ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 12. srpna 2010
o stanovení přebytečných zásob zemědělských produktů jiných než cukr a o finančních důsledcích odstranění těchto zásob v souvislosti s přistoupením Bulharska a Rumunska
(oznámeno pod číslem K(2010) 5524)
(Pouze rumunské znění je závazné)
(2010/454/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na smlouvu o přistoupení Bulharska a Rumunska,
s ohledem na akt o přistoupení Bulharska a Rumunska, a zejména na přílohu V kapitolu 3 bod 4 uvedeného aktu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Příloha V kapitola 3 bod 2 aktu o přistoupení Bulharska a Rumunska stanoví, že soukromé i veřejné zásoby jakéhokoli produktu ve volném oběhu, které se vyskytují na území Bulharska a Rumunska (dále jen „nové členské státy“) ke dni jejich přistoupení a přesahují množství, jež lze považovat za obvyklý převod zásob, musí být odstraněny na náklady nových členských států. Pojem obvyklého převodu zásob bude vymezen pro každý produkt na základě kritérií a cílů specifických pro každou společnou organizaci trhu.
(2)
Vzhledem ke kritériím a cílům specifickým pro každou organizaci trhu, jakož i vztahu mezi cenami v nových členských státech před jejich přistoupením a cenami Společenství by měl být obvyklý převod zásob posuzován se zřetelem na faktory, které se mění v závislosti na odvětví.
(3)
Základem pro výpočet úrovní přebytečných zásob by měly být změny domácí produkce po přičtení dovozů a odečtení vývozů v roce 2006, ve srovnání s průměrem změn domácí produkce po připočtení dovozů a odečtení vývozů za tři předchozí roky.
(4)
Výsledky výpočtu je třeba upravit s přihlédnutím ke skutečnosti, že určité kategorie produktů, jakými jsou například máslo a máselný olej, různé jakosti rýže, chmelu, osiva, vinného alkoholu, tabáku a obilovin jsou prakticky navzájem zaměnitelné a lze je považovat za jednu skupinu, takže nárůst úrovní zásob některých produktů skupiny je možné vyrovnat snížením úrovní zásob jiných produktů této skupiny.
(5)
Aby se zohlednil hospodářský růst během období posuzovaného pro kontrolu přebytečných zásob a možný výsledný nárůst spotřeby potravin, byla zavedena lineární funkce vývoje, kde jsou jako základ použity údaje o produkci a obchodu v letech 2003-2005. V případech, kde by lineární funkce vývoje vyústila ve vyšší přebytek, se použil průměr změn domácí produkce po připočtení dovozů a odečtení vývozů za tři předchozí roky.
(6)
K odstranění menších přebytků byl použit strop: pokud množství přebytečných zásob daného produktu nedosáhlo více než 10 % toho, co se dalo pokládat za „obvyklý převod zásob“ pro daný produkt, bylo rozhodnuto, že se členským státům nebudou účtovat. Uvedený 10% strop zahrnuje mezní odchylku statistických informací získaných za zvláštních okolností v předvstupním období, jakož i složitost a rozsah tohoto postupu.
(7)
Komise rovněž vyzvala členské státy, aby předložily veškerou argumentaci týkající se zvláštních situací, které by mohly ospravedlnit větší než obvyklé zásoby, a zhodnotila je. Toto zhodnocení nepřineslo žádné změny údajů stanovených pomocí metody popsané v 1. až 6. bodě odůvodnění.
(8)
Výpočet by měl vycházet z oficiálních údajů Eurostatu předložených členskými státy, jsou-li tyto údaje k dispozici. V případě, že tyto údaje kvůli statistické důvěrnosti k dispozici nejsou, měly by se použít údaje, které nové členské státy oficiálně zaslaly Komisi.
(9)
Pokud jde o Bulharsko, matematické použití metody popsané v 1. až 6. bodě odůvodnění na statistické informace uvedené v 8. bodě odůvodnění má za výsledek, že nejsou zjištěna žádná přebytečná množství, a není proto třeba zvažovat jakékoli argumenty týkající se zvláštních situací popsané v 7. bodě odůvodnění.
