NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 812/2010
ze dne 15. září 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) („základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) Komise dne 17. prosince 2009 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky („ČLR“ nebo „dotčená země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 3. listopadu 2009 APFE - Evropské sdružení výrobců skleněných vláken (European Glass Fiber Producers Association) („žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých výrobků z nekonečných skleněných vláken v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise oficiálně informovala o zahájení řízení žadatele, jiné známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce a představitele ČLR, dovozce, dodavatele a uživatele, o kterých bylo známo, že se jich záležitost týká, jakož i jejich sdružení. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců, dovozců a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro zjištění dumpingu a újmy předpokládal výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorků nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli, jak bylo stanoveno v oznámení o zahájení řízení, základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období šetření (od 1. října 2008 do 30. září 2009).
(6)
Osm čínských vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců a sedm výrobců nebo skupin výrobců v Unii poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Po přezkoumání předložených informací a vzhledem k velkému počtu vyvážejících výrobců a výrobců v Unii, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že v případě těchto výrobců je třeba provést výběr vzorku (viz 12. a 13. bod odůvodnění níže).
(7)
Pokud jde o dovozce, kteří nejsou ve spojení, poskytli ve fázi šetření, která se zabývala výběrem vzorku, ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení požadované informace pouze tři z nich. Bylo proto rozhodnuto od výběru vzorku upustit a zaslat dotazník všem dovozcům, kteří se přihlásili.
(8)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR zařazeným do vzorku, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku formuláře žádosti. Všechny společnosti (skupiny společností), které byly zařazeny do vzorku, požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují.
(9)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR, orgánům ČLR a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, jestliže měli ke slyšení zvláštní důvody.
(10)
Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozcům a všem známým uživatelům a sdružením uživatelů. Kompletní odpovědi na dotazník obdržela od vyvážejících výrobců z ČLR zařazených do vzorku, od všech výrobců v Unii zařazených do vzorku, dvou dovozců a třinácti uživatelů.
(11)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému zjištění dumpingu, výsledné újmy nebo hrozící újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC),
-
Jushi Group (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; China National Building Materials & Equipment Import and Export Corporation; CNBM International Corporation; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. a Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics) a
-
New Changhai Group (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.).
b)
Výrobci v Unii
-
Johns Manville Slovakia, Trnava, Slovensko,
-
European Owens Corning Fiberglas, Brusel, Belgie,
-
Owens Corning France, Chambéry, Francie,
-
PPG Industries BV, Hoogezand, Nizozemsko.
c)
Uživatelé v Unii
-
Sabic Europe BV, Sittard, Nizozemsko a Genk, Belgie,
-
Sabic Innovative Plastics BV, Bergen op Zoom, Nizozemsko.
d)
Výrobce ve srovnatelné zemi
-
Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Turecko.
3. Výběr vzorku
(12)
Z osmi čínských vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců, kteří se přihlásili, vybrala Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek tvoří tři společnosti, respektive skupiny společností ve spojení, které představovaly přes 70 % objemu vývozu spolupracujících stran z ČLR do EU. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl vybraný vzorek projednán s dotčenými stranami a ty nevznesly žádné námitky.
(13)
Pokud jde o výrobce v Unii, požadované údaje poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo sedm výrobců. Na základě informací poskytnutých těmito spolupracujícími výrobci v Unii vybrala Komise vzorek tří největších výrobců, respektive skupin výrobců v Unii z hlediska objemu prodeje a výroby, kteří představovali 64 % prodeje všech spolupracujících výrobců v Unii.
4. Období šetření
(14)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 („období šetření“). Zkoumání vývoje významného pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2006 do konce období šetření („posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(15)
Dotčeným výrobkem popsaným v oznámení o zahájení je střiž (chopped strands) ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramence (rovings) skleněných vláken, lunta a příze z nekonečných skleněných vláken a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 a ex 7019 31 00 („dotčený výrobek“).
(16)
Dotčený výrobek je surovinou nejčastěji využívanou k vyztužení termoplastických a termosetových pryskyřic v průmyslu kompozitních materiálů. Výsledné kompozitní materiály (plasty vyztužené skleněnými vlákny) jsou využívány v celé řadě odvětví: v automobilovém průmyslu, v elektrickém a elektronickém průmyslu, při výrobě lopatek větrných mlýnů, ve stavebnictví, při výrobě nádrží a trubek, při výrobě spotřebního zboží, v kosmickém výzkumu, ve vojenství atd.
(17)
Toto řízení se týká čtyř základních typů výrobků z nekonečných skleněných vláken - tj. střiže (chopped strands), pramenců (rovings), rohoží (s výjimkou rohoží ze skleněné vlny) a příze. Šetření prokázalo, že navzdory odlišnému vzhledu a možným rozdílům v konečném využití jednotlivých typů mají téměř všechny tyto různé typy dotčeného výrobku stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a používají se v podstatě ke stejným účelům. Bylo však zjištěno, že lunta nemá stejné základní chemické, fyzikální a technické vlastnosti, protože se nejedná o nekonečná skleněná vlákna, nýbrž o přerušované prameny nestejné délky. Šetření také ukázalo, že některé velmi specifické typy pramenců a některé velmi specifické typy příze, které v současnosti spadají do kódů KN 7019 12 00, resp. 7019 19 10, by měly být vyloučeny, protože tyto typy jsou speciálně ošetřeny povrstvením a impregnací a mají ztrátu žíháním více než 3 %, což jim propůjčuje odlišné fyzikální a chemické vlastnosti.
(18)
Někteří uživatelé příze na navazujících trzích žádali, aby příze byla z definice výrobku v rámci tohoto řízení úplně vyloučena vzhledem k téměř neexistující výrobní základně v Unii a k nemožnosti vzájemné nahraditelnosti příze a jiných typů výrobků.
(19)
Šetření však prokázalo, že existuje alespoň jednostranná nahraditelnost poptávky (tj. přízi lze využít v celé řadě případů místo jiných typů výrobků, i když se nebude vždy jednat o ekonomicky schůdné řešení vzhledem k relativně vyšším cenám příze), a omezená výrobní základna určitého typu výrobku nemůže být sama o sobě důvodem k vyloučení tohoto výrobku z definice výrobku, pokud má stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a využití jako jiné typy. Vzhledem k tomu, že příze z nekonečných skleněných vláken má stejné základní vlastnosti jako jiné výrobky z nekonečných skleněných vláken a je s nimi do určité míry zaměnitelná, bylo předběžně rozhodnuto, že není důvod přízi z definice dotčeného výrobku vylučovat. Je však třeba poznamenat, že dalšímu posouzení této žádosti bude věnována zvláštní pozornost.
2. Obdobný výrobek
(20)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a výrobky z nekonečných skleněných vláken vyráběné a prodávané na domácím trhu ČLR a na domácím trhu Turecka, které předběžně sloužilo jako srovnatelná země, jakož i výrobky z nekonečných skleněných vláken vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a využití. Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(21)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(22)
Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
1.
obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky bez výrazných státních zásahů;
2.
účetní záznamy procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používají se pro všechny účely;
3.
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
4.
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnictví;
5.
měnové přepočty se provádějí podle tržních kurzů.
(23)
V tomto šetření požádali všichni tři vyvážející výrobci nebo skupiny vyvážejících výrobců zařazení do vzorku o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách vyplnili formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství:
-
Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC),
-
Jushi Group a
-
New Changhai Group.
(24)
U všech výše uvedených vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a v prostorách těchto společností ověřila informace předložené v jejich žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství a všechny ostatní informace, jež pokládala za nezbytné.
(25)
Šetření prokázalo, že dva z vyvážejících výrobců (skupin) v ČLR zařazených do vzorku nesplňují požadavky kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a nelze jim proto přiznat zacházení jako v tržním hospodářství.
(26)
Konkrétně jeden vyvážející výrobce (skupina) nebyl schopen prokázat, že jeho obchodní rozhodnutí jsou dostatečně nezávislá na státních zásazích. Většina členů v jeho správní radě byla jmenována společností ve většinovém vlastnictví státu. V důsledku toho by stát mohl úspěšně zabránit přijetí jakéhokoli rozhodnutí. Je tedy zřejmé, že stát hraje v procesu rozhodování této společnosti významnou úlohu. Společnost navíc nebyla schopna prokázat, že vede jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy, vzhledem k tomu, že v účetní závěrce nebyl řádně uveden zdanitelný příjem společnosti.
(27)
Ani druhý vyvážející výrobce (skupina) zařazený do vzorku nebyl schopen prokázat, že jeho obchodní rozhodnutí jsou dostatečně nezávislá na státních zásazích. Dva obchodní subjekty z této skupiny jsou státem vlastněné podniky. Stát může rovněž významně zasahovat do rozhodování jednoho vyvážejícího výrobce z této skupiny vzhledem k implicitnímu právu veta člena správní rady zastupujícího státem vlastněnou mateřskou společnost. Tento výrobce je zase mateřskou společností a hlavním akcionářem dvou dalších vyvážejících výrobců v této skupině, a stát tedy může rovněž významně zasahovat do jejich rozhodování. Tři vyvážející výrobci ze skupiny navíc nebyli schopni prokázat, že splňují kritérium 2, neboť u dvou z nich nebylo preferenční daňové zacházení uvedeno v účetní závěrce, zatímco u třetího se audit nezdál být proveden nezávisle. Pět společností ve skupině navíc nesplňovalo kritérium 3 (především vzhledem k tomu, že ceny za užívací práva k pozemkům nebyly tržně orientované).
(28)
Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterého tvoří skupina dvou společností ve spojení, prokázal, že splňuje všechna kritéria čl. 2 odst. 7 písm. c), a lze mu přiznat zacházení jako v tržním hospodářství.
(29)
Poté, co byla zpřístupněna zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství, byly obdrženy připomínky výrobního odvětví Unie a dvou vyvážejících výrobců (skupin) zařazených do vzorku, u nichž bylo navrženo jim zacházení jako v tržním hospodářství nepřiznat. Žádná z obdržených připomínek však nebyla takové povahy, aby zjištění v tomto ohledu změnila.
2. Individuální zacházení
(30)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria uvedená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající v představenstvu nebo zastávající hlavní řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních kurzů, a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(31)
Dvě výše uvedené společnosti (skupiny společností) zařazené do vzorku, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, požádaly i o individuální zacházení pro případ, že by jim zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno.
(32)
Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že obě tyto dotčené společnosti (skupiny společností) neprokázaly, že v souhrnu splňují všechny podmínky pro přiznání individuálního zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Bylo jmenovitě zjištěno, že společnosti nesplnily kritérium stanovené v čl. 9 odst. 5 písm. c) základního nařízení, že většina akcií patří soukromým osobám nebo že jsou dostatečně nezávislé na státu, neboť jak je vysvětleno v 26. a 27. bodě odůvodnění, u všech společností bylo zjištěno, že jejich většinovým vlastníkem nebo ovládající osobou je skutečně stát. Rovněž bylo zjištěno, jak bylo uvedeno výše, že obě tyto společnosti (skupiny společností) neprokázaly, že splňují podmínku stanovenou v čl. 9 odst. 5 písm. e), totiž že jejich rozhodovací proces není pod zásadním vlivem státu, který by umožňoval obcházení opatření, pokud se jednotlivým společnostem uloží rozdílné celní sazby. V důsledku toho musely být jejich žádosti o individuální zacházení zamítnuty.
(33)
Byl proto učiněn závěr, že individuální zacházení nebude uděleno žádnému z vyvážejících výrobců (skupin) zařazených do vzorku, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
3. Běžná hodnota
3.1. Určení běžné hodnoty pro vyvážejícího výrobce (skupinu), jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(34)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejdříve zjistila u daného vyvážejícího výrobce, zda je jeho celkový domácí prodej výrobků z nekonečných skleněných vláken reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představuje alespoň 5 % objemu jeho celkového vývozu dotčeného výrobku do Unie. Šetření ukázalo, že domácí prodej obdobného výrobku byl reprezentativní.
(35)
Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly shodné s typy prodávanými na vývoz do Unie nebo jim byly velmi podobné.
(36)
U každého typu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna srovnatelnost s typem výrobků z nekonečných skleněných vláken prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval přibližně 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku prodávaného na vývoz do Unie. Šetření ukázalo, že domácí prodej byl reprezentativní s výjimkou čtyř typů výrobků.
(37)
Komise následně přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého typu dotčeného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého typu výrobku prodaného v průběhu období šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(38)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku.
(39)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku.
(40)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, usoudilo se, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(41)
Ze šetření vyplynulo, že ziskový prodej všech srovnatelných typů výrobků až na jeden dosahoval více než 80 % celkového domácího prodeje, a proto byl pro výpočet průměrné ceny pro běžnou hodnotu použit celý objem domácího prodeje. U jednoho typu výrobku byl použit pouze ziskový prodej. U prodeje čtyř typů výrobků, které se na domácím trhu neprodaly v reprezentativním množství, použila Komise pro výpočet běžné hodnoty řádně upravené reprezentativní domácí ceny velmi podobných typů.
3.2. Stanovení běžné hodnoty u vyvážejících výrobců (skupin), kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
a) Srovnatelná země
(42)
Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota pro společnosti, jimž nemohlo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určena na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(43)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro ČLR Turecko, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(44)
Dvě zúčastněné strany se přihlásily a tvrdily, že Turecko by nebylo vhodnou srovnatelnou zemí, avšak toto tvrzení dále neodůvodnily. Další zúčastněná strana se vyjádřila k výběru srovnatelné země a navrhla, aby byla jako srovnatelná země použita spíše Indie vzhledem k tomu, že je na srovnatelné úrovni rozvoje jako ČLR, jejich trhy jsou srovnatelné vzhledem k tomu, že v obou těchto zemích má velký význam využívání větrných elektráren, a srovnatelné typy výrobků jsou vyráběny obdobným způsobem. Indický trh byl navíc popsán jako otevřený trh s významným dovozem. Dále pak bylo uvedeno, že obě tyto země mají srovnatelný přístup k surovinám.
(45)
Komise požádala o spolupráci výrobce obdobných výrobků v Turecku, Kanadě, USA, Korejské republice a v Indii. Ochotu spolupracovat však vyjádřil pouze jediný turecký výrobce, který zaslal odpovědi na dotazník.
(46)
Je třeba uznat, že Turecko je reprezentativní srovnatelnou zemí z hlediska objemu domácího prodeje. Bude však třeba početně zjistit běžnou hodnotu jednoho typu obdobného výrobku, který se v Turecku nevyrábí. Je rovněž třeba uvést, že probíhající antidumpingové šetření Turecka týkající se dovozu výrobků z nekonečných skleněných vláken poukazuje na možné snížení cen na tureckém domácím trhu. Vzhledem k tomu, že Turecko bylo jedinou zemí ochotnou spolupracovat při tomto šetření, se však vyvozuje předběžný závěr, že by Turecko mělo být použito jako srovnatelná země.
b) Stanovení běžné hodnoty
(47)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi v souladu s obecnou metodikou popsanou výše pro skupinu společností, kterým bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. V případě, že všechny typy výrobků na domácím trhu srovnatelné země byly prodány se ztrátou nebo v případě, že nebyly prodány žádné podobné typy, byla běžná hodnota zjištěna početně podle čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.
