jde o možné následky zjištěných nebezpečí, nebo
b)
zavedení těchto změn vyžaduje nové letecké normy.
Pokud příslušný úřady stanoví, že je třeba provést hodnocení v jiných situacích než těch, které jsou uvedeny v písmenech a) a b), oznámí organizaci, že provedou hodnocení provozní bezpečnosti oznámené změny.
2. Hodnocení se provádí způsobem odpovídajícím úrovni rizika, které představuje nový funkční systém nebo navrhované změny stávajících funkčních systémů.
Hodnocení:
a)
se provedou s použitím dokumentovaných postupů;
b)
jsou podložena dokumentací zvláště určenou jako návod pro personál provádějící dohled nad provozní bezpečností se zřetelem k výkonu jeho funkce;
c)
zváží cíle provozní bezpečnosti, požadavky na provozní bezpečnost a další podmínky provozní bezpečnosti související se zvažovanou změnou, které byly stanoveny v:
i)
prohlášeních o ověřování systémů uvedených v článku 6 nařízení (ES) č. 552/2004,
ii)
prohlášeních o shodě nebo vhodnosti pro použití částí systémů uvedených v článku 5 nařízení (ES) č. 552/2004 nebo
iii)
dokumentaci posouzení a omezování rizik, jež byla vyhotovena na základě platných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost;
d)
případně stanoví další podmínky provozní bezpečnosti související se zaváděním změny;
e)
posoudí přijatelnost předložených argumentů provozní bezpečnosti, přičemž se zohlední:
i)
identifikace nebezpečí,
ii)
důslednost v přiřazování kategorií závažnosti,
iii)
platnost cílů provozní bezpečnosti,
iv)
platnost, účinnost a proveditelnost požadavků na provozní bezpečnost a ostatních určených podmínek provozní bezpečnosti,
v)
důkaz o tom, že cíle provozní bezpečnosti, bezpečnostní požadavky na provozní bezpečnost a ostatní podmínky provozní bezpečnosti jsou soustavně plněny,
vi)
důkaz o tom, že proces použitý k vytvoření argumentů bezpečnosti splňuje regulatorní požadavky na provozní bezpečnost;
f)
ověří postupy používané organizacemi k vytvoření argumentů provozní bezpečnosti v souvislosti se zaváděním nového funkčního systému či zvažovanými změnami stávajících funkčních systémů;
g)
zjistí, zda je nezbytné ověřit soustavné dodržování předpisů;
h)
zahrnují veškerou nezbytnou součinnost s úřady odpovědnými za dohled nad provozní bezpečností letové způsobilosti a letového provozu;
i)
obsahují oznámení o schválení zvažovaných změn s případnými podmínkami, či o jejich neschválení podložené odůvodněním.
3. Zavedení změn, které jsou předmětem daného hodnocení, do praxe musí být schváleno příslušnými úřady.
Článek 11
Kvalifikované subjekty
1. V případě, že se příslušný úřad rozhodne přenést na kvalifikovaný subjekt pravomoc k provádění regulatorních auditů provozní bezpečnosti či hodnocení v souladu s tímto nařízením, zajistí, aby kritéria používaná pro výběr subjektu ze subjektů kvalifikovaných podle článku 3 nařízení (ES) č. 550/2004 a článku 13 nařízení (ES) č. 216/2008 zahrnovala následující skutečnosti:
a)
kvalifikovaný subjekt má předchozí zkušenost s hodnocením provozní bezpečnosti u subjektů v letectví;
b)
kvalifikovaný subjekt se zároveň neúčastní vnitřních činností v systémech řízení provozní bezpečnosti nebo kvality dotyčné organizace;
c)
veškerý personál, který se účastní provádění regulatorních auditů provozní bezpečnosti či hodnocení, je dostatečně vyškolen a kvalifikován a splňuje kvalifikační kritéria stanovená v čl. 12 odst. 3 tohoto nařízení.
2. Kvalifikovaný subjekt vyjádří souhlas s tím, že může být předmětem auditu prováděného příslušným úřadem nebo jakoukoliv organizací tímto úřadem pověřenou.
3. Příslušné úřady vedou záznam o kvalifikovaných subjektech pověřených tím, aby jejich jménem prováděly regulatorní audity provozní bezpečnosti či hodnocení. V těchto záznamech je dokumentováno plnění požadavků uvedených v odstavci 1.
Článek 12
Způsobilost pro vykonávání dohledu nad provozní bezpečností
1. Členské státy a Komise zajistí, aby příslušné úřady měly způsobilost nezbytnou k zajištění dohledu nad provozní bezpečností nad organizacemi působícími pod jejich dohledem, včetně dostatečných finančních zdrojů pro provedení opatření stanovených v tomto nařízení.
2. Příslušné úřady vyhotoví a každé dva roky aktualizují posouzení lidských zdrojů potřebných pro výkon funkcí dohledu nad provozní bezpečností, založené na analýze procesů požadovaných tímto nařízením a jejich uplatňování.
3. Příslušné úřady zajistí, aby všechny osoby, které se podílejí na činnostech dohledu nad provozní bezpečností, byly způsobilé vykonávat požadovanou funkci. V tomto ohledu příslušné úřady:
a)
definují a dokumentují vzdělání, výcvik, technické a provozní znalosti, zkušenosti a kvalifikace týkající se povinností v každé funkci účastnící se dohledu nad provozní bezpečností v rámci jejich struktury;
b)
zajistí zvláštní školení pro osoby, které se podílejí na činnostech spočívajících v zajišťování dohledu nad provozní bezpečností v rámci jejich struktury;
c)
zajistí, aby personál určený k provádění regulatorních auditů provozní bezpečnosti, včetně auditujícího personálu z kvalifikovaných subjektů, splňoval specifická kvalifikační kritéria definovaná příslušným úřadem. Tato kritéria musí zahrnovat:
i)
znalosti a pochopení požadavků souvisejících s letovými navigačními službami, ATFM, ASM a dalšími funkcemi sítě, vůči nimž mohou být provedeny,
ii)
používání metod hodnocení,
iii)
schopnosti vyžadované pro vedení auditu,
iv)
prokázání způsobilosti auditorů hodnocením nebo jiným přijatelným způsobem.