(10)
Pro výpočet finančních důsledků přebytečných zásob by se měly vypočítat náklady na jejich odstranění. Jelikož se vývozní náhrady nevztahují na konzervované houby, u nichž byly stanoveny významné úrovně přebytečných zásob, je v zájmu rovnocenného přístupu vhodné za základ považovat rozdíly mezi průměrnými vnitrostátními cenami a cenami mimo daný stát. Vzhledem k dočasné povaze finančních důsledků, které vznikly kvůli stanovení přebytečných zásob, by dotčené členské státy měly do rozpočtu Společenství uhradit odpovídající částky. Je nezbytné stanovit datum, ke kterému je třeba uvedené platby provést. Aby se zohlednily současné obtížné hospodářské okolnosti, na které poukázalo Rumunsko, považuje se za vhodné prodloužit lhůtu pro zaplacení těchto částek na čtyři roky.
(11)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Množství zemědělských produktů ve volném oběhu v Bulharsku a Rumunsku ke dni přistoupení, které přesahuje množství, jež lze považovat za tvořící obvyklý převod zásob k 1. lednu 2007, a částky, jež se účtují těmto novým členským státům v důsledku nákladů na odstranění uvedených množství, jsou stanoveny v příloze.
Článek 2
1. Částky stanovené v příloze se považují za příjmy do rozpočtu Unie.
2. Rumunsko může uvedené částky stanovené v příloze uhradit do rozpočtu Unie čtyřmi stejnými splátkami. První splátka musí být uhrazena do posledního dne druhého měsíce následujícího po měsíci, ve kterém je toto rozhodnutí oznámeno dotčenému novému členskému státu. Následné splátky musí být uhrazeny do 31. října 2011, 31. října 2012 a 31. října 2013.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Rumunsku.
V Bruselu dne 12. srpna 2010.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2010 m. rugpjūčio 12 d.
dėl žemės ūkio produktų, išskyrus cukrų, perteklinių atsargų kiekio nustatymo ir dėl jų pašalinimo, susijusio su Bulgarijos ir Rumunijos įstojimu į ES, finansinių pasekmių
(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 5524)
(Tekstas autentiškas tik rumunų kalba)
(2010/454/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Bulgarijos ir Rumunijos stojimo sutartį,
atsižvelgdama į Bulgarijos ir Rumunijos stojimo aktą, ypač į jo V priedo 3 skyriaus 4 dalį,
kadangi:
(1)
Bulgarijos ir Rumunijos stojimo akto V priedo 3 skyriaus 2 dalyje numatyta, kad bet kurios privačios ar viešosios produktų atsargos, įstojimo į ES dieną esančios laisvoje apyvartoje Bulgarijos ir Rumunijos (toliau - naujosios valstybės narės) teritorijoje ir viršijančios kiekį, kurį būtų galima vertinti kaip įprastines perkeliamąsias atsargas, turi būti pašalintos naujųjų valstybių narių sąskaita. Kiekvieno produkto įprastinių perkeliamųjų atsargų sąvoka apibrėžiama remiantis konkrečiais kiekvieno bendro rinkos organizavimo kriterijais ir tikslais.
(2)
Atsižvelgiant į kiekvienam rinkos organizavimui būdingus kriterijus bei tikslus ir į kainų, egzistavusių naujosiose valstybėse narėse prieš įstojimą į ES, santykį su Bendrijos kainomis, įprastinės perkeliamosios atsargos turėtų būti vertinamos pagal kiekvienam sektoriui būdingus veiksnius.
(3)
Perteklinių atsargų lygis turėtų būti apskaičiuojamas remiantis 2006 m. vidaus gamybos pokyčiu pridėjus importą ir atėmus eksportą, lyginant su vidutiniu trejų ankstesnių metų vidaus gamybos pokyčiu pridėjus importą ir atėmus eksportą.
(4)
Apskaičiavimo rezultatai turėtų būti pakoreguoti atsižvelgiant į tai, kad kai kurių kategorijų produktai, pvz., sviestas ir lydytas sviestas, įvairios kokybės ryžiai, apyniai, sėklos, vyno kilmės etilo alkoholis, tabakas ir javai, gali būti pakeisti vieni kitais ir vertinami kaip viena grupė, kurioje tam tikrų produktų atsargų padidėjimą atsveria kitų produktų atsargų sumažėjimas.