4. Vývozní cena
(48)
Dotčený výrobek byl ve většině případů vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, a proto byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě vývozních cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba zaplatit.
(49)
V případě několika málo vývozů jednoho vyvážejícího výrobce do jeho společností ve spojení v Unii bylo stanoveno, že se jednalo o vývozy za účelem interního použití, a nebyly proto zahrnuty do předběžného výpočtu dumpingu.
5. Srovnání
(50)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnávány na základě cen ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Byly provedeny vhodné úpravy ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy. Byly povoleny úpravy s ohledem na nepřímé daně, přepravné a pojištění u námořní dopravy, přepravné ve vyvážející zemi, obchodní úroveň (rozdíly v distribučním řetězci), náklady na záruku, úvěrové náklady a bankovní poplatky.
6. Dumpingová rozpětí
(51)
Prozatímní dumpingová rozpětí byla vyjádřena jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(52)
Pro spolupracující skupinu vyvážejících výrobců, kterým bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, bylo v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanoveno individuální dumpingové rozpětí na základě porovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(53)
Dumpingová rozpětí u společností zařazených do vzorku, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství ani individuální zacházení, a u spolupracujících společností nezařazených do vzorku byla vypočtena jako průměr všech tří společností / skupin společností zařazených do vzorku.
(54)
Vzhledem k vysoké míře spolupráce při šetření a k tomu, že spolupracující společnosti představovaly téměř 100 % veškerého dovozu z ČLR v období šetření, bylo celostátně použitelné dumpingové rozpětí pro jakékoli nespolupracující společnosti vypočteno na základě nejvyššího rozpětí zjištěného u společností (skupin společností) zařazených do vzorku.
(55)
Na tomto základě byla prozatímní dumpingová rozpětí stanovena takto:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
New Changhai Group
8,5 %
Další spolupracující společnosti
43,6 %
Ostatní
43,6 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(56)
V průběhu období šetření vyrábělo obdobný výrobek jedenáct výrobců v Unii. Sedm z těchto jedenácti výrobců spolupracovalo při šetření. Všech těchto sedm výrobců bylo členy žádajícího sdružení a bylo zjištěno, že představují podstatnou část, v tomto případě více než 90 %, celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Jeden ze zbývajících čtyř výrobců v Unii byl rovněž žadatelem, dva podnět aktivně podpořili a čtvrtý podnět ani nepodpořil, ani ho nezamítl. Těchto jedenáct výrobců proto představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou tudíž nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(57)
Jak bylo uvedeno v 13. bodě odůvodnění výše, byl vybrán vzorek tří výrobců představujících přibližně 64 % celkové výroby v Unii. Vzhledem k tomu, že dva z těchto výrobců byli skupinami společností ve spojení a měli v Unii několik výrobních subjektů, byl vzorek tvořen celkem devíti jednotlivými společnostmi.
(58)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, by neměli být považováni za výrobní odvětví Unie vzhledem k tomu, že všichni tři měli čínské výrobce ve spojení vyrábějící dotčený výrobek. Šetření potvrdilo, že dva ze tří výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, byli skutečně ve spojení s čínskými výrobními společnostmi. Bylo však zjištěno, že navzdory tomuto vztahu se tito dva výrobci v Unii zařazení do vzorku v žádném případě nechovali tak, že by to zpochybňovalo spolehlivost zjištění daného šetření. Objem dovozu těchto výrobců v Unii z jejich společností ve spojení v ČLR je omezený (méně než 4 % dovozu z ČLR). Tento dovoz může být navíc považován za zanedbatelný v porovnání s celkovou produkcí těchto výrobců v Unii, na které by v žádném případě nemělo být nahlíženo jako na dovozce vzhledem k tomu, že jsou evidentně skutečnými výrobci skleněných vláken. A kromě toho ukazatele újmy vztahující se k těmto výrobcům v Unii nebyly tímto omezeným dovozem ovlivněny. S ohledem na výše uvedené dospěla Komise k závěru, že není důvod vylučovat kteréhokoli z výrobců v Unii zařazených do vzorku z definice výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(59)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o objemu dovozu na trh Unie získaných od Eurostatu.
(60)
Spotřeba v Unii zaznamenala mezi rokem 2006 a obdobím šetření prudký pokles o 24 %. V roce 2007 a v prvním pololetí roku 2008 však došlo k mírnému nárůstu spotřeby.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
982 831
1 043 611
1 035 795
748 045
Index
100
106
105
76
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objem dumpingového dovozu
(61)
Objem dovozu dotčeného výrobku na trh Unie z ČLR se v posuzovaném období výrazně zvyšoval. Celkově se dovoz z ČLR v posuzovaném období zvýšil o více než 50 %. Zejména v období mezi roky 2006 a 2008 se dovoz z ČLR zvýšil více než dvojnásobně. V období šetření došlo v porovnání s rokem 2008 k poklesu, ale procento tohoto poklesu (25 %) bylo nižší než procento poklesu spotřeby (28 %).
Tabulka 2
Dovoz z ČLR (objem)
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
77 283
122 190
155 875
116 413
Index
100
158
202
151
3.2. Podíl dumpingového dovozu na trhu
(62)
Podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu se v průběhu posuzovaného období průběžně zvyšoval. V období šetření činil podíl čínského dovozu na trhu 15,6 %, což znamená téměř dvojnásobek podílu Číny na trhu v roce 2006.
Tabulka 3
Dovoz z ČLR (podíl na trhu)
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl na trhu (%)
7,9 %
11,7 %
15,0 %
15,6 %
Index
100
149
191
198
3.3. Ceny
a) Vývoj cen
(63)
Následující tabulka uvádí průměrnou cenu dumpingového dovozu z ČLR s dodáním na evropské hranice před proclením podle zpráv Eurostatu. Průměrná cena dovozu z ČLR zůstala během posuzovaného období značně vyrovnaná. Tento vývoj byl zaznamenán navzdory výraznému celosvětovému nárůstu cen surovin používaných při výrobě nekonečných skleněných vláken v posuzovaném období (jak je také patrné z tabulky 18).
Tabulka 4
Dovoz z ČLR (ceny)
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrná cena (EUR/t)
930
936
970
943
Index
100
101
104
101
b) Cenové podbízení
(64)
Bylo provedeno srovnání jednotlivých typů výrobků v rámci Unie z hlediska prodejních cen čínských vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku. Za tímto účelem byly porovnány ceny účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku nezávislým odběratelům a ceny vyvážejících výrobců z dotčené země zařazených do vzorku. V případě potřeby byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly v úrovni obchodu a v nákladech vynaložených po dovozu.
(65)
Z tohoto srovnání vyplynulo, že v období šetření se dotčené výrobky dovezené z ČLR prodávaly v Unii za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie v procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám o 23 % až 39 %.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1. Předběžné poznámky
(66)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie. Níže uvedené údaje o prodeji a podílech na trhu se týkají celého výrobního odvětví Unie, zbývající ukazatele se týkají výrobců zařazených do vzorku.
4.2. Výroba
(67)
Objem výroby Unie byl v letech 2006 až 2008 poměrně stabilní, ale v průběhu období šetření zaznamenal prudký pokles:
Tabulka 5
Výrobní odvětví Unie - výroba
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
495 942
508 837
502 729
312 824
Index
100
103
101
63
4.3. Výrobní kapacita a její vytížení
(68)
Výrobní kapacita ve výrobním odvětví Unie se vyvíjela následujícím způsobem:
Tabulka 6
Výrobní odvětví Unie - výrobní kapacita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Kapacita (v tunách)
575 900
573 600
585 350
510 700
Index
100
100
102
89
Vytížení kapacity (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Index
100
103
100
71
(69)
V průběhu období šetření došlo ke snížení výrobní kapacity. Vzhledem k erozi cen a ztrátě podílu na trhu v důsledku dumpingového dovozu z ČLR totiž došlo k rozebrání, dočasnému uzavření nebo omezení provozu některých výrobních linek. Navzdory tomuto snížení výrobní kapacity se míra vytížení kapacity snížila z 86 % na 61 %, tj. o 29 %.
4.4. Zásoby
(70)
Z následující tabulky je patrné, že k prvnímu poklesu zásob došlo v roce 2007, kdy spotřeba dosáhla vrcholu, ale pak v roce 2008 stav zásob prudce vzrostl vzhledem k náhlému poklesu poptávky ve čtvrtém čtvrtletí tohoto roku. V průběhu období šetření se objem zásob vrátil na běžnější úroveň.
Tabulka 7
Výrobní odvětví Unie - zásoby
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
88 968
73 018
123 910
82 160
Index
100
82
139
92
4.5. Objem prodeje (výrobní odvětví Unie celkem)
(71)
Objem prodeje všech výrobců v Unii na trhu EU včetně prodeje za účelem interního použití se vyvíjel následujícím způsobem:
Tabulka 8
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (objem)
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
737 818
743 784
706 746
520 064
Index
100
101
96
70
(72)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie jako celku se snížil o 30 %. V roce 2007, kdy spotřeba v Unii vzrostla o 6 % (viz tabulka 1 výše), vzrostl objem prodeje dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie na trhu Unie jen o 1 %. To znamená, že výrobní odvětví Unie nemohlo mít ze zvýšené spotřeby v tomto období prospěch. Následně v roce 2008 a v období šetření objem prodeje výrobního odvětví Unie silně poklesl.
4.6. Podíl na trhu (výrobní odvětví Unie celkem)
(73)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu v letech 2007 a 2008 silně poklesl a následně v období šetření zaznamenal mírné zvýšení. Celkově však výrobní odvětví Unie ztratilo v průběhu posuzovaného období 5,6 procentních bodů podílu na trhu, v důsledku čehož, jak je uvedeno výše v tabulce 3, se podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu v posuzovaném období téměř zdvojnásobil.
Tabulka 9
Výrobní odvětví Unie - podíl EU na trhu
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl EU na trhu (%)
75,1 %
71,3 %
68,2 %
69,5 %
Index
100
95
91
93
4.7. Prodejní ceny
(74)
Co se týká průměrných prodejních cen, z následující tabulky je patrné, že výrobní odvětví Unie nebylo v průběhu posuzovaného období schopno zvýšit prodejní ceny nezávislým odběratelům. Průměrné prodejní ceny se naopak snížily o 2 %, což si tím spíše zasluhuje povšimnutí vzhledem ke zvyšujícím se cenám surovin. Výrobní odvětví Unie nemělo ve skutečnosti možnost zohlednit nárůst cen surovin v prodejních cenách vzhledem k tlaku na snižování cen na trhu Unie v důsledku dumpingového dovozu z ČLR.
Tabulka 10
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (průměrné ceny)
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
EUR/tuna
1 179
1 166
1 192
1 159
Index
100
99
101
98
4.8. Zaměstnanost
(75)
Úroveň zaměstnanosti u výrobců v Unii ukazuje, že výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období zracionalizovalo výrobu s cílem snížit výrobní náklady a kompenzovat zvýšení cen surovin. Počet zaměstnanců se tedy za celé toto období snížil o 20 procentních bodů, přičemž snížení o 15 procentních bodů se soustředilo do období mezi rokem 2007 a obdobím šetření.
Tabulka 11
Výrobní odvětví Unie - zaměstnanost
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Počet zaměstnanců
4 114
3 890
3 705
3 302
Index
100
95
90
80
4.9. Produktivita
(76)
V důsledku snahy výrobního odvětví Unie popsané v předchozím bodě odůvodnění se produktivita pracovních sil výrobců v Unii v letech 2007 a 2008 významně zvýšila. Tento příznivý vývoj se v průběhu období šetření obrátil a výsledkem byl celkový pokles produktivity o 21 % v posuzovaném období. Tento zvrat produktivity byl zčásti způsoben zhroucením poptávky a zčásti dumpingovým dovozem z ČLR, který se silně podbízel cenám výrobního odvětví Unie; v jeho důsledku došlo k výraznému poklesu výroby a k následnému zvýšení zaměstnanosti na vyrobenou jednotku skleněných vláken.
Tabulka 12
Výrobní odvětví Unie - produktivita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Tun na zaměstnance
121
131
136
95
Index
100
108
113
79
4.10. Mzdy
(77)
Během posuzovaného období se výrobnímu odvětví Unie dařilo kontrolovat vývoj nákladů na pracovní sílu. Z následující tabulky totiž vyplývá, že průměrná roční mzda se v letech 2007 a 2008 mírně zvýšila, ale v období šetření se snížila. Za celé toto období se jednotkové náklady na pracovní sílu snížily o 3 %. Toto snížení by však bylo ještě výraznější, kdyby nebylo do výše uvedeného vývoje zahrnuto odstupné při odchodu ze zaměstnání.
Tabulka 13
Výrobní odvětví Unie - náklady na pracovní sílu
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Roční mzdy (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
Index
100
101
103
97
4.11. Ziskovost a návratnost investic
(78)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Při zjišťování ziskovosti výrobců v Unii byly ověřené údaje upraveny s cílem zabránit tomu, aby tato analýza byla ovlivněna mimořádnými problémy konkrétních společností, které měly neúměrný dopad na zisk těchto společností v daném období. Po těchto úpravách se ziskovost výrobců zařazených do vzorku a návratnost jejich investic souvisejících s prodejem obdobného výrobku v Unii během posuzovaného období vyvíjela následujícím způsobem:
Tabulka 14
Výrobní odvětví Unie - ziskovost a návratnost investic
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čistý zisk (jako % z obratu)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Návratnost investic
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(79)
Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, dosahovalo výrobní odvětví Unie po většinu posuzovaného období omezené úrovně zisku s určitou výjimkou v roce 2007, kdy průměrná míra ziskovosti dosáhla 4,7 %. Během období šetření se zisky změnily v obrovské ztráty; průměrná ztrátovost výrobního odvětví Unie dosahovala až 15 %.
(80)
Pokud jde o návratnost investic vyjádřenou jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, tento ukazatel v zásadě sledoval tendenci ziskovosti. Celkově zůstala návratnost investic během celého posuzovaného období spíše omezená s výjimkou roku 2007. V období šetření pak průměrná návratnost investic výrobního odvětví Unie klesla na -16,8 %.
(81)
Výše uvedená citlivá finanční situace nastala navzdory zvýšené spotřebě v období mezi roky 2006 a 2008, jak je uvedeno výše v 60. bodě odůvodnění, a snaze výrobního odvětví Unie o racionalizaci výrobních nákladů, jak je uvedeno výše v 75. a 76. bodě odůvodnění. Během posuzovaného období ovlivnil výrazně rostoucí objem levného dumpingového dovozu z ČLR objem prodeje výrobního odvětví Unie a jejich důsledkem byla rovněž závažná eroze cen. Tyto faktory měly vliv na finanční situaci výrobního odvětví Unie. Nejlépe to ilustrují dramatické ztráty během období šetření, které dosáhly výše 15 %.