Článek 13
Příkazy k zajištění provozní bezpečnosti
1. Příslušné úřady vydají příkaz k zajištění provozní bezpečnosti, pokud ve funkčním systému zjistily nebezpečný stav, jenž vyžaduje okamžité přijetí opatření.
2. Příkazy k zajištění provozní bezpečnosti jsou předán dotčeným organizacím a obsahují přinejmenším tyto informace:
a)
identifikaci nebezpečného stavu;
b)
identifikaci dotčeného funkčního systému;
c)
požadovaná opatření a jejich zdůvodnění;
d)
termín, dokdy mají požadovaná opatření zajistit soulad s daným příkazem k zajištění provozní bezpečnosti;
e)
datum jeho vstupu v platnost.
3. Příslušné úřady předají kopii příkazu k zajištění provozní bezpečnosti agentuře a dalším příslušným úřadům, a to zejména těm, které se účastní dohledu nad provozní bezpečností dotčeného funkčního systému, a též Komisi.
4. Příslušné úřady ověří plnění platných příkazů k zajištění provozní bezpečnosti.
Článek 14
Záznamy o dohledu nad provozní bezpečností
Příslušné úřady vedou příslušné záznamy vztahující se k procesu dohledu nad provozní bezpečností, včetně zpráv ze všech regulatorních auditů provozní bezpečnosti a ostatních záznamů vztahujících se k provozní bezpečnosti, které se týkají osvědčení, určení, dohledu nad provozní bezpečností změn, příkazů k zajištění provozní bezpečnosti a využití kvalifikovaných subjektů, a udržují k nim přístup.
Článek 15
Hlášení o dohledu nad provozní bezpečností
1. Příslušné úřady každoročně vyhotoví zprávu o dohledu nad provozní bezpečností o opatřeních přijatých na základě tohoto nařízení. Výroční zpráva o dohledu nad provozní bezpečností rovněž obsahuje informace týkající se následujících skutečností:
a)
organizační struktury a postupů příslušného úřadu;
b)
vzdušného prostoru spadajícího pod pravomoc členského státu, který zřídil či jmenoval příslušný úřad a organizace podléhající dohledu tohoto příslušného úřadu;
c)
kvalifikovaných subjektů pověřených prováděním regulatorních auditů provozní bezpečnosti;
d)
stávající výše prostředků tohoto příslušného úřadu;
e)
veškerých problémů týkajících se provozní bezpečnosti identifikovaných v rámci procesů dohledu nad provozní bezpečností řízených příslušným úřadem.
2. Členské státy využijí zpráv vyhotovených jejich příslušnými úřady při předkládání svých výročních zpráv pro Komisi, jak je stanoveno v článku 12 nařízení (ES) č. 549/2004.
Výroční zprávy o dohledu nad provozní bezpečností se zpřístupní dotčeným členským státům v případě funkčních bloků vzdušného prostoru, agentuře a v rámci programů či činností prováděných na základě uzavřených mezinárodních dohod, jejichž cílem je sledovat či auditovat provádění dohledu nad provozní bezpečností letových navigačních služeb, ATFM, ASM a ostatních funkcí sítě.
Článek 16
Výměna informací mezi příslušnými úřady
Příslušné úřady naváží úzkou spolupráci v souladu s články 10 a 15 nařízení (ES) č. 216/2008 a čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 550/2004 a uskutečňují výměnu veškerých vhodných informací k zajištění dohledu nad provozní bezpečností nad všemi organizacemi poskytujícími přeshraniční služby či vykonávající funkce přeshraničního charakteru.
Článek 17
Přechodná ustanovení
1. Činnosti zahájené na základě nařízení Komise (ES) č. 1315/2007 před vstupem tohoto nařízení v platnost jsou prováděny v souladu s tímto nařízení.
2. Úřad členského státu, který nese odpovědnost za dohled nad provozní bezpečností organizací, pro něž je v souladu s článkem 3 příslušným úřadem agentura, přenese 12 měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost funkci dohledu nad provozní bezpečností těchto organizací na agenturu, s výjimkou dohledu nad provozní bezpečností manažera struktury vzdušného prostoru, kde se případné přenesení na Komisi podporovanou agenturou uskuteční v den vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 18
Zrušení
Nařízení (ES) č. 1315/2007 se zrušuje.
Článek 19
Změny nařízení Komise (EU) č. 691/2010
Bod 1.1 písm. e) přílohy IV nařízení (EU) č. 691/2010 se nahrazuje tímto:
„e)
zprávy o bezpečnosti Národní bezpečnostní asociace (NSA - „National Safety Association“) uvedené v článku 7, 8 a 14 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1034/2011 (10) a také zprávy NSA o řešení zjištěných bezpečnostních nedostatků, které jsou předmětem plánů nápravných opatření;
Článek 20
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. října 2011.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1034/2011
2011 m. spalio 17 d.