(5)
Siekiant atsižvelgti į ekonomikos augimą per pertekliniam atsargų kiekiui apskaičiuoti skirtą laikotarpį ir dėl to galimai padidėjusį maisto suvartojimą, pradėta taikyti tiesinės tendencijos funkcija, pradžioje remiantis 2003-2005 m. gamybos ir prekybos duomenimis. Jei pradėjus taikyti tiesinės tendencijos funkciją gautas rezultatas rodė didesnį perteklių, buvo remtasi vidutiniu trejų ankstesnių metų vidaus gamybos pokyčiu pridėjus importą ir atėmus eksportą.
(6)
Nedideliems perteklinių atsargų kiekiams pašalinti nustatyta riba: jei tam tikro produkto perteklinių atsargų kiekis neviršijo 10 % kiekio, kurį būtų galima vertinti kaip to produkto įprastines perkeliamąsias atsargas, buvo laikoma, kad bauda valstybei narei neturėtų būti skiriama. Ši 10 % riba nustatoma atsižvelgiant į tam tikromis pasirengimo narystei aplinkybėmis surinktos statistinės informacijos paklaidą ir į šios užduoties sudėtingumą bei mastą.
(7)
Be to, Komisija paragino naująsias valstybes nares pateikti argumentus dėl konkrečių situacijų, kuriose būtų pateisintos didesnės nei įprasta atsargos, ir juos įvertino. Įvertinus argumentus skaičiai, nustatyti pagal 1-6 konstatuojamosiose dalyse aprašytą metodiką, pakeisti nebuvo.
(8)
Apskaičiavimas turėtų būti pagrįstas oficialiais valstybių narių Eurostatui pateiktais duomenimis, jei jų turima. Jei dėl statistinių duomenų konfidencialumo tokių duomenų neturima, turėtų būti naudojami oficialūs naujųjų valstybių narių Komisijai pateikti duomenys.
(9)
Bulgarijos atveju, pagal 1-6 konstatuojamosiose dalyse nustatytą metodiką matematiškai apdorojus 8 konstatuojamojoje dalyje nurodytą statistinę informaciją gautas rezultatas rodo, kad perteklinių atsargų neturima, todėl nereikia svarstyti jokių 7 konstatuojamojoje dalyje minėtų argumentų dėl konkrečių situacijų.
(10)
Norint apskaičiuoti finansines perteklinių atsargų susidarymo pasekmes, reikėtų apskaičiuoti jų šalinimo išlaidas. Kadangi konservuotiems grybams, kurių susidarė dideli perteklinių atsargų kiekiai, eksporto grąžinamosios išmokos netaikomos, atliekant atitinkamus skaičiavimus tikslinga remtis vidutinių vidaus ir išorės kainų skirtumais. Atsižvelgiant į tai, kad finansinės pasekmės, susijusios su perteklinių atsargų susidarymu, yra laikinos, susijusios valstybės narės atitinkamas sumas turėtų sumokėti į Sąjungos biudžetą. Būtina nustatyti tokių mokėjimų datą. Atsižvelgiant į sunkias ekonomines sąlygas, kurias nurodė Rumunija, nuspręsta šias sumas leisti sumokėti per ketverius metus.
(11)
Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Priede nurodyti žemės ūkio produktų kiekiai, esantys Bulgarijos ir Rumunijos laisvoje apyvartoje įstojimo į ES dieną ir viršijantys kiekius, kuriuos galima laikyti įprastinėmis perkeliamosiomis atsargomis 2007 m. sausio 1 d., ir sumos, kurias dėl šių kiekių šalinimo išlaidų privalo mokėti šios naujosios valstybės narės.
2 straipsnis
1. Priede nurodytos sumos vertinamos kaip Sąjungos biudžeto pajamos.
2. Rumunija šias priede nurodytas sumas į Sąjungos biudžetą gali mokėti keturiomis vienodomis dalimis. Pirma dalis sumokama iki paskutinės dienos antro mėnesio, einančio po mėnesio, kurį apie šį sprendimą pranešama minėtai naujajai valstybei narei. Kitos dalys sumokamos atitinkamai iki 2011 m. spalio 31 d., 2012 m. spalio 31 d. ir 2013 m. spalio 31 d.
3 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Rumunijai.
Priimta Briuselyje 2010 m. rugpjūčio 12 d.