4.12. Peněžní tok a schopnost získávat kapitál
(82)
Čistý peněžní tok z provozních činností se vyvíjel následujícím způsobem:
Tabulka 15
Výrobní odvětví Unie - peněžní tok
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Peněžní tok (EUR)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Index
100
50
22
-64
(83)
Výše uvedená tabulka potvrzuje citlivou finanční situaci výrobního odvětví Unie v období 2006 až 2008 a její výsledné dramatické zhoršení v období šetření.
4.13. Investice
(84)
Během posuzovaného období se investice výrobců zařazených do vzorku vyvíjely následujícím způsobem:
Tabulka 16
Výrobní odvětví Unie - investice
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čisté investice (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Index
100
52
109
71
(85)
Během vrcholných let 2006 a 2008 byla úroveň investic poměrně vysoká vzhledem k přestavbě pecí. V tomto odvětví, které má vysoké nároky na kapitál, je nutno provádět přestavbu pecí každých 7 až 10 let a náklady spojené s přestavbou jedné pece mohou dosáhnout 8 až 13 milionů EUR (rozpětí údajů bylo uvedeno z důvodu ochrany informací). Značná část ostatních, strukturálnějších nákladů vyžadujících vysoké investice souvisí se spotřebou slitin v průchodkách a následnou přestavbou průchodek.
4.14. Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(86)
Dumpingová rozpětí dovozu z ČLR uvedená výše v 55. bodě odůvodnění jsou velmi vysoká. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(87)
Navzdory intenzivním snahám výrobního odvětví Unie o zvýšení konkurenceschopnosti se většina ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie během posuzovaného období vyvinula záporně. To je patrné zejména při analýze ukazatelů souvisejících s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, zejména návratnosti investic, peněžního toku a ziskovosti, které všechny zaznamenaly dramatický vývoj. Zřetelně se zhoršující vývoj navíc potvrdily i ukazatele týkající se výroby, výrobní kapacity, vytížení kapacity, objemu prodeje a podílu na trhu.
(88)
Dovoz skleněných vláken z ČLR se během období šetření zároveň podbízel cenám výrobního odvětví Unie až o 39 % a výrobní odvětví Unie ztratilo za necelé čtyři roky 5 procentních bodů podílu na trhu.
(89)
Na základě uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(90)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise přezkoumala, zda dumpingový dovoz působí výrobnímu odvětví Unie újmu, jež může být považována za podstatnou. Byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly výrobnímu odvětví Unie vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(91)
Mezi rokem 2006 a obdobím šetření vzrostl objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku o 51 %, což mělo za následek nárůst jeho podílu na trhu Unie o 98 %, ze 7,9 % na 15,6 %).
(92)
Zvýšený dumpingový dovoz dotčeného výrobku z ČLR se během posuzovaného období shodoval s klesajícím vývojem u většiny ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie zaznamenalo pokles podílu na trhu o 5,6 procentních bodů a jeho prodejní ceny poklesly o 2 % v důsledku cenového tlaku levného dumpingového dovozu na trh Unie. Toto významné cenové podbízení zabránilo výrobnímu odvětví Unie, aby v přijatelné míře přeneslo růst svých výrobních nákladů do svých prodejních cen, což mělo za důsledek nízkou úroveň ziskovosti, která během období šetření dosáhla dokonce záporných hodnot.
(93)
Bylo rovněž možno pozorovat, že podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu nadále rostl i v průběhu období šetření. Jinými slovy, jak bylo rovněž uvedeno výše v 62. bodě odůvodnění, objem dumpingového dovozu z ČLR klesal pomaleji než spotřeba v Unii.
(94)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že neexistuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Jedním z argumentů uplatněných na podporu tohoto tvrzení bylo, že cenový rozdíl mezi prodejními cenami Číny a Unie byl po celé posuzované období poměrně konstantní, zatímco ziskovost výrobního odvětví Unie v téže době kolísala. V tomto ohledu je nutno mít na paměti, že silný tlak na prodej výrobního odvětví Unie byl nejen důsledkem úrovně cen, ale také objemu stávajícího levného dumpingového dovozu. A dále, přestože se na zhoršení stavu výrobního odvětví Unie mohly podílet i jiné faktory, které by do určité míry ovlivnily i vývoj jeho ziskovosti, nezmírňovalo by to v žádném případě dopad dumpingového dovozu z ČLR, který znamená soustavné cenové podbízení vůči cenám v Unii, zejména vzhledem k tomu, že tempo uvedeného zhoršení bylo poměrně stabilní navzdory změnám na trhu, jako je například nárůst a pokles spotřeby a vývoj cen surovin.
(95)
Obdobný argument byl použit s ohledem na údajnou neexistenci souvislosti mezi údaji o ziskovosti výrobního odvětví Unie a vývojem jeho podílu na trhu. Úroveň ziskovosti výrobního odvětví Unie se sice například v letech 2006 až 2007 dočasně zlepšila navzdory poklesu jeho podílu na trhu. Tato situace byla zčásti důsledkem zlepšení podmínek na trhu Unie v roce 2007 (viz 6% nárůst spotřeby v Unii uvedený výše v 60. bodě odůvodnění). Významnější je však skutečnost, že se výrobní odvětví Unie v letech 2006 a 2007 zaměřilo na racionalizaci vlastní výroby snížením výrobních nákladů, což se odrazilo také na úrovni jeho ziskovosti. Jako další příklad lze uvést situaci, kdy se podíl výrobního odvětví Unie na trhu v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření mírně zvýšil, zatímco jeho míra ziskovosti zaznamenala dramatický pokles o 15 %. V tomto období však dumpingový dovoz z ČLR také zvýšil svůj podíl na trhu a současně stále vykazoval značné podbízení oproti prodejním cenám v Unii. Uvedené okolnosti vyústily ve značnou ztrátu výrobního odvětví Unie. Z obou výše uvedených případů tedy vyplývá, že jeden nebo dva jednotlivé ukazatele nemohou být samy o sobě zohledněny při stanovování dopadu dumpingového dovozu na stav výrobního odvětví Unie.
(96)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz z ČLR, který se dostával trh Unie ve velkém a stále vzrůstajícím objemu a který během posuzovaného období vykazoval značné cenové podbízení oproti cenám výrobního odvětví Unie, měl značně negativní vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
3. Vliv dalších činitelů
3.1. Dovoz ze třetích zemí
(97)
V průběhu posuzovaného období byl objem dovozu z jiných třetích zemí jen omezený. Celkový podíl dovozu z jiných zemí než ČLR na trhu se snížil o 2 procentní body, tj. ze 17 % na 15 %. Druhý největší zdroj dovozu, Norsko, mělo během období šetření 3,3% podíl na trhu. Turecko dosahovalo během období šetření podílu na trhu ve výši 2,5 % a čtvrtý největší zdroj dovozu, USA, dosahoval během období šetření podílu na trhu ve výši necelých 2 %.
Tabulka 17
Dovoz z jiných zemí
Země
2006
2007
2008
Období šetření
Norsko
Objem (v tunách)
34 990
28 834
35 410
24 993
Podíl na trhu (%)
3,6 %
2,8 %
3,4 %
3,3 %
Průměrná cena (v EUR)
1 254
1 412
1 360
1 256
Turecko
Objem (v tunách)
28 981
25 035
20 658
18 874
Podíl na trhu (%)
2,9 %
2,4 %
2,0 %
2,5 %
Průměrná cena (v EUR)
1 097
1 155
1 202
1 077
USA
Objem (v tunách)
22 921
24 246
20 447
13 569
Podíl na trhu (%)
2,3 %
2,3 %
2,0 %
1,8 %
Průměrná cena (v EUR)
2 309
2 101
2 506
2 615
Malajsie
Objem (v tunách)
9 541
25 569
35 200
12 601
Podíl na trhu (%)
1,0 %
2,5 %
3,4 %
1,7 %
Průměrná cena (v EUR)
979
1 019
1 022
1 025
Tchaj-wan
Objem (v tunách)
19 318
18 150
14 655
11 285
Podíl na trhu (%)
2,0 %
1,7 %
1,4 %
1,5 %
Průměrná cena (v EUR)
1 193
1 146
1 069
975
Indie
Objem (v tunách)
4 365
11 231
3 757
5 361
Podíl na trhu (%)
0,4 %
1,1 %
0,4 %
0,7 %
Průměrná cena (v EUR)
1 308
1 232
1 315
1 240
Korejská rep.
Objem (v tunách)
7 959
5 974
13 934
5 116
Podíl na trhu (%)
0,8 %
0,6 %
1,3 %
0,7 %
Průměrná cena (v EUR)
1 430
1 607
894
1 004
Japonsko
Objem (v tunách)
21 671
10 727
11 174
4 609
Podíl na trhu (%)
2,2 %
1,0 %
1,1 %
0,6 %
Průměrná cena (v EUR)
1 197
1 315
1 401
1 804
Mexiko
Objem (v tunách)
4 894
9 713
7 226
3 689
Podíl na trhu (%)
0,5 %
0,9 %
0,7 %
0,5 %
Průměrná cena (v EUR)
1 488
1 204
1 289
1 359
Kanada
Objem (v tunách)
4 136
3 309
2 196
2 244
Podíl na trhu (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Průměrná cena (v EUR)
1 303
2 025
1 761
2 146
Jiné země
Objem (v tunách)
8 954
14 848
8 519
9 227
Podíl na trhu (%)
0,9 %
1,4 %
0,8 %
1,2 %
Průměrná cena (v EUR)
1 517
1 527
1 891
1 615
(98)
Z výše uvedené tabulky, která vychází z údajů Eurostatu, rovněž vyplývá, že průměrná úroveň cen jiných dovozů na hranici Unie je zpravidla mnohem vyšší než cena dovozu z ČLR, jak je shrnuto výše v 63. bodě odůvodnění. Z porovnání těchto cen na základě údajů Eurostatu s prodejními cenami výrobního odvětví Unie uvedenými výše v 74. bodě odůvodnění vyplývalo, že dovoz z Turecka byl během období šetření prodáván za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Dovoz z Turecka však v období šetření představoval pouze 2,5% podíl na trhu, který byl nižší než jeho podíl na trhu v roce 2006. Ceny tohoto dovozu navíc trvale značně převyšovaly úroveň cen dovozu z ČLR o 14 % až 23 %. Ceny dovozu z Malajsie, Tchaj-wanu a Korejské republiky byly rovněž nižší než ceny výrobního odvětví Unie, podíly těchto zemí na trhu jsou však omezené a dále klesají. Proto nebyl vliv dovozu z Turecka, Malajsie, Tchaj-wanu, Korejské republiky ani z jakékoli jiné třetí země na situaci ve výrobním odvětví Unie považován za negativní. Na základě výše uvedených skutečností bylo možné důvodně vyvodit předběžný závěr, že dovoz z ostatních zemí neporušil příčinnou souvislost mezi zjištěným dumpingem a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
3.2. Dopad hospodářské krize
(99)
Několik stran prohlásilo, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena hospodářskou krizí, která vyústila v prudký pokles poptávky.
(100)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření byl skutečně zaznamenán silný pokles spotřeby v Unii, jak bylo uvedeno výše v 60. bodě odůvodnění. Tento pokles činil 28 % a byl prokazatelně způsoben hospodářskou krizí, která Unii v daném období zasáhla. Většina odvětví používajících produkty obsahující šetřené výrobky (automobilový průmysl, větrná energie, stavebnictví atd.) byla vážně zasažena krizí, což vyústilo v pokles poptávky po skleněných vláknech na začátku výrobního řetězce.
(101)
Negativní dopad hospodářského útlumu a snížení poptávky však byly ještě zhoršeny rostoucím dumpingovým dovozem z ČLR, jehož ceny se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Ačkoliv tedy lze mít za to, že hospodářský útlum přispěl k újmě v období šetření, nemůže to nijak snížit účinky levného dumpingového dovozu z ČLR na trh Unie působící újmu během celého posuzovaného období. I v situaci klesajícího prodeje mohlo být výrobní odvětví Unie schopno zachovat přijatelnou úroveň objemu a cen a tudíž omezit negativní dopady poklesu spotřeby. To by však bylo možné pouze tehdy, pokud by neexistovala nekalá soutěž ze strany levného dumpingového dovozu na daný trh. Škodlivost dopadu čínského dumpingového dovozu, který v období šetření vykazoval značné cenové podbízení oproti prodejním cenám Unie, je navíc ještě znásobena vzhledem k období hospodářské krize.
(102)
Vzhledem k výše uvedeným okolnostem nelze hospodářský útlum považovat za možný důvod narušení příčinné souvislosti mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z ČLR.
3.3. Vývoj objemu dovozu z Číny a finanční situace výrobního odvětví Unie
(103)
Některé zúčastněné strany uvedly, že neexistuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a finanční situací výrobního odvětví Unie vzhledem k tomu, že toto odvětví dosahovalo nejvyšší ziskovosti v letech, kdy byl objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR na nejvyšší úrovni, a naopak nejhůře se mu dařilo v době, kdy objem dovozu z ČLR poklesl na nejnižší úroveň během posuzovaného období.
(104)
V tomto ohledu je nutno především podotknout, že vývoj spotřeby, zejména hospodářský útlum v průběhu období šetření, měl zcela jistě vliv jak na objem dovozu z ČLR, tak na finanční situaci výrobního odvětví Unie vzhledem k celosvětovému charakteru krize.
(105)
Jak však již bylo uvedeno výše, dumpingový dovoz z ČLR vykazoval značné cenové podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie v období šetření, tj. v období hospodářského útlumu. Tato situace byla ještě komplikována skutečností, že vyvážejícím výrobcům z ČLR se podařilo dosáhnout dalšího mírného zvýšení podílu na trhu dokonce i v období hospodářského útlumu, zatímco výrobní odvětví Unie utrpělo vážné ztráty v důsledku své neschopnosti prodávat za výhodnější ceny.
(106)
Je tedy možné dospět k závěru, že výše uvedené cenové podbízení se současným zvyšováním podílu dumpingového dovozu z ČLR na trhu způsobilo výrobnímu odvětví Unie ještě větší újmu, než by tomu bylo v období, kdy by spotřeba nebyla v důsledku hospodářského útlumu nestálá.
(107)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nelze v žádném případě dospět k závěru, že by bylo možno porovnání pouze vývoje objemu dumpingového dovozu z ČLR a finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie interpretovat jako faktor narušující příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
3.4. Pokles objemu vývozu a/nebo prodeje za účelem interního použití v rámci výrobního odvětví Unie
(108)
Některé zúčastněné strany uvedly, že příčinou zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie byl pokles objemu vývozu nebo pokles výroby za účelem interního použití a nikoli pokles prodeje v rámci Unie. V tomto ohledu je třeba nejprve připomenout, že s výjimkou objemu prodeje byly veškeré ukazatele újmy, včetně ziskovosti, posouzeny na základě prodeje na trhu Unie nezávislým stranám. Jinými slovy, do uvedeného výpočtu nebyl zahrnut ani objem vývozu, ani prodej za účelem interního použití. Dále je sice pravda, že objem vývozu klesal o něco rychlejším tempem než prodej Unie, to však neplatilo v případě výroby za účelem interního použití, která v průběhu posuzovaného období představovala 22,4 % až 24,4 % celkového prodeje Unie. Navíc s ohledem na váhu vývozu v porovnání s prodejem výrobního odvětví Unie v EU (která v průběhu posuzovaného období kolísala mezi 10 % a 14 %), nelze tento prodej považovat za tak významný, aby zpochybnil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a dopadem na výrobní odvětví Unie. Toto tvrzení se proto zamítá.