dėl oro eismo valdymo ir oro navigacijos paslaugų saugos priežiūros, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 691/2010
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 550/2004 dėl oro navigacijos paslaugų teikimo bendrame Europos danguje (Paslaugų teikimo reglamentas) (1), ypač į jo 4 straipsnį,
atsižvelgdama į 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 551/2004 dėl bendro Europos dangaus oro erdvės organizavimo ir naudojimo (Oro erdvės reglamentas) (2), ypač į jo 6 straipsnį,
atsižvelgdama į 2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 216/2008 dėl bendrųjų taisyklių civilinės aviacijos srityje ir įsteigiantį Europos aviacijos saugos agentūrą, panaikinantį Tarybos direktyvą 91/670/EEB, Reglamentą (EB) Nr. 1592/2002 ir Direktyvą 2004/36/EB (3), ypač į jo 8b straipsnį,
kadangi:
(1)
pagal Reglamentą (EB) Nr. 216/2008, Komisija, padedama Europos aviacijos saugos agentūros (toliau - agentūra), turi priimti atitinkamas įgyvendinimo taisykles, kuriomis būtų nustatytas norminių saugos reikalavimų rinkinys veiksmingai oro eismo valdymo (OEV) saugos priežiūros funkcijai įgyvendinti. Reglamento (EB) Nr. 216/2008 8b straipsnyje reikalaujama, kad šios įgyvendinimo taisyklės būtų parengtos remiantis 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 549/2004, nustatančio bendro Europos dangaus sukūrimo pagrindą (pagrindų reglamentas) (4), 5 straipsnio 3 dalimi. Šis reglamentas parengtas remiantis 2007 m. lapkričio 8 d. Komisijos reglamentu Nr. 1315/2007 dėl oro eismo valdymo saugos priežiūros, iš dalies keičiančiu Reglamentą (EB) Nr. 2096/2005 (5);
(2)
reikia tiksliau nustatyti kompetentingų institucijų vaidmenį ir funkcijas remiantis Reglamento (EB) Nr. 216/2008, Reglamento (EB) Nr. 549/2004, Reglamento (EB) Nr. 550/2004 ir 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 552/2004 dėl Europos oro eismo valdymo tinklo sąveikos (Sąveikos reglamento) (6) nuostatomis. Šiuose reglamentuose taip pat nustatyti oro navigacijos paslaugų saugos reikalavimai. Nors atsakomybė už saugų oro navigacijos paslaugos teikimą tenka jos teikėjui, valstybės narės per kompetentingas institucijas turėtų užtikrinti veiksmingą priežiūrą;
(3)
kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 549/2004 1 straipsnio 2 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 216/2008 1 straipsnio 2 dalies c punkte, šis reglamentas neturėtų būti taikomas karinėms operacijoms ir mokymui;
(4)
kompetentingos institucijos, vykdydamos atitinkamus patikrinimus ir apžiūras pagal Reglamentą (EB) Nr. 216/2008 ir Reglamentą (EB) Nr. 550/2004, turėtų atlikti privalomąjį saugos auditą ir vertinimą pagal šį reglamentą;
(5)
kai tinkama, kompetentingos institucijos, siekdamos užtikrinti veiksmingą ir darnią priežiūrą, turėtų apsvarstyti šiame reglamente nustatyto saugos priežiūros metodo taikymo kitose priežiūros srityse galimybę;
(6)
teikiant oro navigacijos paslaugas, taip pat vykdant oro eismo srautų valdymo ir oro erdvės valdymo funkcijas naudojamos funkcinės sistemos, suteikiančios galimybę valdyti oro eismą. Todėl visiems funkcinių sistemų pakeitimams turėtų būti taikoma saugos priežiūra;
(7)
kompetentingos institucijos turėtų imtis visų reikalingų priemonių, jei sistema arba sistemos sudedamoji dalis neatitinka taikomų reikalavimų. Šiomis aplinkybėmis ir visų pirma tada, kai reikia duoti saugos nurodymą, kompetentinga institucija turėtų apsvarstyti galimybę atitinkamoms paskelbtosioms įstaigoms, pateikiančioms Reglamento (EB) Nr. 552/2004 5 arba 6 straipsnyje nurodytas deklaracijas, duoti nurodymus atlikti specialius tokios techninės sistemos tyrimus;
(8)
kompetentingų institucijų teikiamos metinės saugos priežiūros ataskaitos būtų naudingos siekiant prisidėti prie saugos priežiūros skaidrumo ir atskaitingumo. Tokios ataskaitos turėtų būti skiriamos Komisijai, agentūrai ir kompetentingą instituciją paskyrusiai arba įsteigusiai valstybei narei. Be to, metinėmis saugos priežiūros ataskaitomis reikėtų naudotis bendradarbiaujant regioniniu mastu, atliekant standartizacijos patikrinimus pagal Reglamentą (EB) Nr. 216/2008 ir vykdant tarptautinę saugos priežiūros stebėseną. Ataskaitoje turėtų būti pateikiama atitinkama informacija apie šiuos dalykus: saugos lygio stebėseną, kaip prižiūrimos organizacijos laikosi galiojančių norminių saugos reikalavimų, privalomojo saugos audito programą, saugos įrodymų vertinimą, pagal kompetentingos institucijos patvirtintas procedūras organizacijos įdiegtus funkcinių sistemų pakeitimus ir tos institucijos duotus saugos nurodymus;
(9)
pagal Reglamento (EB) Nr. 216/2008 10 straipsnio 1 dalį ir Reglamento (EB) Nr. 550/2004 2 straipsnio 4 dalį kompetentingos institucijos turėtų imtis tinkamų glaudaus bendradarbiavimo priemonių, kad užtikrintų tinkamą oro navigacijos paslaugų teikėjų, kurie teikia su kitos (nei pažymėjimą išdavusi valstybė narė) valstybės narės atsakomybės sričiai priklausančia oro erdve susijusias paslaugas, priežiūrą. Pagal Reglamento (EB) Nr. 216/2008 15 straipsnį kompetentingos institucijos turėtų visų pirma keistis tinkama informacija apie organizacijų saugos priežiūrą;
(10)
agentūra turėtų ir toliau vertinti šio reglamento nuostatas, visų pirma tas, kurios susijusios su pakeitimų saugos priežiūra, ir pateikti nuomonę, kaip tuos pakeitimus suderinti su visuotiniu sisteminiu požiūriu. Taip pat agentūra turėtų atsižvelgti į šių nuostatų integravimą į būsimą bendrą civilinės aviacijos saugos reguliavimo sistemą ir suinteresuotųjų šalių bei kompetentingų institucijų įgytą patirtį. Be to, pateikiant agentūros nuomonę turėtų būti siekiama palengvinti Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) valstybės saugos programos, kuri turėtų būti įgyvendinama kaip šio visuotinio sisteminio požiūrio dalis, įgyvendinimą Sąjungoje;