3.5. Zvýšená kapacita výrobního odvětví Unie a vyšší výrobní náklady
(109)
Jedna ze zúčastněných stran uvedla, že zhoršení stavu výrobního odvětví Unie bylo důsledkem chybného rozhodnutí o navýšení kapacit. V tomto ohledu je nutno nejprve uvést, že trh skleněných vláken již po několik let roste a rozhodnutí navýšit kapacitu některých závodů nelze v situaci rostoucí spotřeby považovat za neobezřetný podnikatelský záměr. Navíc je nutno poznamenat, že kapacita výrobního odvětví Unie se celkově v posuzovaném období ve skutečnosti snížila (viz 68. bod odůvodnění výše).
(110)
V každém případě je třeba poznamenat, že výrobnímu odvětví Unie se podařilo snížit jednotkové náklady u hlavních surovin navzdory zvýšení ceny surovin během posuzovaného období:
Tabulka 18
Cena surovin a jednotkové výrobní náklady skleněných vláken
2006
2007
2008
Období šetření
Cena za tunu surovin (3)
100
106
104
102
Cena surovin na tunu skleněných vláken (3)
100
99
97
94
(111)
Výše uvedený vývoj cen surovin na vyrobenou jednotku skleněných vláken byl důsledkem investic do zvýšení efektivity a konkurenceschopnosti. Výrobní odvětví Unie totiž zavedlo během posuzovaného období několik opatření pro podporu a racionalizaci výrobních procesů a vstupních nákladů.
(112)
Co se týká nákladů na pracovní sílu, jak již bylo uvedeno výše v 75. až 77. bodě odůvodnění, snížilo výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období počet zaměstnanců o 20 %, přičemž průměrná mzda se snížila i bez vyloučení vlivu rozsáhlého odstupného při odchodu ze zaměstnání.
(113)
Z výše uvedených důvodů se tvrzení, že zhoršení stavu výrobního odvětví Unie bylo ve skutečnosti způsobeno vyššími výrobními náklady, které byly možným důsledkem neefektivnosti nebo vysokých nákladů na pracovní sílu, zamítá.
3.6. Konkurenceschopnost dumpingového dovozu z ČLR a újma, kterou si způsobili sami čínští výrobci ve spojení
(114)
Podle některých tvrzení újmu způsobil objem produkce a moderní technologie používaná čínskými vývozci a nikoli dumping výrobku, který je předmětem šetření. Ve skutečnosti lze celkově konstatovat, že i výrobci v Unii mají velký objem produkce a využívají moderní výrobní postupy.
(115)
Jedna ze zúčastněných stran uvedla, že výrobní odvětví Unie si mohlo újmu fakticky způsobit samo v důsledku dovozu od čínských výrobců ve spojení. V této souvislosti je nutno uvést, že jak je uvedeno výše v 58. bodě odůvodnění, byl objem tohoto dovozu značně omezený jak z hlediska výroby výrobního odvětví Unie, tak dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(116)
Proto není možné ani nedostatečnou konkurenceschopnost, ani dovoz od čínských výrobců ve spojení považovat za faktor narušující příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a zjištěnou újmou.
4. Závěr o příčinné souvislosti
(117)
Výše uvedený rozbor ukázal, že objem dovozu skleněných vláken z Číny se v posuzovaném období výrazně zvýšil a současně docházelo k postupnému snižování podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Navíc toto zvýšené množství, které vstoupilo na trh Unie za dumpingové ceny, se výrazně podbízelo cenám výrobního odvětví Unie, a tak bránilo výrobnímu odvětví Unie přenést zvýšení cen surovin na odběratele. Přestože výrobní odvětví Unie bylo schopno po určitou dobu kompenzovat negativní účinky tohoto tlaku operativním nárůstem efektivity, po výrazném snížení úrovně poptávky v důsledku hospodářské krize už to dále nebylo možné.
(118)
Předmětem zkoumání byly i další faktory, které mohly být příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. V tomto ohledu bylo zjištěno, že dovoz ze třetích zemí, dopad hospodářské krize, vývoj ostatního prodeje výrobního odvětví Unie ani jiné faktory včetně faktorů uvedených výše v 97. až 116. bodě odůvodnění se nezdají být na takové úrovni, aby narušovaly příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(119)
Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
(120)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda i přes závěry o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti neexistují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není přijetí opatření v zájmu Unie. Pro tyto účely a podle čl. 21 odst. 1 základního nařízení zvážila Komise pravděpodobný dopad opatření na všechny dotčené strany a rovněž pravděpodobné důsledky nepřijetí opatření.
(121)
Komise rozeslala dotazníky nezávislým dovozcům a uživatelům. Celkově bylo rozesláno 60 dotazníků. Nakonec ve stanovené lhůtě předložili odpovědi na dotazník dva dovozci a třináct uživatelů. Kromě toho se několik dovozců a uživatelů přihlásilo v průběhu řízení formou dopisů, ve kterých se vyslovili proti případnému uložení opatření v tomto případě.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(122)
Jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, obdobný výrobek vyrábělo jedenáct výrobců v Unii. Osm žadatelů představovalo více než 90 % výroby v Unii; dva další podnět podpořili, zatímco jedenáctá společnost ho ani nepodpořila, ani proti němu neprotestovala.
(123)
Všechny tři společnosti zařazené do vzorku, které představovaly přibližně 60 % celkové výroby v Unii, zaměstnávaly 3 300 osob přímo zapojených do výroby, prodeje a administrativy v souvislosti s obdobným výrobkem. Je třeba připomenout, že ukazatele újmy vykazovaly celkovou negativní tendenci a vážný dopad se projevil zejména u ukazatelů újmy souvisejících s podílem na trhu a s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, jako je například ziskovost, návratnost investic a peněžní toky. V průběhu posuzovaného období poklesla zejména ziskovost výrobního odvětví Unie z již tak velmi nízké úrovně 0,3 % na -15,0 %, zatímco jeho podíl na trhu klesl o 5,6 procentních bodů.
(124)
Pokud dojde k přijetí opatření, dá se očekávat, že se pokles cen a ztráta podílu na trhu zastaví a že prodejní ceny výrobního odvětví Unie začnou opět stoupat, což povede k výraznému zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(125)
Na druhou stranu, pokud by antidumpingová opatření zavedena nebyla, je pravděpodobné, že by zhoršování situace výrobního odvětví Unie na trhu a jeho finanční situace pokračovalo. Při takovémto vývoji lze očekávat, že by výrobní odvětví Unie nadále ztrácelo podíl na trhu a nebylo by již schopno držet krok s cenami na trhu nastavenými dovozem z ČLR. To by pravděpodobně vedlo k dalšímu snížení výroby a investic a uzavření více výrobních kapacit v Unii a k následnému zániku mnoha pracovních míst.
(126)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových opatření by bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců do Unie, kteří nejsou ve spojení
(127)
Jak bylo uvedeno výše, nebyl u dovozců, kteří nejsou ve spojení, použit výběr vzorku a dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, při tomto šetření plně spolupracovali tím, že poskytli odpovědi na dotazník. Jen malá část obratu těchto dvou dovozců (7 % u prvního a 25 % u druhého) byla vytvořena na základě jejich činnosti související s dotčeným výrobkem z ČLR. Oba vznesli námitku proti možnému uložení antidumpingových opatření vzhledem k tomu, že by podle jejich názoru mohla vést k ukončení dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(128)
Dovoz vykazovaný těmito dvěma dovozci však představoval jen velmi malý podíl na celkovém dovozu z ČLR v období šetření (méně než 1 %). Žádní jiní dovozci nespolupracovali tím, že by poskytli odpovědi na dotazník nebo vznesli opodstatněné připomínky. Na tomto základě se proto vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít ve značném rozsahu nepříznivé účinky na zájem dovozců v EU.
3. Zájem uživatelů
(129)
Nekonečná skleněná vlákna, jichž se týká toto řízení, mají celou řadu využití. Podařilo se získat spolupráci následujících skupin uživatelů: tkalců (jak vysoce náročných specializovaných tkanin, tak standardnějších tkanin, které se využívají například pro turbíny do větrných elektráren, v námořní přepravě, dopravě, kosmickém výzkumu a infrastruktuře), výrobců vnitřních vystýlek, výrobců směsí používaných mimo jiné v automobilovém průmyslu a výrobců kompozitních polotovarů nebo konečných výrobků.
(130)
Objem dotčeného výrobku z ČLR nakoupeného spolupracujícími uživateli představoval přibližně 20 % dovozu skleněných vláken z ČLR během období šetření. Z informací získaných z odpovědí na dotazník dále vyplývá, že uživatelské výrobní odvětví Unie zaměstnává velký počet osob. Přestože v této fázi nebyly ohledně této skutečnosti předloženy žádné ucelené a podložené údaje, lze počet osob pracujících v navazujících výrobních odvětvích v EU na základě informací získaných z odpovědí na dotazník předběžně odhadnout na 50 000-75 000. Na obdobném základě lze odhadnout zaměstnanost v průmyslu skleněných vláken podle divizí společností, které v období šetření využívaly čínská skleněná vlákna, na přibližně 27 000.
(131)
Většina spolupracujících uživatelů uvedla, že nakupují skleněná vlákna z čínských i jiných zdrojů včetně evropských výrobců. Pouze několik z nich nakupovalo skleněná vlákna výhradně z ČLR. V tomto odvětví existuje nejen široká škála činností v navazujícím průmyslu, ale i velikost těchto společností se může do značné míry lišit - některé z nich jsou součástí větších skupin s mezinárodní působností, zatímco jiné jsou zcela nezávislé.
3.1. Potenciální dopad opatření na ziskovost uživatelů
(132)
Z odpovědí na dotazník vyplývá, že odvětví uživatelů skleněných vláken je v relativně dobrém stavu. Většina spolupracujících uživatelů totiž uvedla, že v posuzovaném období včetně období šetření dosáhla zisku jak v oblasti výroby, tak v oblasti prodeje výrobků, mezi něž patřil i výrobek, který byl předmětem šetření. Několik uživatelů sice uvedlo, že během období šetření utrpělo v souvislosti s touto činností ztrátu, ale někteří jiní dosáhli zisku v rozmezí 5 % až 10 %.
(133)
Nákup skleněných vláken celkově představuje značnou část výrobních nákladů na výrobky odvětví uživatelů. Podle uváděných údajů se může tento podíl v závislosti na výrobku, který se z nich vyrábí, pohybovat od 10 % po více než 50 %. Zvýšení nákladů na nákup skleněných vláken z Číny proto může mít značný vliv na náklady některých uživatelů.
(134)
Na základě informací poskytnutých v odpovědích spolupracujících uživatelů na dotazník lze průměrný potenciální dopad antidumpingových opatření na zisk odhadnout na přibližně 1 % obratu divizí uživatelských společností, které používají skleněná vlákna, ale na méně než 0,5 % celkového obratu společností, do kterých tyto divize používající skleněná vlákna patří. Jinými slovy lze říci, že ziskovost divize používající skleněná vlákna bude v průměru ovlivněna přibližně jedním procentním bodem a celková ziskovost společnosti méně než polovinou procentního bodu.
(135)
Je však třeba poznamenat, že v případě některých uživatelských společností by uvedený dopad mohl být vyšší a činit přibližně až 5 % obratu společnosti. S ohledem na úroveň zisku některých uživatelů a na podíl skleněných vláken na jejich výrobních nákladech nelze vyloučit, že jejich ziskovost by mohl ovlivnit výrazný nárůst cen skleněných vláken s výjimkou případů, kdy by bylo možné tento nárůst zcela nebo alespoň z větší části přenést na odběratele.
(136)
Celkově tedy lze učinit předběžný závěr, že některé uživatelské společnosti sice může potenciální dopad antidumpingových opatření zasáhnout citelněji, jiní uživatelé však pravděpodobně pocítí jen spíše umírněný dopad.
3.2. Nezaměnitelnost
(137)
Několik uživatelů uvedlo, že celou řadu skleněných vláken nezbytných pro odvětví uživatelů nelze koupit jako hotové výrobky. Místo toho musí dodavatelé absolvovat zdlouhavý a komplikovaný kvalifikační postup, který může trvat 6 až 12 měsíců, aniž by měli záruku, že budou úspěšní. Změna dodavatele s cílem vyhnout se placení antidumpingových cel by tedy byla nákladná, v krátkodobém horizontu neproveditelná a z technologického hlediska riskantní.
(138)
V tomto ohledu je třeba uznat, že při určitém typu použití mohou vlastnosti výrobku, který je předmětem šetření, skutečně vyžadovat dlouhý kvalifikační proces, jehož součástí je i testování. Nicméně i s ohledem na připomínky řady uživatelů v tuto chvíli vše nasvědčuje tomu, že u většiny případů existuje více zdrojů. Je však třeba připomenout, že antidumpingová opatření nejsou míněna tak, aby některým dodavatelům znemožňovala přístup na trh Unie - smyslem veškerých navrhovaných opatření je pouze obnovení spravedlivého obchodu a náprava narušené situace na trhu.
(139)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že zavedení opatření v případě čínských skleněných vláken pravděpodobně nebude mít za následek dočasné zastavení dodávek surovin do odvětví uživatelů.
3.3. Neschopnost přenést zvýšení výrobní ceny na odběratele a vyšší konkurence ze strany dodavatelů mimo země EU na navazujícím trhu
(140)
Několik uživatelů uvedlo, že by nebyli schopni přenést zvýšení cen skleněných vláken na odběratele svých výrobků. Tito uživatelé uvedli, že na trzích jejich výrobků panuje silná konkurence a pokud by zvýšili ceny, mohli by jejich zákazníci snadno změnit dodavatele.
(141)
Vzhledem k rozmanitosti uživatelských společností je obtížné celkově posoudit schopnost uživatelů přenést potenciální zvýšení výrobní ceny na odběratele. Nicméně na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník pro uživatele lze předpokládat, že i když by daný uživatel nemohl většinu zvýšení výrobní ceny dále přenést, byl by ve většině případů jeho obrat a ziskovost ovlivněn pouze v omezené míře.
(142)
Pokud jde o hospodářskou soutěž, několik uživatelů dále vyjádřilo obavu, že uložení antidumpingových cel by vedlo k nárůstu konkurence dodavatelů ze zemí mimo EU na navazujícím trhu vzhledem k tomu, že následné výrobky by nepodléhaly žádným ochranným opatřením, a ke změně charakteru dovozu z ČLR ze skleněných vláken na následné výrobky, jako jsou například směsi, tkaniny a kompozitní lopatky pro větrné turbíny. Pokud jde o ČLR, bylo totiž uvedeno, že na řadě těchto trhů již existuje konkurence z ČLR a že by bylo jen logické, že po uložení opatření na dovoz skleněných vláken se tato konkurence zvýší. Proto bylo argumentováno tím, že odvětví uživatelů by muselo nejen platit vyšší ceny za skleněná vlákna, ale muselo by rovněž čelit zvýšené konkurenci. Bylo argumentováno tím, že v takovém podnikatelském prostředí by nebylo možné přenést větší část jakéhokoli případného zvýšení ceny na odběratele.
(143)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že skutečnost, že by zavedení antidumpingových opatření mohlo způsobit silnější konkurenci, nemůže být důvodem k tomu, aby tato opatření nebyla uložena, jsou-li oprávněná. Evropské odvětví uživatelů skleněných vláken má stejná práva jako výrobní odvětví skleněných vláken a mělo by plné právo dovolávat se obchodního práva EU a požádat o antidumpingové šetření pro své výrobky, pokud by pro to existovaly dostatečné důvody a pokud by mohlo předložit zjevné důkazy o dumpingu působícím újmu.
(144)
Proto nemůže být výše uvedený argument týkající se případného zvýšení konkurence v oblasti následných výrobků ze zemí mimo EU důvodem proti uložení antidumpingových opatření.
3.4. Nedostatečná nabídka
(145)
Několik uživatelů tvrdilo, že po uplynutí období šetření byla nabídka na trhu Unie již nedostatečná a že uložení antidumpingových opatření by tuto situaci dále zhoršilo, neboť by vedlo k omezení dovozu z ČLR, který je potřebný vzhledem k silné a stále rostoucí poptávce.
(146)
Žadatelé uznali, že došlo k omezení dodávek některých skupin výrobků vyrobených výrobním odvětvím Unie, ale považovali tuto situaci za dočasný důsledek nedostatku zásob vzniklý na základě zotavení trhu po ekonomické krizi. Uvedli rovněž, že výrobní odvětví Unie bude schopno v případě obnovy zdravé úrovně ziskovosti pokrýt předpokládaný nárůst poptávky ze strany návazných odvětví EU, a to zejména díky nevytížené výrobní kapacitě, kterou je možno snadno obnovit, dalším technickým zlepšením a přestavbě pecí.
(147)
V tomto ohledu je třeba nejprve připomenout, že účelem antidumpingových opatření je napravit nekalé obchodní praktiky, které působí újmu výrobnímu odvětví Unie, a znovu vytvořit prostředí účinné hospodářské soutěže na trhu EU, nikoli bránit dovozu. Proto, i když se cenové hladiny dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR v EU po zavedení antidumpingových opatření s největší pravděpodobností zvýší, nedojde v důsledku navrhovaných opatření k uzavření trhu Unie pro vyvážející výrobce z ČLR, a proto bude možno dotčený výrobek z ČLR i nadále dovážet na trh Unie.
(148)
Pokud jde o schopnost výrobního odvětví Unie doplnit případné chybějící dodávky skleněných vláken z Číny, je třeba poznamenat, že současná úroveň vytížení kapacity výrobního odvětví Unie nasvědčuje tomu, že nabídka by mohla plně pokrýt poptávku na trhu. Teoreticky by bylo možné nahradit i celý objem čínského dovozu skleněných vláken, který během období šetření dosáhl výše 116 413 tun, nevytíženou kapacitou výrobního odvětví Unie, která v období šetření dle odhadu činila téměř 200 000 tun.
(149)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti lze vyvodit předběžný závěr, že otázku případného nedostatku dodávek lze řešit rozšířením vytížení kapacity výrobního odvětví Unie, dalším dovozem a dovozem dotčeného výrobku z ČLR nezakládajícím dumping.
4. Závěr o zájmu Unie
(150)
Očekává se, že by uložení opatření na dumpingový dovoz dotčeného výrobku z ČLR umožnilo zlepšit situaci výrobního odvětví Unie na základě zvýšení objemu prodeje, prodejních cen a podílu na trhu. Ačkoliv se mohou objevit určité nepříznivé dopady v podobě vyšších nákladů pro některé uživatele, budou pravděpodobně vyváženy očekávanými přínosy pro výrobce a jejich dodavatele.
(151)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že po zvážení všech aspektů neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR. Toto předběžné posouzení však může vyžadovat další pečlivý rozbor na základě připomínek zúčastněných stran.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(152)
Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Čínské lidové republiky uložena prozatímní opatření, aby se předešlo další újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(153)
Úroveň prozatímních opatření uložených na dovoz z ČLR by měla být dostatečná na to, aby odstranila újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem, ale nesmí být překročena zjištěná dumpingová rozpětí. Při výpočtu cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se počítá s tím, že případná opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Unie pokrýt výrobní náklady a vytvořit hrubý zisk, kterého by bylo možné přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu.
(154)
Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že pro stanovení úrovně pro odstranění újmy by měl být použit cílový zisk ve výši 12 % až 15 %. Z poskytnutých důkazů však dosud přesvědčivě nevyplývá, že tato úroveň zisku je minimální potřebnou úrovní pro zajištění životaschopné aktivity výrobního odvětví Unie v tomto hospodářském odvětví. V důsledku absence spolehlivých důkazů, které by podpořily vyšší úroveň cílového zisku, se předběžně usoudilo, že pro stanovení úrovně pro odstranění újmy by se jako vhodná úroveň zisku jevila výše 5 %.
(155)
Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nezpůsobuje újmu. Cena, která nezpůsobuje újmu, byla stanovena odečtením skutečného ziskového rozpětí od ceny ze závodu a k takto vypočítané ceně nezpůsobující ztrátu bylo připočteno výše uvedené cílové ziskové rozpětí.
(156)
Na tomto základě byly předběžně stanoveny následující úrovně pro odstranění újmy:
Společnost
Úroveň pro odstranění újmy
New Changhai Group
61,4 %
Další spolupracující společnosti
104,2 %
Ostatní
104,2 %
2. Prozatímní opatření
(157)
S ohledem na výše uvedené a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se usuzuje, že by mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, a to ve výši odpovídající nejnižší zjištěné hodnotě dumpingového rozpětí a úrovni pro odstranění újmy podle pravidla nižšího cla, jímž je ve všech případech zjištěné dumpingové rozpětí.
(158)
S ohledem na velmi vysokou míru spolupráce čínských vyvážejících výrobců byla stanovena stejná výše prozatímní celní sazby pro spolupracující vyvážející výrobce, kterým nebylo přiznáno individuální zacházení nebo zjišťování, a pro veškeré nespolupracující vyvážející výrobce. Na základě výše uvedených skutečností byly navrženy tyto sazby cla:
Společnost
Prozatímní clo
New Changhai Group
8,5 %
Další spolupracující společnosti
43,6 %
Všechny ostatní společnosti
43,6 %
(159)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(160)
Veškeré žádosti o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu podniku nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být zaslány Komisi (4) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména s těmi, které se týkají jakékoli změny činnosti společnosti ve spojení s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které souvisejí například se změnou názvu nebo se změnou výrobního či prodejního subjektu. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno aktualizací seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(161)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celní sazba pro všechny ostatní společnosti neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v průběhu období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(162)
V zájmu řádného úředního postupu je třeba stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a že mohou být pro účely jakýchkoli konečných opatření znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz střiže (chopped strands) ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm; pramenců (rovings) skleněných vláken, s výjimkou pramenců (rovings) skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887); příze z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou příze, která je impregnována a povrstvena a má ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887); a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00, ex 7019 19 10 a ex 7019 31 00 (kódy TARIC 7019310029, 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066, 7019191079 a 7019310099), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Antidumpingové clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
8,5
A983
Všechny ostatní společnosti
43,6
A999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podrobnostech týkajících se nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. září 2010.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 812/2010
2010 m. rugsėjo 15 d.
kuriuo tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės ištisinių gijų stiklo pluošto produktams nustatomas laikinasis antidempingo muitas
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau - pagrindinis reglamentas) (1), ypač į jo 7 straipsnį,
pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Inicijavimas
(1)
2009 m. gruodžio 17 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą (2) apie antidempingo tyrimo dėl tam tikrų importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - KLR arba nagrinėjamoji šalis) kilmės ištisinių gijų stiklo pluošto produktų inicijavimą.
(2)
Tyrimas inicijuotas 2009 m. lapkričio 3 d. gavus Europos stiklo pluošto gamintojų asociacijos APFE (toliau - skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju - daugiau kaip 50 %) visų tam tikrų ištisinių gijų stiklo pluošto produktų Sąjungoje, vardu pateiktą skundą. Skunde pateikta pakankamai šio produkto dempingo ir juo daromos materialinės žalos įrodymų, kurie laikyti pakankamais tyrimo inicijavimui pagrįsti.
2. Su tyrimu susijusios šalys
(3)
Komisija apie tyrimo iniciavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems gamintojams ir KLR atstovams, importuotojams, tiekėjams ir žinomiems susijusiems naudotojams bei jų asociacijoms. Suinteresuotosioms šalims sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti.
(4)
Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(5)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį eksportuojančių gamintojų, importuotojų ir Sąjungos gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta, kad, siekiant nustatyti dempingą ir žalą, pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali būti atliekama atranka. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), prašyta, kad visi eksportuojantys gamintojai, importuotojai ir Sąjungos gamintojai Komisijai praneštų apie save ir pateiktų, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pagrindinę informaciją apie savo veiklą tiriamuoju laikotarpiu (2008 m. spalio 1 d. - 2009 m. rugsėjo 30 d.), susijusią su nagrinėjamuoju produktu.
(6)
Aštuoni Kinijos eksportuojantys gamintojai arba eksportuojančių gamintojų grupės ir septyni Sąjungos gamintojai arba gamintojų grupės pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinktais. Išnagrinėjus pateiktą informaciją ir atsižvelgus į didelį pageidaujančių bendradarbiauti eksportuojančių gamintojų ir Sąjungos gamintojų skaičių nuspręsta, kad būtina atlikti šių gamintojų atranką (žr. 12 ir 13 konstatuojamąsias dalis).
(7)
Iš nesusijusių importuotojų tyrimo atrankos etapu prašomą informaciją per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį pateikė tik trys. Todėl nuspręsta atrankos neatlikti ir nusiųsti klausimynus visiems apie save pranešusiems importuotojams.
(8)
Kad atrinktieji eksportuojantys KLR gamintojai panorėję galėtų pateikti prašymą taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau - RER) arba individualų režimą (toliau - IR), Komisija atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nusiuntė prašymo formas. Visos atrinktos bendrovės (arba bendrovių grupės) prašė, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį joms būtų taikomas RER arba, jeigu atlikus tyrimą būtų nustatyta, kad jos neatitiko RER sąlygų, - IR.
(9)
Komisija susijusiems eksportuojantiems KLR gamintojams, KLR valdžios institucijoms ir skundo pateikėjui oficialiai atskleidė su RER susijusius nustatytus faktus. Be to, jiems buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti juos išklausyti, jei tam buvo svarbių priežasčių.
(10)
Komisija išsiuntė klausimynus atrinktiems eksportuojantiems gamintojams, atrinktiems Sąjungos gamintojams, importuotojams ir visiems žinomiems naudotojams ir naudotojų asociacijoms. Išsamius klausimyno atsakymus pateikė atrinktieji KLR eksportuojantys gamintojai, visi atrinkti Sąjungos gamintojai, du importuotojai ir 13 naudotojų.
(11)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ar žalos grėsmės ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:
a)
eksportuojantys KLR gamintojai
-
Chongqing Polycomp International Corporation („CPIC“)
-
Jushi Group (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; China National Building Materials & Equipment Import and Export Corporation; CNBM International Corporation; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. ir Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics), ir
-
New Changhai Group (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd ir Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd)
b)
Sąjungos gamintojai
-
Johns Manville Slovakia, Trnava, Slovakija
-
European Owens Corning Fiberglas, Briuselis, Belgija
-
Owens Corning France, Šamberi, Prancūzija
-
PPG Industries BV, Hogezandas, Nyderlandai
c)
Sąjungos naudotojai
-
Sabic Europe BV, Sitardas, Nyderlandai ir Genkas, Belgija
-
Sabic Innovative Plastics BV, Bergenas prie Zomo, Nyderlandai
d)
panašios šalies gamintojas
-
Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Turkija.
3. Atranka
(12)
Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį iš aštuonių Kinijos eksportuojančių gamintojų arba eksportuojančių gamintojų grupių Komisija atrinko bendroves remdamasi didžiausiu tipišku eksporto kiekiu, kurį galima tinkamai ištirti per turimą laiką. Atrinktos trys bendrovės (arba susijusių bendrovių grupės), kurių eksportas sudarė daugiau kaip 70 % viso bendradarbiavusių suinteresuotųjų šalių eksporto iš KLR į ES kiekio. Remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka buvo konsultuojamasi su susijusiomis šalimis ir prieštaravimų negauta.
(13)
Reikiamą informaciją pateikė ir atrankoje dalyvauti sutiko septyni Sąjungos gamintojai. Remdamasi iš šių bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų gauta informacija Komisija atrinko tris Sąjungos gamintojus arba gamintojų grupes, kurie pardavė ir pagamino didžiausią kiekį (t. y. jų pardavimo apimtis sudaro 64 % visų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pardavimo apimties).
4. Tiriamasis laikotarpis
(14)
Tyrimas dėl dempingo ir žalos truko nuo 2008 m. spalio 1 d. iki 2009 m. rugsėjo 30 d. (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2006 m. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Nagrinėjamasis produktas
(15)
Pranešime apie inicijavimą aprašytas nagrinėjamasis produktas - ne ilgesnės kaip 50 mm kapotos stiklo pluošto sruogos, stiklo pluošto pusverpaliai, sluoksninės stiklo pluošto gijos ir stiklo pluošto gijų verpalai, ir iš stiklo pluošto gijų pagaminti dembliai, išskyrus stiklo vatos demblius, kurio KN kodai šiuo metu yra 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 ir ex 7019 31 00 (toliau - nagrinėjamasis produktas).
(16)
Nagrinėjamasis produktas - žaliava, dažniausiai naudojama kompozitų gamintojų pramonėje termoplastinėms ir termoreaktyvioms dervoms armuoti. Gauti kompozitai (stiklo pluoštu armuoti plastikai) naudojami įvairiuose pramonės sektoriuose: automobilių, elektros bei elektronikos, vėjo jėgainių sparnų gamybos, statybos, talpyklų bei vamzdynų ir vartojimo prekių gamybos, aviacinės kosminės ir karinės pramonės ir kt. sektoriuose.