(11)
kad tam tikros pagal Reglamentą (EB) Nr. 551/2004 nustatytos tinklo funkcijos būtų vykdomos saugiai, jas vykdantis subjektas turėtų atitikti tam tikrus saugos reikalavimus. Šie reikalavimai, kuriais siekiama užtikrinti, kad toks subjektas ar organizacija veiklą vykdytų saugiai nustatyti 2011 m. liepos 7 d. Komisijos reglamente (ES) Nr. 677/2011, kuriuo nustatomos išsamios oro eismo valdymo (OEV) tinklo funkcijų vykdymo taisyklės ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 691/2010 (7). Tai organizacijos saugos reikalavimai, labai panašūs į Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 1035/2011 (8) išdėstytus bendruosius reikalavimus, pritaikyti prie atsakomybės už tinklo funkcijų saugą. Siekiant visuotinio sisteminio požiūrio į civilinės aviacijos srities saugos reguliavimą, priežiūra, kaip laikomasi šių reikalavimų, turi būti vykdoma taip pat, kaip vykdoma oro navigacijos paslaugų teikėjų priežiūra;
(12)
2007 m. liepos mėn. rekomendacijose aukšto lygio darbo grupė dėl ateities Europos aviacijos reguliavimo sistemos pabrėžė, kad teisės aktais nustatyta priežiūra ir paslaugų teikimas ar funkcijų vykdymas turi būti atskirti. Remiantis šiuo principu, Reglamento (EB) Nr. 551/2004 6 straipsnyje nustatyta, kad vykdyti tinklo valdymo funkcijas paskirtam subjektui turi būti taikoma tinkama priežiūra. Kadangi agentūra jau vykdo nepriklausomą visos Europos OEV ir (arba) ONP teikėjų saugos priežiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 216/2008 22a straipsnį, tai, kad ji būtų įgaliota padėti Komisijai vykdyti tas pačias užduotis, susijusias su Europos tinklo funkcijomis, visiškai atitiktų Europos aviacijos saugos politiką;
(13)
todėl Reglamentas (EB) Nr. 1315/2007 turėtų būti panaikintas;
(14)
2010 m. liepos 29 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 691/2010, kuriuo nustatomas oro navigacijos paslaugų teikimo ir tinklo funkcijų veiklos rezultatų planas ir iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2096/2005 (9), turėtų būti iš dalies pakeistas siekiant pritaikyti jį prie šio reglamento;
(15)
šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro dangaus komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Dalykas ir taikymo sritis
1. Šiuo reglamentu nustatomi reikalavimai, taikomi kompetentingoms institucijoms, vykdančioms oro navigacijos paslaugų, oro eismo srautų valdymo, oro erdvės valdymo ir kitų tinklo funkcijų saugos priežiūros funkciją.
2. Šis reglamentas taikomas kompetentingų institucijų ir jų vardu veikiančių kompetentingų organizacijų vykdomai oro navigacijos paslaugų, oro eismo srautų valdymo, oro erdvės valdymo ir kitų tinklo funkcijų saugos priežiūros veiklai.
2 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys nustatytos Reglamento (EB) Nr. 549/2004 2 straipsnyje ir Reglamento (EB) Nr. 216/2008 3 straipsnyje. Tačiau Reglamento (EB) Nr. 549/2004 2 straipsnio 15 punkte pateikta „sertifikato“ apibrėžtis netaikoma.
Kitų vartojamų terminų apibrėžtys:
1) taisomasis veiksmas- veiksmas, kuriuo pašalinama nustatytos neatitikties priežastis;
2) funkcinė sistema- sistemų, procedūrų ir žmogiškųjų išteklių derinys tam tikrai OEV funkcijai atlikti;
3) tinklo valdytojas- nešališka kompetentinga įstaiga, kuriai pagal Reglamento (EB) Nr. 551/2004 6 straipsnio 2 arba 6 dalį pavesta vykdyti tame straipsnyje ir šiame reglamente aprašytas užduotis;
4) tinklo funkcijos- konkrečios funkcijos, aprašytos Reglamento (EB) Nr. 551/2004 6 straipsnyje;
5) organizacija- oro navigacijos paslaugų teikėjas arba oro eismo srautų valdymo, oro erdvės valdymo ar kitas tinklo funkcijas vykdantis subjektas;
6) procesas- susijusių ar sąveikių veiksmų, kuriais gavinys paverčiamas rezultatu, derinys;
7) saugos įrodymas- įrodymas, kad siūlomas funkcinės sistemos pakeitimas gali būti įgyvendintas laikantis norminių saugos reikalavimų ir siekiant pagal galiojančią reguliavimo sistemą nustatytų tikslų arba laikantis pagal tą sistemą nustatytų standartų;
8) saugos nurodymas- kompetentingos institucijos priimtas arba patvirtintas dokumentas, kuriuo reikalaujama atlikti funkcinės sistemos taisomuosius veiksmus, kai yra įrodymų, kad priešingu atveju gali būti pakenkta aviacijos saugai;
9) saugos tikslas- teiginys, kuriuo kokybiškai arba kiekybiškai apibrėžiamas didžiausias galimo pavojaus dažnumas arba tikimybė;
10) privalomasis saugos auditas- kompetentingos institucijos arba jos vardu reguliariai atliekamas nepriklausomas tyrimas siekiant nustatyti, ar visos su sauga susijusios priemonės arba su procesais ir jų rezultatais, produktais ar paslaugomis susiję jų elementai atitinka būtinas su sauga susijusias priemones ir ar jos veiksmingai įgyvendinamos ir tinkamos numatytiems rezultatams siekti;
11) norminiai saugos reikalavimai- Sąjungos arba nacionalinėse taisyklėse nustatyti oro navigacijos paslaugų teikimo, oro eismo srautų valdymo, oro erdvės valdymo ar kitų tinklo funkcijų vykdymo reikalavimai, susiję su technine ir veiklos kompetencija, tinkamumu teikti šias paslaugas ir vykdyti funkcijas, tų paslaugų ir funkcijų saugos valdymu, taip pat sistemomis, jų dalimis ir susijusiomis procedūromis;
12) saugos reikalavimas- pagal rizikos mažinimo strategiją nustatyta rizikos mažinimo priemonė, kuria pasiekiamas tam tikras saugos tikslas, įskaitant organizacinius, veiklos, procedūrinius, funkcinius, veiklos rodiklių ir sąveikos reikalavimus arba aplinkos ypatumus;
13) patikra- tikrinimas ir laidavimas, pateikiant objektyvių įrodymų, kad nustatyti reikalavimai įvykdyti;
14) visos Europos OEV ir (arba) ONP- daugumoje valstybių narių ar visose valstybėse narėse esantiems vartotojams skirta veikla, kuri vykdoma tose valstybėse narėse ir kuri taip pat gali būti vykdoma už teritorijos, kurioje taikoma Sutartis, oro erdvės ribų.