(17)
Šiame tyrime nagrinėjami keturių pagrindinių rūšių ištisinių gijų stiklo pluošto produktai: kapotos sruogos, pusverpaliai, dembliai (išskyrus stiklo vatos demblius) ir verpalai. Atlikus tyrimą nustatyta, kad, nepaisant skirtingo pavidalo ir galimo skirtingo įvairių rūšių produktų galutinio panaudojimo, beveik visų skirtingų rūšių nagrinėjamojo produkto pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės yra tokios pačios ir jis iš esmės naudojamas toms pačioms paskirtims. Tačiau nustatyta, kad sluoksninės stiklo pluošto gijų pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės nėra tokios pačios, nes šis produktas yra ne ištisinių gijų stiklo pluoštai, o neištisinės nevienodo ilgio sruogos. Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad nagrinėjamuoju produktu nereikėtų laikyti tam tikrų labai konkrečių rūšių pusverpalių ir tam tikrų labai konkrečių rūšių verpalų, kurių KN kodai šiuo metu yra atitinkamai 7019 12 00 ir 7019 19 10, nes šios rūšys yra specialiai apdorojamos jas padengiant ir impregnuojant ir jų masė kaitinant sumažėja daugiau kaip 3 %, vadinasi, jų fizinės ir cheminės savybės yra skirtingos.
(18)
Keletas tolesnių verpalų naudotojų tvirtino, kad pastarųjų visiškai nereikėtų priskirti tyrimo produkto apibrėžtajai sričiai, nes Sąjungoje beveik nėra gamybos pagrindo ir verpalų beveik neįmanoma pakeisti jokių kitų rūšių produktais.
(19)
Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad yra bent vienas paklausos pakeičiamumo atvejis (t. y. verpalus galima naudoti vietoj kitų rūšių produktų net kelioms paskirtims, nors, atsižvelgiant į tai, kad verpalų kaina yra santykinai didesnė, ekonominiu požiūriu tai ne visada pasiteisintų), o tam tikros rūšies produkto riboto gamybos pagrindo per se nepakanka, kad tokios rūšies produktas būtų pagrįstai nepriskirtas produkto apibrėžtajai sričiai, jei jo fizinės, cheminės ir techninės savybės ir naudojimo paskirtys yra tokios pačios kaip kitų rūšių produktų. Atsižvelgiant į tai, kad ištisinių gijų stiklo pluošto verpalai pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis savybėmis kaip kiti ištisinių gijų stiklo pluošto produktai ir kad juos iš dalies galima pakeisti vienus kitais, padaryta preliminari išvada, kad nėra pagrindo verpalams netaikyti produkto apibrėžties. Tačiau reikia pažymėti, kad šio teiginio tolesniam vertinimui bus skiriamas ypatingas dėmesys.
2. Panašus produktas
(20)
Nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto ir ištisinių gijų stiklo pluošto produktų, gaminamų ir parduodamų KLR vidaus rinkoje bei Turkijos, kuri preliminariai buvo pasirinkta panašia šalimi, vidaus rinkoje, taip pat ištisinių gijų stiklo pluošto produktų, kuriuos gamina Sąjungos pramonė ir kurie yra parduodami Sąjungoje, fizinės, cheminės ir techninės savybės bei naudojimo paskirtys yra tokios pačios. Todėl šie produktai preliminariai laikomi panašiu produktu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
C. DEMPINGAS
1. Rinkos ekonomikos režimas (RER)
(21)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą atliekant antidempingo tyrimus dėl importuojamų KLR kilmės produktų normalioji vertė nustatoma vadovaujantis minėto straipsnio 1-6 dalimis tiems gamintojams, kurie, kaip nustatyta, atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus.
(22)
Trumpai, ir tik dėl patogumo, pateikiami apibendrinti kriterijai:
1.
verslo sprendimai priimami ir išlaidos patiriamos atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir be didelio valstybės kišimosi;
2.
apskaitos (buhalteriniai) įrašai yra tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus ir naudojami visiems tikslams;
3.
nėra jokių didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos;
4.
bankroto ir nuosavybės įstatymai užtikrina teisinį tikrumą ir pastovumą;
5.
valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą.
(23)
Atliekant šį tyrimą visi trys atrinkti eksportuojantys gamintojai arba grupės kreipėsi dėl RER suteikimo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą ir per nustatytą laikotarpį pateikė užpildytas RER prašymo formas.
-
Chongqing Polycomp International Corporation („CPIC“)
-
Jushi Group ir
-
New Changhai Group.
(24)
Komisija paprašė visų pirmiau minėtų atrinktų eksportuojančių gamintojų arba grupių pateikti visą, jos nuomone, reikalingą informaciją, ir lankydamasi šių bendrovių patalpose patikrino visą RER prašymo formose pateiktą ir visą kitą, jos manymu, reikalingą informaciją.
(25)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad du atrinkti KLR eksportuojantys gamintojai arba eksportuojančių gamintojų grupės neatitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytų kriterijų reikalavimų, kad jiems būtų suteiktas RER.
(26)
Vienas eksportuojantis gamintojas arba eksportuojančių gamintojų grupė negalėjo įrodyti, kad jo verslo sprendimai priimami be didelio valstybės kišimosi. Dauguma direktorių valdybos atstovų buvo paskirti bendrovės, kurios didžioji dalis priklauso valstybei. Iš to galima spręsti, kad valstybė galėtų sėkmingai sukliudyti priimti bet kokį sprendimą. Tad aišku, kad valstybei tenka svarbus vaidmuo bendrovės sprendimų priėmimo procese. Be to, bendrovė negalėjo įrodyti, kad ji turi vieną aiškų apskaitos įrašų rinkinį, tikrinamą nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus, nes finansinėse ataskaitose neteisingai nurodytos apmokestinamos pajamos.
(27)
Kitas atrinktas eksportuojantis gamintojas arba eksportuojančių gamintojų grupė taip pat negalėjo įrodyti, kad jo verslo sprendimai priimami be didelio valstybės kišimosi. Dvi minėtos grupės prekybos įmonės priklauso valstybei. Valstybė taip pat gali stipriai kištis vienam tos grupės eksportuojančiam gamintojui priimant sprendimus, nes per direktorių, atstovaujantį valstybei priklausančiai kontroliuojančiajai bendrovei, ji turi išskirtinę veto teisę. Šis gamintojas savo ruožtu yra dviejų kitų tos grupės eksportuojančių gamintojų patronuojančioji bendrovė ir pagrindinis akcininkas, vadinasi, valstybė taip pat gali kištis į jų sprendimų priėmimo procesą. Be to, trys tos grupės eksportuojantys gamintojai negalėjo įrodyti, kad jie tenkina 2 kriterijų, nes dviejų iš jų finansinėse ataskaitose nebuvo paminėtos mokesčių lengvatos, o trečiojo apskaita veikiausiai nebuvo atliekama nepriklausomų auditorių. Penkios tos grupės bendrovės taip pat neįvykdė 3 kriterijaus (iš esmės dėl žemės naudojimo teisės kainų, kurios nebuvo orientuotos į rinką).
(28)
Vienas atrinktas eksportuojantis gamintojas (dviejų susijusių bendrovių grupė) įrodė, kad atitiko visus 2 straipsnio 7 dalies c punkto kriterijus ir kad jam galima suteikti RER.
(29)
Atskleidus išvadas dėl RER gauta pastabų iš Sąjungos pramonės atstovų ir dviejų atrinktų eksportuojančių gamintojų arba eksportuojančių gamintojų grupių, kuriems siūlyta nesuteikti RER. Tačiau gautos pastabos nebuvo tokio pobūdžio, kad dėl jų būtų reikėję pakeisti šiuo atžvilgiu padarytas išvadas.
2. Individualus režimas (IR)
(30)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu prireikus muitas visos šalies mastu nustatomas šalims, kurioms taikomas minėtas straipsnis, išskyrus tuos atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus. Trumpai ir tik aiškumo sumetimais toliau pateikiami apibendrinti kriterijai:
-
jei įmonės yra visiškai ar dalinai užsienio kapitalo įmonės ar bendros įmonės, eksportuotojai gali nevaržomai grąžinti kapitalą bei pelną į savo šalį;
-
eksporto kainos ir kiekiai, pardavimo sąlygos ir terminai yra nustatomi laisvai;
-
akcijų dauguma priklauso privatiems asmenims. Direktorių valdybose esantys ar svarbias vadovaujančias pareigas užimantys valstybės pareigūnai sudaro mažumą, arba turi būti įrodyta, kad įmonė vis dėlto yra pakankamai nepriklausoma nuo valstybės kišimosi;
-
valiutų keitimo kurso perskaičiavimai yra atliekami pagal rinkoje nusistovėjusį valiutos kursą ir
-
valstybės kišimasis nėra toks, kad leistų išvengti priemonių tuo atveju, jei individualiems eksportuotojams taikomos skirtingos muitų normos.
(31)
Abi pirmiau minėtos atrinktos bendrovės arba bendrovių grupės, kurioms nebuvo suteiktas RER, prašė taikyti IR tuo atveju, jei RER joms nebūtų suteiktas.
(32)
Remiantis turima informacija buvo nustatyta, kad nė viena iš abiejų nagrinėjamųjų bendrovių arba bendrovių grupių neįrodė, jog bendrai atitiktų visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus IR suteikimo reikalavimus. Visų pirma nustatyta, kad bendrovės neatitiko pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalies c punkte nustatyto kriterijaus, kad akcijų dauguma priklauso privatiems asmenims arba bendrovė yra pakankamai nepriklausoma nuo valstybės kišimosi, nes, kaip paaiškinta 26 ir 27 konstatuojamosiose dalyse, galiausiai nustatyta, kad visos bendrovės iš esmės priklauso valstybei arba yra jos kontroliuojamos. Kaip minėta, taip pat buvo nustatyta, kad nė viena iš šių abiejų bendrovių (arba bendrovių grupių) neįrodė, kad atitinka 9 straipsnio 5 dalies e punkte nustatytą kriterijų, t. y. valstybės kišimasis į jų sprendimų priėmimo procesą nėra toks didelis, kad leistų išvengti nustatytų priemonių, jei bendrovėms būtų nustatyti skirtingi muitų tarifai. Todėl jų prašymai suteikti IR turėjo būti atmesti.
(33)
Taigi, padaryta išvada, kad IR nebuvo galima suteikti nė vienai iš atrinktų eksportuojančių gamintojų arba eksportuojančių gamintojų grupių, kurioms nebuvo suteiktas RER.
3. Normalioji vertė
3.1. Normaliosios vertės nustatymas eksportuojančiam gamintojui arba eksportuojančių gamintojų grupei, kuriai suteiktas RER
(34)
Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia nustatė, ar minėto eksportuojančio gamintojo ištisinių gijų stiklo pluošto produktų pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, t. y. ar visas toks parduotas kiekis nebuvo mažesnis nei 5 % jo viso eksportui į Sąjungą parduoto nagrinėjamojo produkto kiekio. Atlikus tyrimą nustatyta, kad panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas.
(35)
Vėliau Komisija nustatė bendrovių, kurių pardavimas vidaus rinkoje iš esmės buvo tipiškas, vidaus rinkoje parduodamų rūšių produktus, kurie yra tokie patys arba labai panašūs į eksportui į Sąjungą parduodamų rūšių produktus.
(36)
Buvo nustatyta, ar kiekvienos rūšies produkto, kurį eksportuojantis gamintojas pardavė vidaus rinkoje ir kurį, kaip nustatyta, galima tiesiogiai palyginti su tos rūšies ištisinių gijų stiklo pluošto produktais, kurie buvo parduodami eksportui į Sąjungą, pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Konkrečios rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku, jeigu per TL tos rūšies produkto nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje parduota apie 5 % viso panašios rūšies produkto eksportui į Sąjungą parduoto kiekio. Atlikus tyrimą nustatyta, kad visų rūšių (išskyrus keturias produktų rūšis) produktų pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas.
(37)
Po to Komisija nagrinėjo, ar galima manyti, kad kiekvienos rūšies nagrinėjamas produktas, kurio tipiškas kiekis yra parduodamas vidaus rinkoje, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį buvo parduodamas įprastomis prekybos sąlygomis. Tai atlikta nustatant kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu dalį.
(38)
Jeigu tam tikros rūšies produkto, kuris buvo parduotas už grynąją pardavimo kainą, lygią jo apskaičiuotosioms gamybos sąnaudoms arba už jas didesnę, parduotas kiekis sudarė daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto parduoto kiekio ir jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, kiekvienos rūšies produkto normalioji vertė apskaičiuota kaip visų tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje kainų svertinis vidurkis.
(39)
Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo kiekis sudarė ne daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto pardavimo kiekio arba jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę kainą vidaus rinkoje, kuri buvo apskaičiuota kaip tik pelningo tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje per TL vidutinė svertinė kaina.
(40)
Jei visų rūšių produktų pardavimas buvo nuostolingas, laikyta, kad jie nebuvo parduoti įprastomis prekybos sąlygomis.
(41)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad visų (išskyrus vienos) rūšių panašaus produkto pelningai parduotas kiekis sudarė daugiau kaip 80 % viso vidaus rinkoje parduoto kiekio, taigi, skaičiuojant normaliosios vertės vidutinę kainą buvo naudojamas visas vidaus rinkoje parduotas kiekis. Atliekant skaičiavimus dėl vienos produkto rūšies buvo naudojamas tik pelningai parduotas kiekis. Keturių rūšių produktų, kurių vidaus rinkoje nebuvo parduodamas tipiškas kiekis, normaliajai vertei nustatyti Komisija naudojo labai panašių rūšių produktų tipiškas vidaus rinkos kainas, atitinkamai jas pakoregavus.
3.2. Normaliosios vertės nustatymas eksportuojantiems gamintojams arba eksportuojančių gamintojų grupėms, kuriems RER nėra suteiktas
a) Panaši šalis
(42)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį normalioji vertė bendrovėms, kurioms RER negalėjo būti suteiktas, buvo nustatyta remiantis kainomis arba apskaičiuotąja verte panašioje šalyje.
(43)
Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad KLR normaliajai vertei nustatyti tinkama panašia šalimi ketina pasirinkti Turkiją, ir paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl šio pasirinkimo.
(44)
Dvi suinteresuotosios šalys pareiškė, kad Turkija nebūtų tinkama panaši šalis, tačiau nepateikė jokių tai patvirtinančių įrodymų. Kita suinteresuotoji šalis pateikė pastabas dėl panašios šalies pasirinkimo ir pasiūlė pasirinkti Indiją, nes Indijos išsivystymo lygis prilygstąs KLR, rinkos taip pat esą panašios, nes abiejose rinkose labai svarbus vėjo gaminamos energijos panaudojimas ir panašių rūšių produktai gaminami panašiu būdu. Be to, aprašant Indijos rinką buvo nurodyta, kad tai atvira rinka, į kurią daug importuojama. Galiausiai buvo paminėta, kad abiejų šalių galimybės gauti žaliavų yra panašios.
(45)
Komisija paprašė bendradarbiauti panašaus produkto gamintojų Turkijoje, Kanadoje, JAV, Korėjos Respublikoje ir Indijoje. Tačiau norą bendradarbiauti pareiškė ir klausimyno atsakymą pateikė vienintelis Turkijos gamintojas.