3 straipsnis
Kompetentinga priežiūros institucija
Nepažeidžiant oro navigacijos paslaugų teikėjų pažymėjimų (sertifikatų) abipusio pripažinimo nuostatų pagal Reglamento (EB) Nr. 550/2004 7 straipsnio 8 dalį ir Reglamento (EB) Nr. 216/2008 11 straipsnį, šiame reglamente kompetentingos priežiūros institucijos yra:
a)
organizacijoms, kurių pagrindinė veiklos vykdymo vieta ir (jei yra) jų registruotoji būstinė yra valstybėje narėje, teikiant oro navigacijos paslaugas tos valstybės narės teritorijoje - tos valstybės narės paskirta arba įsteigta nacionalinė priežiūros institucija;
b)
organizacijoms tuo atveju, kai pagal Reglamento (EB) Nr. 550/2004 2 straipsnį sudarytuose valstybių narių susitarimuose atsakomybė už saugos priežiūrą paskirstyta kitaip, nei numatyta a punkte - pagal tuos susitarimus paskirtos arba įsteigtos kompetentingos institucijos. Šie susitarimai atitinka Reglamento (EB) Nr. 550/2004 2 straipsnio 3-6 dalių reikalavimus;
c)
organizacijoms, teikiančioms OEV ir (arba) oro navigacijos paslaugas teritorijos, kurioje taikoma Sutartis, oro erdvėje ir kurių pagrindinė veiklos vykdymo vieta ir (jei yra) jų registruotoji būstinė yra už teritorijos, kurioje taikoma Sutartis, ribų - Europos aviacijos saugos agentūros (toliau - agentūra);
d)
organizacijoms, teikiančioms visos Europos OEV ir (arba) oro navigacijos paslaugas, taip pat visas kitas tinklo funkcijas teritorijos, kurioje taikoma Sutartis, oro erdvėje - agentūra.
4 straipsnis
Saugos priežiūros funkcija
1. Kompetentingos institucijos, vykdydamos oro navigacijos paslaugoms ir oro eismo srautų valdymo, oro erdvės valdymo bei kitoms tinklo funkcijoms taikomų reikalavimų priežiūrą, vykdo saugos priežiūrą, stebėdamos, ar saugiai vykdoma ši veikla, ir tikrindamos, ar laikomasi taikomų norminių saugos reikalavimų ir ar tinkamai taikomos jų įgyvendinimo priemonės.
2. Sudarydamos susitarimą dėl organizacijų, vykdančių veiklą daugiau kaip vienos valstybės narės atsakomybės sritį apimančiuose funkciniuose oro erdvės blokuose ar teikiančių tarpvalstybines paslaugas, priežiūros, atitinkamos valstybės narės nustato ir paskirsto saugos priežiūros įpareigojimus užtikrindamos, kad:
a)
būtų konkrečiai nurodyta atsakomybė už kiekvienos šio reglamento nuostatos įgyvendinimą;
b)
valstybės narės galėtų stebėti saugos priežiūros mechanizmus ir jų taikymo rezultatus;
c)
priežiūrą vykdančios institucijos ir tvirtinančioji institucija keistųsi reikiama informacija.
Valstybės narės reguliariai peržiūri susitarimą ir jo praktinį įgyvendinimą, visų pirma atsižvelgdamos į pasiektą saugos lygį.
3. Siekdamos užtikrinti, kad būtų įvykdyti 2 dalies a-c punktų reikalavimai, valstybės narės, sudarydamos susitarimą dėl veiklą funkciniuose oro erdvės blokuose ar tarpvalstybinę veiklą vykdančių organizacijų (kai bent vienai tą veiklą vykdančiai organizacijai kompetentinga institucija pagal 3 straipsnio b punktą yra agentūra) priežiūros, koordinuoja veiksmus su agentūra.
5 straipsnis
Saugos rodiklių stebėsena
1. Kompetentingos institucijos reguliariai stebi ir vertina pasiektus saugos lygius siekdamos nustatyti, ar jie atitinka jų atsakomybės sričiai priklausančiuose oro erdvės blokuose taikomus norminius saugos reikalavimus.
2. Kompetentingos institucijos atsižvelgia į saugos stebėsenos rezultatus, visų pirma, kad nustatytų sritis, kuriose reikia pirmiausia tikrinti, ar laikomasi norminių saugos reikalavimų.
6 straipsnis
Norminių saugos reikalavimų laikymosi patikra
1. Kompetentingos institucijos nustato šių dalykų tikrinimo tvarką:
a)
prieš išduodant oro navigacijos paslaugų teikėjo pažymėjimą arba pratęsiant jo galiojimą - ar laikomasi taikomų norminių saugos reikalavimų, įskaitant su sauga susijusias pažymėjimo galiojimo sąlygas;
b)
ar laikomasi su sauga susijusių įpareigojimų, nustatytų pagal Reglamento (EB) Nr. 550/2004 8 straipsnį išduotame paskyrimo akte;
c)
ar organizacijos nuolat laikosi taikomų norminių saugos reikalavimų;
d)
kaip įgyvendinami saugos tikslai, saugos reikalavimai ir kitos su sauga susijusios sąlygos, nustatytos:
i)
sistemų patikros deklaracijose, įskaitant visas susijusias pagal Reglamentą (EB) Nr. 552/2004 išduotas sistemų sudedamųjų dalių atitikties ar tinkamumo naudoti deklaracijas;
ii)
rizikos vertinimo ir mažinimo procedūrose, kurių reikalaujama pagal oro navigacijos paslaugoms, oro eismo srautų valdymui ir oro erdvės valdymui ir tinklo valdytojui taikomus norminius saugos reikalavimus;
e)
kaip įgyvendinami saugos nurodymai.
2. 1 dalyje nurodytas procesas:
a)
grindžiamas dokumentuose nustatytomis procedūromis;
b)
papildomas saugos priežiūrą vykdantiems darbuotojams skirtomis gairėmis, kaip vykdyti užduotis;
c)
užtikrina, kad atitinkamai organizacijai būtų teikiama informacija apie saugos priežiūros rezultatus;
d)
grindžiamas privalomuoju saugos auditu ir vertinimu, vykdomais pagal 7, 9 ir 10 straipsnius;
e)
užtikrina, kad kompetentingos institucijos turėtų įrodymus, būtinus tolesniems veiksmams, įskaitant Reglamento (EB) Nr. 549/2004 9 straipsnyje, Reglamento (EB) Nr. 550/2004 7 straipsnio 7 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 216/2008 10, 25 ir 68 straipsniuose nurodytas priemones, pagrįsti tais atvejais, kai nesilaikoma norminių saugos reikalavimų.
7 straipsnis
Privalomasis saugos auditas
1. Kompetentingos institucijos arba jų paskirtos kompetentingos organizacijos atlieka privalomuosius saugos auditus.
2. 1 dalyje numatyti privalomieji saugos auditai:
a)
kompetentingoms institucijoms suteikia galimybę gauti įrodymų, kad laikomasi taikomų norminių saugos reikalavimų ir vykdomos jų įgyvendinimo priemonės, įvertinant būtinybę atlikti patobulinimus ar imtis taisomųjų veiksmų;
b)
yra nepriklausomi nuo vidaus audito veiklos, kurią atitinkama organizacija vykdo taikydama savo saugos arba kokybės valdymo sistemas;
c)
atliekami auditorių, kvalifikuotų pagal 12 straipsnio reikalavimus;
d)
taikomi visoms įgyvendinimo priemonėms ar jų elementams, taip pat procesams, produktams ar paslaugoms;
e)
suteikia galimybę nustatyti, ar:
i)
įgyvendinimo priemonės atitinka norminius saugos reikalavimus;
ii)
veiksmai, kurių imtasi, atitinka įgyvendinimo priemones;
iii)
veiksmų, kurių imtasi, rezultatai atitinka rezultatus, kuriuos numatyta pasiekti įgyvendinimo priemonėmis;
f)
užtikrina, kad pagal 8 straipsnį visi nustatyti neatitikties atvejai būtų pašalinti.
3. Vykdydamos Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1035/2011 8 straipsnyje numatytą tikrinimo programą, kompetentingos institucijos nustato ir bent kartą per metus atnaujina privalomojo saugos audito programą siekdamos:
a)
apimti visas sritis, kuriose gali kilti susirūpinimas dėl saugos, ypatingą dėmesį atkreipiant į sritis, kuriose buvo nustatyta problemų;
b)
apimti visas organizacijas, tarnybas ir tinklo funkcijas, kurių veiklos priežiūrą vykdo kompetentinga institucija;
c)
užtikrinti, kad auditas būtų vykdomas proporcingai su organizacijų vykdoma veikla susijusios rizikos lygiui;
d)
užtikrinti, kad per dvejus metus būtų atliekama pakankamai auditų siekiant patikrinti, ar visos šios organizacijos laikosi taikomų norminių saugos reikalavimų visose susijusiose funkcinės sistemos srityse;
e)
užtikrinti, kad būtų tikrinama, ar įgyvendinti taisomieji veiksmai.
4. Kompetentingos institucijos gali nuspręsti pakeisti plane numatytų auditų taikymo sritį ir prireikus įtraukti papildomus auditus.
5. Kompetentingos institucijos sprendžia, kokių priemonių, elementų, paslaugų, funkcijų, produktų, fizinių vietų ir veiklos rūšių auditas turi būti atliekamas per nustatytą laikotarpį.
6. Atliekant auditą padarytos pastabos ir nustatyti neatitikties faktai dokumentuojami. Jie pagrindžiami įrodymais ir nurodomi remiantis su atliekamu auditu susijusiais taikomais norminiais saugos reikalavimais ir jų įgyvendinimo priemonėmis.
7. Parengiama audito ataskaita, kurioje išsamiai apibūdinami neatitikties faktai.
8 straipsnis
Taisomieji veiksmai
1. Kompetentingos institucijos apie nustatytus faktus praneša organizacijai, kurios auditas buvo atliekamas, ir kartu pareikalauja imtis veiksmų nustatytiems neatitikties atvejams ištaisyti, neapribojant teisės imtis visų remiantis taikomais norminiais saugos reikalavimais būtinų papildomų veiksmų.
2. Organizacijos, kurių auditas buvo atliekamas, numato taisomuosius veiksmus, būtinus neatitikties atvejams ištaisyti, ir tų veiksmų įgyvendinimo terminą.
3. Kompetentingos institucijos įvertina organizacijų, kurių auditas buvo atliekamas, numatytus taisomuosius veiksmus ir jų įgyvendinimo planą ir jiems pritaria, jeigu įvertinus padaroma išvada, kad jų pakanka neatitikties atvejams ištaisyti.
4. Organizacijos, kurių auditas buvo atliekamas, imasi taisomųjų veiksmų, kuriems pritarė kompetentingos institucijos. Šie taisomieji veiksmai ir po jų atliekami veiksmai užbaigiami per kompetentingų institucijų patvirtintą terminą.
9 straipsnis
Funkcinių sistemų pakeitimų saugos priežiūra
1. Spręsdamos, ar įdiegti su sauga susijusį savo funkcinių sistemų pakeitimą, organizacijos taiko tik procedūras, kurioms pritarė susijusi kompetentinga institucija. Oro eismo paslaugų teikėjų ir ryšių, navigacijos ar stebėjimo paslaugų teikėjų atveju susijusi kompetentinga institucija pritaria šioms procedūroms pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1035/2011 nuostatas.
2. Organizacijos praneša susijusiai kompetentingai institucijai apie visus planuojamus su sauga susijusius pakeitimus. Tuo tikslu kompetentingos institucijos pagal nacionalinės teisės aktus nustato atitinkamas administracines procedūras.