(46)
Pripažinta, kad Turkija yra panaši šalis, kurios vidaus rinkoje parduotas kiekis yra tipiškas. Tačiau reikėtų apskaičiuoti vienos rūšies panašaus produkto, kuris Turkijoje negaminamas, normaliąją vertę. Taip pat reikia pažymėti, kad iš Turkijos importuojamų ištisinių gijų stiklo pluošto produktų antidempingo tyrimo galima spręsti, kad Turkijos vidaus rinkoje galbūt smukdomos kainos. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad Turkija buvo vienintelė bendradarbiauti šiame tyrime sutikusi šalis, preliminariai nuspręsta Turkiją laikyti panašia šalimi.
b) Normaliosios vertės nustatymas
(47)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kuriems nesuteiktas RER, nustatyta remiantis patikrinta informacija, gauta iš panašios šalies gamintojo, laikantis bendrovių grupei, kuriai suteiktas RER, taikomų pirmiau aprašytų bendrųjų metodų. Jei visų rūšių panašaus produkto pardavimas panašios šalies vidaus rinkoje buvo nuostolingas arba panašių rūšių nebuvo parduota, normalioji vertė buvo apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis.
4. Eksporto kaina
(48)
Dauguma atvejų nagrinėjamasis produktas buvo eksportuotas nepriklausomiems Sąjungos pirkėjams, todėl eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, tai yra remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis.
(49)
Nustatyta, kad vieno eksportuojančio gamintojo nedidelis eksportui parduotas kiekis buvo skirtas uždaram naudojimui, todėl jis nebuvo naudojamas laikinajam dempingui apskaičiuoti.
5. Palyginimas
(50)
Normalioji vertė ir eksporto kainos buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant buvo deramai atsižvelgta į kainų ir kainų palyginamumui įtakos turinčius skirtumus. Visais atvejais buvo atliktas atitinkamas koregavimas, kai buvo nustatyta, kad jis yra pagrįstas, tikslus ir paremtas patikrintais įrodymais. Buvo pakoreguotos netiesioginių mokesčių, vežimo jūrų laivais ir draudimo, krovinių vežimo eksportuojančioje šalyje, prekybos lygio (dėl skirtingų platinimo kanalų), garantijų išlaidos, kreditų sąnaudos ir banko mokesčiai.
6. Dempingo skirtumai
(51)
Laikinieji dempingo skirtumai išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi.
(52)
Individualus bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų grupės, kuriai buvo suteiktas RER, dempingo skirtumas buvo nustatytas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis, remiantis vidutinės svertinės normaliosios vertės ir vidutinės svertinės eksporto kainos palyginimu.
(53)
Atrinktų bendrovių, kurioms nebuvo suteiktas RER arba IR, ir neatrinktų bendradarbiaujančių bendrovių dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas kaip trijų atrinktų bendrovių arba bendrovių grupių vidurkis.
(54)
Kadangi tyrime bendradarbiavo daug bendrovių (bendradarbiaujančių bendrovių importo kiekis sudarė apie 100 % viso importo iš KLR kiekio per TL), nebendradarbiaujančioms bendrovėms dempingo skirtumas visos šalies mastu nustatytas naudojantis atrinktų bendrovių arba bendrovių grupių nustatytu didžiausiu skirtumu.
(55)
Remiantis tuo laikinieji dempingo lygiai yra tokie:
Bendrovė
Laikinasis dempingo skirtumas
New Changhai Group
8,5 %
Kitos bendradarbiaujančios bendrovės
43,6 %
Kitiems eksportuotojams
43,6 %
D. ŽALA
1. Sąjungos gamyba ir Sąjungos pramonė
(56)
Per TL Sąjungoje panašų produktą gamino 11 gamintojų. Septyni iš tų vienuolikos gamintojų bendradarbiavo tyrime. Visi šie septyni gamintojai priklausė skundą pateikusiai grupei ir nustatyta, kad jie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 90 %) viso panašaus produkto Sąjungoje. Vienas iš likusių keturių Sąjungos gamintojų taip pat buvo skundo pateikėjas, du aktyviai pritarė skundui, o ketvirtasis skundui nei pritarė, nei prieštaravo. Todėl šie 11 gamintojų sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau - Sąjungos pramonė).
(57)
Kaip nurodyta 13 konstatuojamojoje dalyje, buvo atrinkti trys gamintojai, pagaminantys 64 % Sąjungoje pagaminamo produkto. Kadangi du iš minėtų gamintojų buvo susijusių bendrovių grupės, turinčios keletą gamybos subjektų Sąjungoje, iš viso buvo atrinktos devynios atskiros bendrovės.
(58)
Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad atrinktų Sąjungos gamintojų negalima laikyti Sąjungos pramone, nes visi jie turėjo susijusių Kinijos gamintojų, gaminančių nagrinėjamąjį produktą. Atlikus tyrimą buvo patvirtinta, kad du iš trijų atrinktų Sąjungos gamintojų iš tiesų turėjo susijusių Kinijos gamintojų bendrovių. Tačiau nustatyta, kad, nepaisant šio ryšio, minėti du atrinkti Sąjungos gamintojai nesielgė taip, kad tyrimo išvados taptų nepatikimos. Kiekis, kurį šie Sąjungos gamintojai importavo iš savo susijusių KLR bendrovių, yra nedidelis (mažiau nei 4 % importo iš KLR kiekio). Be to, šį importą galima laikyti nežymiu palyginti su visu susijusių Sąjungos gamintojų, kurių jokiu būdu negalima laikyti importuotojais, nes jie aiškiai yra tikri stiklo pluošto gamintojai, pagamintu kiekiu. Galiausiai šis nedidelis importo kiekis nepadarė jokio poveikio su susijusiais Sąjungos gamintojais siejamiems žalos rodikliams. Atsižvelgdama į pateiktus argumentus, Komisija nusprendė, kad nėra priežasčių kuriam nors iš atrinktų Sąjungos gamintojų netaikyti Sąjungos pramonės apibrėžties pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį.
2. Sąjungos suvartojimas
(59)
Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduotu kiekiu ir iš Eurostato gautais duomenimis apie Sąjungos rinkos importo kiekį.
(60)
Nuo 2006 m. iki TL pabaigos Sąjungos suvartojimas sumažėjo 24 %. Tačiau nuo 2007 m. iki pirmojo 2008 m. pusmečio suvartojimas šiek tiek išaugo.
1 lentelė
Sąjungos suvartojimas
2006
2007
2008
TL
Vienetai (tonomis)
982 831
1 043 611
1 035 795
748 045
Indeksas
100
106
105
76
3. Importas iš nagrinėjamosios šalies
3.1. Importo dempingo kaina kiekis
(61)
Nagrinėjamojo produkto importo iš KLR kiekis Sąjungos rinkoje nagrinėjamuoju laikotarpiu žymiai didėjo. Iš viso per nagrinėjamąjį laikotarpį importas iš KLR padidėjo daugiau nei 50 %. 2006-2008 m. laikotarpiu importas iš KLR išaugo daugiau nei dvigubai. Per TL minėtas importo kiekis sumažėjo, palyginti su 2008 m., tačiau sumažėjimo rodiklis (25 %) buvo mažesnis nei suvartojimo sumažėjimas (28 %).
2 lentelė
Importas iš KLR (kiekis)
2006
2007
2008
TL
Vienetai (tonomis)
77 283
122 190
155 875
116 413
Indeksas
100
158
202
151
3.2. Importo dempingo kaina rinkos dalis
(62)
Importo iš KLR dempingo kaina rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat didėjo. Per TL Kinijos importo rinkos dalis sudarė 15,6 %, o tai buvo beveik dvigubai daugiau nei 2006 m.
3 lentelė
Importas iš KLR (rinkos dalis)
2006
2007
2008
TL
Rinkos dalis (%)
7,9 %
11,7 %
15,0 %
15,6 %
Indeksas
100
149
191
198
3.3. Kainos
a) Kainų raida
(63)
Toliau lentelėje pateikiama Eurostato nurodyta vidutinė importo iš KLR dempingo kaina Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą. Vidutinė importo iš KLR kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu iš esmės liko nepakitusi. Ji tokia išliko nepaisant to, kad žaliavų, naudojamų ištisinių gijų stiklo pluoštams gaminti, kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu smarkiai nukrito (taip pat žr. 18 lentelę).
4 lentelė
Importas iš KLR (kainos)
2006
2007
2008
TL
Vidutinė kaina (EUR/t)
930
936
970
943
Indeksas
100
101
104
101
b) Priverstinis kainų mažinimas
(64)
Kainų palyginimas pagal rūšį buvo atliktas lyginant Kinijos eksportuojančių gamintojų pardavimo kainas ir Sąjungos gamintojų pardavimo kainas Sąjungoje. Todėl lygintos atrinktų Sąjungos gamintojų kainos nesusijusiems pirkėjams ir nagrinėjamosios šalies atrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų kainos. Prireikus koreguota atsižvelgiant į prekybos lygio ir sąnaudų po importo skirtumus.
(65)
Palyginus nustatyta, kad per TL KLR kilmės nagrinėjamasis produktas Sąjungoje buvo parduodamas kainomis, dėl kurių Sąjungos pramonės kainos priverstinai sumažintos 23-39 %.
4. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
4.1. Preliminarios pastabos
(66)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius, Sąjungos pramonės būklei įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius. Toliau pateikti duomenys susiję su visos Sąjungos pramonės pardavimu ir rinkos dalimis bei visais kitais atrinktų gamintojų rodikliais.
4.2. Gamyba
(67)
Sąjungos gamybos apimtis 2006-2008 m. laikotarpiu beveik nekito, tačiau per TL ji labai sumažėjo.
5 lentelė
Sąjungos pramonė. Gamyba
Atrinkti gamintojai
2006
2007
2008
TL
Vienetai (tonomis)
495 942
508 837
502 729
312 824
Indeksas
100
103
101
63
4.3. Gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(68)
Sąjungos pramonės gamybos pajėgumų raida:
6 lentelė
Sąjungos pramonė. Gamybos pajėgumai
Atrinkti gamintojai
2006
2007
2008
TL
Pajėgumai (tonomis)
575 900
573 600
585 350
510 700
Indeksas
100
100
102
89
Pajėgumų naudojimas (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indeksas
100
103
100
71
(69)
Gamybos pajėgumai per TL buvo sumažinti. Iš tiesų, atsižvelgiant į tai, kad dėl importo iš KLR dempingo kaina smuko kainos ir mažėjo rinkos dalys, keletas gamybos linijų buvo išmontuota, laikinai sustabdyta arba jų veikimas apribotas. Nors gamybos pajėgumai sumažėjo, pajėgumų naudojimas sumažėjo nuo 86 iki 61 %, t. y. 29 %.
4.4. Atsargos
(70)
Toliau lentelėje matyti, kad 2007 m., kai vartojimas buvo didžiausias, atsargos sumažėjo, bet 2008 m., dėl staigaus paklausos smukimo tų metų paskutinį ketvirtį, jos labai išaugo. Per TL atsargų lygis vėl tapo normalus.
7 lentelė
Sąjungos pramonė. Atsargos
Atrinkti gamintojai
2006
2007
2008
TL
Vienetai (tonomis)
88 968
73 018
123 910
82 160
Indeksas
100
82
139
92
4.5. Pardavimo kiekis (visos Sąjungos pramonės)
(71)
Visų Sąjungos gamintojų ES rinkoje parduoto kiekio, įskaitant pardavimą uždarajam naudojimui, raida:
8 lentelė
Sąjungos pramonė. ES pardavimas (kiekis)
Visi ES gamintojai
2006
2007
2008
TL
Vienetai (tonomis)
737 818
743 784
706 746
520 064
Indeksas
100
101
96
70
(72)
Visos Sąjungos pramonės pardavimo kiekis sumažėjo 30 %. Nors Sąjungos suvartojimas 2007 m. padidėjo 6 % (žr. 1 lentelę), Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduotas nagrinėjamojo produkto kiekis padidėjo tik 1 %. Tai reiškia, kad Sąjungos pramonė tuo laikotarpiu naudos iš padidėjusio suvartojimo negalėjo turėti. Vėliau, 2008 m. ir per TL, Sąjungos pardavimo kiekis labai sumažėjo.
4.6. Rinkos dalis (visos Sąjungos pramonės)
(73)
Sąjungos rinkos dalis 2007 ir 2008 m. labai sumažėjo, o per TL šiek tiek atsigavo. Tačiau nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė iš viso neteko 5,6 procentinių punktų rinkos dalies, o importo iš KLR dempingo kaina rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu beveik padvigubėjo, kaip matyti iš 3 lentelės.
9 lentelė
Sąjungos pramonė. ES rinkos dalis
Visi ES gamintojai
2006
2007
2008
TL
ES rinkos dalis (%)
75,1 %
71,3 %
68,2 %
69,5 %
Indeksas
100
95
91
93
4.7. Pardavimo kainos
(74)
Iš toliau lentelėje pateiktų vidutinių pardavimo kainų matyti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei nepavyko padidinti pardavimo nesusijusiems pirkėjams kainų. Priešingai, vidutinės pardavimo kainos sumažėjo 2 %, ir tai dar labiau stebina atsižvelgiant į didėjančias žaliavų kainas. Sąjungos pramonė neturėjo galimybės perkelti padidėjusių žaliavų kainų padidindama pardavimo kainas, nes dėl importo iš KLR dempingo kaina Sąjungos rinkoje buvo daromas spaudimas kainų lygiui.
10 lentelė
Sąjungos pramonė. ES pardavimas (vidutinės kainos)
Atrinkti gamintojai
2006
2007
2008
TL
EUR/tona
1 179
1 166
1 192
1 159
Indeksas
100
99
101
98
4.8. Užimtumas
(75)
Iš Sąjungos gamintojų užimtumo lygio matyti, kad Sąjungos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu racionalizavo gamybą, kad sumažintų gamybos sąnaudas ir kompensuotų padidėjusias žaliavų sąnaudas. Iš tiesų, per visą laikotarpį darbuotojų skaičius sumažėjo 20 procentinių punktų: nuo 2007 m. iki TL pabaigos sumažėjimas buvo didžiausias - 15 procentinių punktų.
11 lentelė
Sąjungos pramonė. Užimtumas
Atrinkti gamintojai
2006
2007
2008
TL
Darbuotojų skaičius
4 114
3 890
3 705
3 302
Indeksas
100
95
90
80
4.9. Našumas
(76)
Kadangi Sąjungos pramonė dėjo daug pastangų, kaip aprašyta ankstesnėje konstatuojamoje dalyje, 2007 ir 2008 m. Sąjungos gamintojų darbuotojų našumas labai išaugo. Šie teigiami pokyčiai per TL pakrypo kita linkme: nagrinėjamuoju laikotarpiu našumas bendrai sumažėjo 21 %. Taip iš dalies atsitiko dėl paklausos nuosmukio ir dėl importo iš KLR dempingo kaina, verčiančio smarkiai mažinti Sąjungos pramonės kainas, todėl gamyba labai sumažėjo ir padidėjo užimtumas vienam pagaminto stiklo pluošto vienetui.