3. Išskyrus 10 straipsnyje numatytus atvejus, organizacijos pagal šio straipsnio 1 dalyje nurodytas procedūras gali įgyvendinti pakeitimą, apie kurį pranešta.
10 straipsnis
Siūlomų pakeitimų vertinimo tvarka
1. Kompetentingos institucijos vertina su organizacijos siūlomomis naujomis funkcinėmis sistemomis ar esamų funkcinių sistemų pakeitimais susijusius saugos įrodymus, kai:
a)
atlikus Įgyvendinimo reglamento (EB) Nr. 1035/2011 II priedo 3.2.4 punkte numatytą sunkumo vertinimą nustatoma, kad numatytų pavojų galimi padariniai yra 1 arba 2 pavojingumo klasės, arba
b)
įgyvendinant pakeitimus būtina nustatyti naujus aviacijos standartus.
Jei kompetentingos institucijos nustato, kad vertinimą būtina atlikti kitais (nei nurodyta a ir b punktuose) atvejais, jos praneša organizacijai, kad atliks pakeitimo, apie kurį pranešta, saugos vertinimą.
2. Vertinimas atliekamas proporcingai su nauja funkcine sistema ar esamų funkcinių sistemų siūlomu pakeitimu susijusios rizikos lygiui.
Atliekant vertinimą:
a)
taikomos dokumentuose aprašytos procedūros;
b)
remiamasi saugos priežiūrą vykdantiems darbuotojams skirtomis gairėmis, kaip vykdyti užduotis;
c)
atsižvelgiama į susijusius su svarstomais pakeitimais saugos tikslus, saugos reikalavimus ir kitas su sauga susijusias sąlygas, nustatytus:
i)
Reglamento (EB) Nr. 552/2004 6 straipsnyje nurodytose sistemų patikrinimo deklaracijose;
ii)
Reglamento (EB) Nr. 552/2004 5 straipsnyje nurodytose sistemų sudėtinių dalių atitikties arba tinkamumo naudoti deklaracijose; arba
iii)
rizikos vertinimo ir mažinimo dokumentuose, parengtuose pagal taikomus norminius saugos reikalavimus;
d)
prireikus nustatomos papildomos su sauga susijusių pakeitimų įgyvendinimo sąlygos;
e)
įvertinamas pateiktų saugos įrodymų tinkamumas, atsižvelgiant į:
i)
pavojaus nustatymą;
ii)
sunkumo klasių nustatymo nuoseklumą;
iii)
saugos tikslų pagrįstumą;
iv)
saugos reikalavimų ir kitų nustatytų su sauga susijusių sąlygų pagrįstumą, veiksmingumą ir įgyvendinamumą;
v)
įrodymą, kad nuolat laikomasi saugos tikslų, saugos reikalavimų ir kitų su sauga susijusių sąlygų;
vi)
įrodymą, kad saugos įrodymų pateikimo procesas atitinka galiojančius norminius saugos reikalavimus;
f)
patikrinami organizacijų taikyti nagrinėjamos naujos funkcinės sistemos ar esamų funkcinių sistemų pakeitimų saugumo įrodymų pateikimo procesai;
g)
nustatomas nuolatinio reikalavimų laikymosi tikrinimo poreikis;
h)
įtraukiami būtini derinimo su institucijomis, atsakingomis už tinkamumo skraidyti ir skrydžių vykdymo saugos priežiūrą, veiksmai;
i)
pranešama apie pritarimą nagrinėjamam pakeitimui, nurodant taikomas sąlygas, arba nepritarimą, nurodant nepritarimo priežastis.
3. Atliekant vertinimą svarstytas pakeitimas diegiamas tik jei jam pritaria kompetentingos institucijos.
11 straipsnis
Kompetentingos organizacijos
1. Kai kompetentinga institucija nusprendžia kompetentingai organizacijai pavesti atlikti privalomąjį saugos auditą arba vertinimą pagal šį reglamentą, ji užtikrina, kad taikant organizacijos atrankos iš organizacijų, atitinkančių Reglamento (EB) Nr. 550/2004 3 straipsnio ir Reglamento (EB) Nr. 216/2008 13 straipsnio reikalavimus, kriterijus būtų atsižvelgiama į šiuos aspektus:
a)
kompetentinga organizacija turi aviacijos veiklos vykdytojų saugos vertinimo patirties;
b)
kompetentinga organizacija nedalyvauja vertinamos organizacijos vidaus veikloje, susijusioje su saugos arba kokybės valdymo sistemomis;
c)
visi su privalomuoju saugos auditu arba vertinimu susiję darbuotojai yra tinkamai išmokyti ir kvalifikuoti ir atitinka šio reglamento 12 straipsnio 3 dalyje nustatytus kvalifikacinius reikalavimus.
2. Kompetentinga organizacija sutinka, kad kompetentinga institucija ar kita jos vardu veikianti įstaiga gali atlikti jos auditą.
3. Kompetentingos institucijos registruoja kompetentingas organizacijas, kurioms jų vardu pavesta atlikti privalomąjį saugos auditą arba vertinimą. Tokie registracijos įrašais patvirtinama, kad laikomasi 1 dalyje nurodytų reikalavimų.
12 straipsnis
Saugos priežiūros pajėgumas
1. Valstybės narės ir Komisija užtikrina, kad kompetentingos institucijos būtų pajėgios užtikrinti visų jų prižiūrimų organizacijų saugos priežiūrą ir turėtų pakankamus išteklius šiame reglamente nustatytiems veiksmams atlikti.
2. Kompetentingos institucijos pateikia ir kas dveji metai atnaujina saugos priežiūros funkcijoms vykdyti būtinų žmogiškųjų išteklių vertinimą, remdamosi šiame reglamente reikalaujamų procesų analize ir jų taikymu.
3. Kompetentingos institucijos užtikrina, kad visi saugos priežiūros veikloje dalyvaujantys asmenys būtų kompetentingi vykdyti savo užduotis. Tuo tikslu jos:
a)
nustato ir dokumentuoja visoms su saugos priežiūros veikla jų struktūroje susijusioms pareigoms eiti būtiną išsilavinimą, mokymą, technines ir veiklos žinias, patirtį ir kvalifikaciją;
b)
užtikrina specialų jų struktūroje vykdomoje saugos priežiūros veikloje dalyvaujančių asmenų mokymą;
c)
užtikrina, kad privalomąjį saugos auditą atlikti paskirti darbuotojai, įskaitant auditą atliekančius kompetentingų organizacijų darbuotojus, atitiktų konkrečius kompetentingos institucijos nustatytus kvalifikacinius kriterijus. Nustatant šiuos kriterijus, atsižvelgiama į:
i)
reikalavimų, susijusių su oro navigacijos paslaugomis, oro eismo srautų valdymu, oro erdvės valdymu ir kitomis tinklo funkcijomis, kurių privalomąjį saugos auditą gali reikėti atlikti, žinojimą ir supratimą;
ii)
vertinimo metodų taikymą;
iii)
būtinus audito valdymo įgūdžius;
iv)
auditorių kompetencijos įrodymą vertinimo ar kitomis priimtinomis priemonėmis.
13 straipsnis
Saugos nurodymai
1. Jei kompetentingos institucijos nustato funkcinės sistemos saugos trūkumą, dėl kurio būtina nedelsiant imtis veiksmų, ji duoda saugos nurodymą.
2. Atitinkamoms organizacijoms siunčiamuose saugos nurodymuose pateikiama bent ši informacija:
a)
saugos trūkumas;
b)
funkcinė sistema, kurioje nustatytas tas trūkumas;
c)
būtini veiksmai ir jų pagrindimas;
d)
terminas, per kurį būtina imtis saugos nurodyme nurodytų veiksmų;
e)
nurodymo įsigaliojimo data.
3. Kompetentingos institucijos saugos nurodymo kopiją siunčia agentūrai ir visoms kitoms susijusioms kompetentingoms institucijoms, visų pirma institucijoms, vykdančioms funkcinės sistemos saugos priežiūrą, taip pat Komisijai.
4. Kompetentingos institucijos tikrina, ar laikomasi taikomų saugos nurodymų.
14 straipsnis
Saugos priežiūros įrašai
Kompetentingos institucijos daro ir tvarko atitinkamus su jų saugos priežiūros procesais susijusius įrašus, įskaitant visas privalomojo saugos audito ataskaitas ir kitus su sauga susijusius įrašus apie pažymėjimus, paskyrimus, pakeitimų saugos priežiūrą, saugos nurodymus ir pavedimus kompetentingoms organizacijoms.
15 straipsnis
Saugos priežiūros ataskaitos
1. Kompetentingos institucijos kasmet parengia saugos priežiūros veiksmų, kurių buvo imtasi pagal šį reglamentą, ataskaitą. Metinėje saugos priežiūros ataskaitoje taip pat pateikiama ši informacija:
a)
kompetentingos institucijos organizacinė struktūra ir procedūros;
b)
valstybių narių, įsteigusių arba paskyrusių kompetentingą instituciją, atsakomybės sričiai priklausanti oro erdvė (jei taikoma) ir kompetentingos institucijos prižiūrimos organizacijos;
c)
kompetentingos organizacijos, kurioms pavesta atlikti privalomąjį saugos auditą;
d)
kompetentingos institucijos turimų išteklių lygis;
e)
visi su sauga susiję klausimai, nustatyti vykdant saugos priežiūrą, kuriai vadovavo kompetentinga institucija.
2. Valstybės narės, pagal Reglamento (EB) Nr. 549/2004 12 straipsnį pateikdamos savo metines ataskaitas Komisijai, naudojasi kompetentingų institucijų ataskaitomis.
Užtikrinama, kad metinė saugos priežiūros ataskaita būtų prieinama su funkciniais oro erdvės blokais susijusioms valstybėms narėms, agentūrai, taip pat programų ar veiksmų pagal suderintus tarptautinius susitarimus dėl oro navigacijos paslaugų, oro eismo srautų valdymo, oro erdvės valdymo ir kitų tinklo funkcijų saugos priežiūros įgyvendinimo stebėsenos ar audito vykdytojams.
16 straipsnis
Keitimasis kompetentingų institucijų turima informacija
Kompetentingos institucijos sudaro glaudaus bendradarbiavimo pagal Reglamento (EB) Nr. 216/2008 10 ir 15 straipsnius ir Reglamento (EB) Nr. 550/2004 2 straipsnio 4 dalį susitarimus ir keičiasi visa reikalinga informacija, kad užtikrintų visų organizacijų, teikiančių tarptautines paslaugas ar vykdančių tarptautines funkcijas, saugos priežiūrą.
17 straipsnis
Pereinamojo laikotarpio nuostatos
1. Iki šio reglamento įsigaliojimo pradėti vykdyti Reglamentu (EB) Nr. 1315/2007 grindžiami veiksmai vykdomi pagal šį reglamentą.
2. Valstybės narės institucija, buvusi atsakinga už organizacijų, kurių kompetentinga institucija pagal 3 straipsnį yra agentūra, saugos priežiūrą, praėjus 12 mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos tų organizacijų saugos priežiūros funkciją perduoda agentūrai, išskyrus tuo atveju, kai vykdoma tinklo valdytojo saugos priežiūra - tuo atveju saugos priežiūros funkcija šio reglamento įsigaliojimo dieną perduodama (jei perduodama) Komisijai, o pastarajai vykdyti funkciją padeda agentūra.
18 straipsnis
Panaikinimas
Reglamentas (EB) Nr. 1315/2007 panaikinamas.
19 straipsnis
Reglamento (ES) Nr. 691/2010 pakeitimai
Reglamento (ES) Nr. 691/2010 IV priedo 1.1 dalies e punktas pakeičiamas taip:
„e)
NSA saugos ataskaitos, nurodytos Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1034/2011 (10) 7, 8 ir 14 straipsniuose, ir NSA ataskaitos dėl nustatytų saugos trūkumų, kuriems taikomi taisomųjų veiksmų planai, pašalinimo;
20 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2011 m. spalio 17 d.