12 lentelė
Sąjungos pramonė. Našumas
Atrinkti gamintojai
2006
2007
2008
TL
Kiekis tonomis, tenkantis vienam darbuotojui
121
131
136
95
Indeksas
100
108
113
79
4.10. Darbo užmokestis
(77)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei pavyko kontroliuoti darbo sąnaudų raidą. Iš tiesų, toliau pateiktoje lentelėje matyti, kad vidutinis metinis darbo užmokestis 2007 ir 2008 m. kiek padidėjo, bet per TL - sumažėjo. Per visą laikotarpį vieneto darbo sąnaudos sumažėjo 3 %. Tačiau šis sumažėjimas būtų buvęs akivaizdesnis, jei išeitinės išmokos nebūtų įtrauktos į toliau nurodytas sumas.
13 lentelė
Sąjungos pramonė. Darbo sąnaudos
Atrinkti gamintojai
2006
2007
2008
TL
Metinis darbo užmokestis (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indeksas
100
101
103
97
4.11. Pelningumas ir investicijų grąža (IG)
(78)
Sąjungos pramonės pelningumas nustatytas ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą, išreiškus tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Nustatant Sąjungos gamintojų pelningumą patikrinti skaičiai buvo pakoreguoti, kad šiam tyrimui nepadarytų įtakos neįprastos konkrečiose bendrovėse susiklosčiusios aplinkybės, turėjusios neproporcingą poveikį duomenims apie tų bendrovių pelną svarstomuoju laikotarpiu. Po šių koregavimų atrinktų gamintojų su panašaus produkto pardavimu susijusio pelningumo ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo tokia:
14 lentelė
Sąjungos pramonė. Pelningumas ir investicijų grąža (IG)
Atrinkti gamintojai
2006
2007
2008
TL
Grynasis pelnas (% nuo apyvartos)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Investicijų grąža
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(79)
Kaip matyti iš pirmiau pateiktos lentelės, Sąjungos pramonė didžiąją nagrinėjamojo laikotarpio dalį gavo nedidelį pelną, išskyrus 2007 m., kai vidutinis pelningumo lygis pasiekė 4,7 %. Per TL pelnas virto didžiuliais nuostoliais: Sąjungos vidutinis nuostolių lygis buvo 15 %.
(80)
Panašu, kad investicijų grąža (IG), išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelno dydžiu, kito taip pat, kaip pelningumas. Iš viso visą nagrinėjamąjį laikotarpį investicijų grąža buvo nedidelė, išskyrus 2007 m. Galiausiai per TL Sąjungos investicijų grąža sumažėjo iki - 16,8 %.
(81)
Pirmiau aprašyta finansinė padėtis buvo pažeidžiama, nepaisant 2006-2008 m. laikotarpiu išaugusio suvartojimo, kaip aprašyta 60 konstatuojamojoje dalyje, ir Sąjungos pramonės pastangų racionalizuoti gamybos sąnaudas, kaip aprašyta 76 ir 77 konstatuojamosiose dalyse. Nagrinėjamuoju laikotarpiu dėl smarkiai padidėjusio importo iš KLR mažomis dempingo kainomis kiekio buvo padarytas poveikis Sąjungos pramonės pardavimo kiekiui ir labai sumažėjo kainos. Šie veiksniai turėjo įtakos Sąjungos pramonės finansinei padėčiai. Šį faktą labiausiai išryškina 15 % nuostoliai per TL.
4.12. Grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą
(82)
Iš einamosios veiklos gaunamų grynųjų pinigų srauto raida:
15 lentelė
Sąjungos pramonė. Grynųjų pinigų srautas
Atrinkti gamintojai
2006
2007
2008
TL
Grynųjų pinigų srautas (EUR)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indeksas
100
50
22
-64
(83)
Pirmiau lentelėje pateikti duomenys patvirtina, kad 2006-2008 m. laikotarpiu Sąjungos pramonės finansinė padėtis buvo pažeidžiama ir per TL ji dar labiau pablogėjo.
4.13. Investicijos
(84)
Atrinktų gamintojų investicijų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
16 lentelė
Sąjungos pramonė. Investicijos
Atrinkti gamintojai
2006
2007
2008
TL
Grynosios investicijos (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indeksas
100
52
109
71
(85)
2006-2008 m. laikotarpiu - didžiausio pakilimo metais - investicijų lygis, kalbant apie krosnių atstatymą, buvo pakankamai aukštas. Šioje kapitalui imlioje pramonėje krosnys turi būti atstatomos kas 7-10 metų, o su tuo susijusios sąnaudos gali siekti 8-13 mln. EUR (ribos nurodytos dėl konfidencialumo). Didelė dalis kitų, labiau struktūrinių investicijų, susijusi su įvorių lydinių suvartojimu ir vėlesniu įvorių atnaujinimu.
4.14. Faktinio dempingo skirtumo dydis
(86)
Importo iš KLR dempingo dydis, kaip nurodyta 55 konstatuojamojoje dalyje, yra labai didelis. Atsižvelgiant į importo dempingo kaina kiekį, rinkos dalį ir kainas, dempingo skirtumų poveikio negalima laikyti nereikšmingu.
5. Išvada dėl žalos
(87)
Nepaisant didelių Sąjungos pramonės pastangų padidinti savo konkurencingumą, dauguma žalos rodiklių, susijusių su Sąjungos pramone, nagrinėjamuoju laikotarpiu blogėjo. Tai ypač aiškiai matyti nagrinėjant rodiklius, susijusius su finansine Sąjungos pramonės padėtimi, visų pirma su investicijų grąža, grynųjų pinigų srautu ir pelningumu, kurie visi itin ryškiai pakito. Be to, gamybos, gamybos pajėgumų, pajėgumų naudojimo, pardavimo kiekio ir rinkos dalių rodikliai taip pat patvirtino aiškią blogėjimo tendenciją.
(88)
Tuo pačiu metu dėl stiklo pluošto importo iš KLR Sąjungos pramonės kainos per TL buvo priverstinai sumažintos iki 39 % ir Sąjungos pramonė per mažiau nei ketverius metus neteko 5 procentinių punktų rinkos dalies.
(89)
Atsižvelgiant į pateiktus argumentus, daroma preliminari išvada, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.
E. PRIEŽASTINIS RYŠYS
1. Įvadas
(90)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalis Komisija nagrinėjo, ar dėl importo dempingo kaina Sąjungos pramonei padaryta tokia žala, kad ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kainomis nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui dempingo kainomis.
2. Importo dempingo kainomis poveikis
(91)
Nuo 2006 m. iki TL pabaigos nagrinėjamojo produkto importo dempingo kaina kiekis išaugo 51 %, todėl Sąjungos rinkos dalis išaugo 98 %: nuo 7,9 % iki 15,6 %.
(92)
Nagrinėjamojo produkto importo iš KLR dempingo kaina padidėjimas nagrinėjamuoju laikotarpiu sutapo su daugumos Sąjungos pramonės žalos rodiklių prastėjimo tendencija. Sąjungos pramonė neteko 5,6 procentinių punktų rinkos dalies, o jos pardavimo kainos dėl importo dempingo kaina Sąjungos rinkoje daromo spaudimo kainoms sumažėjo 2 %. Kadangi kainos buvo stipriai priverstinai mažinamos, Sąjungos pramonei nepavyko perkelti gamybos sąnaudų pakankamai padidinant pardavimo kainas, todėl pelningumo lygis buvo mažas, o per TL - neigiamas.
(93)
Taip pat reikia pažymėti, kad importo iš KLR dempingo kaina rinkos dalis net per TL nesiliovė didėti. Kitaip tariant, kaip ir minėta 62 konstatuojamojoje dalyje, importo iš KLR dempingo kaina kiekis mažėjo lėčiau nei Sąjungos suvartojimas.
(94)
Tam tikros suinteresuotosios šalys teigė, kad importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastinio ryšio nėra. Viename iš pateiktų argumentų buvo teigiama, kad Kinijos ir Sąjungos pardavimo kainų skirtumas visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo pakankamai pastovus, o Sąjungos pramonės pelningumas tuo pačiu metu svyravo. Šiuo atžvilgiu reikia nepamiršti, kad Sąjungos pramonei stiprų spaudimą darė ne tik kainų lygis, bet ir taip jau mažomis dempingo kainomis importuojamų produktų kiekis. Be to, net jeigu sunkiai Sąjungos pramonės padėčiai įtakos turėjo ir kiti veiksniai, kurie taip pat padarė tam tikrą įtaką Sąjungos pramonės pelningumo raidai, pastarieji jokiu būdu nesumažina importo iš KLR dempingo kaina poveikio, dėl kurio Sąjungos kainos buvo nuolat priverstinai mažinamos, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad, nepaisant pokyčių rinkoje, kaip, pvz., didėjantis ar mažėjantis suvartojimas arba žaliavų kainų pokyčiai, tai vyko pakankamai pastoviai.
(95)
Pateiktas panašus argumentas dėl tariamai nesamo Sąjungos pramonės pelningumo rodiklių ir jos rinkos dalies pokyčių ryšio. Iš tiesų, Sąjungos pramonės pelningumo lygis 2006-2007 m. laikotarpiu laikinai pagerėjo, nepaisant jos rinkos dalies sumažėjimo. Tai iš dalies galima paaiškinti tuo, kad 2007 m. Sąjungos rinkos sąlygos pagerėjo (žr. 60 konstatuojamojoje dalyje nurodytą 6 % išaugusį Sąjungos suvartojimą). Tačiau dar svarbiau, kad 2006 ir 2007 m. Sąjungos pramonė dėmesį sutelkė į savo gamybos racionalizavimą mažindama gamybos sąnaudas, o tai taip pat turėjo poveikį jos pelningumo lygiui. Taip pat galima pateikti pavyzdį, kad nuo 2008 m. iki TL pabaigos Sąjungos pramonės rinkos dalis šiek tiek padidėjo, o pelningumas sumažėjo net iki 15 % nuostolių. Tačiau tuo pačiu laikotarpiu importo iš KLR dempingo kaina rinkos dalis taip pat išaugo ir dėl jo Sąjungos pardavimo kainos tebebuvo priverstinai mažinamos. Dėl to Sąjungos pramonė patyrė didelių nuostolių. Iš tiesų, iš pirmiau aprašytų atvejų matyti, kad vertinant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonės būklei negalima nagrinėti vieno ar dviejų rodiklių atskirai.
(96)
Remiantis pirmiau pateiktais argumentais daroma preliminari išvada, kad importas iš KLR mažomis dempingo kainomis, kuris į Sąjungos rinką pateko dideliais ir nuolat augančiais kiekiais ir dėl kurio Sąjungos pramonės kainos visu nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo smarkiai priverstinai mažinamos, darė didelį neigiamą poveikį Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai.
3. Kitų veiksnių poveikis
3.1. Importas iš trečiųjų šalių
(97)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš trečiųjų šalių buvo nedidelis. Visa importo iš kitų nei KLR šalių rinkos dalis sumažėjo 2 procentiniais punktais: nuo 17 iki 15 %. Antros pagal importuojamų produktų kiekį šalies Norvegijos rinkos dalis per TL sudarė 3,3 %. Turkijos rinkos dalis per TL buvo 2,5 %, o ketvirtos pagal importo kiekį šalies JAV rinkos dalis per TL buvo mažesnė nei 2 %.
17 lentelė
Importas iš kitų šalių
Šalis
2006
2007
2008
TL
Norvegija
Kiekis (tonomis)
34 990
28 834
35 410
24 993
Rinkos dalis (%)
3,6 %
2,8 %
3,4 %
3,3 %
Vidutinė kaina (EUR)
1 254
1 412
1 360
1 256
Turkija
Kiekis (tonomis)
28 981
25 035
20 658
18 874
Rinkos dalis (%)
2,9 %
2,4 %
2,0 %
2,5 %
Vidutinė kaina (EUR)
1 097
1 155
1 202
1 077
JAV
Kiekis (tonomis)
22 921
24 246
20 447
13 569
Rinkos dalis (%)
2,3 %
2,3 %
2,0 %
1,8 %
Vidutinė kaina (EUR)
2 309
2 101
2 506
2 615
Malaizija
Kiekis (tonomis)
9 541
25 569
35 200
12 601
Rinkos dalis (%)
1,0 %
2,5 %
3,4 %
1,7 %
Vidutinė kaina (EUR)
979
1 019
1 022
1 025
Taivanas
Kiekis (tonomis)
19 318
18 150
14 655
11 285
Rinkos dalis (%)
2,0 %
1,7 %
1,4 %
1,5 %
Vidutinė kaina (EUR)
1 193
1 146
1 069
975
Indija
Kiekis (tonomis)
4 365
11 231
3 757
5 361
Rinkos dalis (%)
0,4 %
1,1 %
0,4 %
0,7 %
Vidutinė kaina (EUR)
1 308
1 232
1 315
1 240
Korėjos Respublika
Kiekis (tonomis)
7 959
5 974
13 934
5 116
Rinkos dalis (%)
0,8 %
0,6 %
1,3 %
0,7 %
Vidutinė kaina (EUR)
1 430
1 607
894
1 004
Japonija
Kiekis (tonomis)
21 671
10 727
11 174
4 609
Rinkos dalis (%)
2,2 %
1,0 %
1,1 %
0,6 %
Vidutinė kaina (EUR)
1 197
1 315
1 401
1 804
Meksika
Kiekis (tonomis)
4 894
9 713
7 226
3 689
Rinkos dalis (%)
0,5 %
0,9 %
0,7 %
0,5 %
Vidutinė kaina (EUR)
1 488
1 204
1 289
1 359
Kanada
Kiekis (tonomis)
4 136
3 309
2 196
2 244
Rinkos dalis (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Vidutinė kaina (EUR)
1 303
2 025
1 761
2 146
Kitos šalys
Kiekis (tonomis)
8 954
14 848
8 519
9 227
Rinkos dalis (%)
0,9 %
1,4 %
0,8 %
1,2 %
Vidutinė kaina (EUR)
1 517
1 527
1 891
1 615
(98)
Iš pirmiau pateiktos lentelės, sudarytos remiantis Eurostato duomenimis, matyti, kad importo iš kitų šalių vidutinis kainų lygis Sąjungos pasienyje iš esmės yra aukštesnis, nei importo iš KLR kainos, kaip apibendrinta 63 konstatuojamojoje dalyje. Palyginus minėtas Eurostato nurodytas kainas su 75 konstatuojamojoje dalyje nurodytomis kainomis galima spręsti, kad per TL dėl importo iš Turkijos buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos. Tačiau importo iš Turkijos rinkos dalis per TL tesudarė 2,5 % ir buvo mažesnė nei 2006 m. Be to, minėto importo kainos nuolat buvo 14-23 % didesnės nei importo iš KLR kainos. Importo iš Malaizijos, Taivano ir Korėjos Respublikos kainos taip pat atrodo esančios mažesnės už Sąjungos pramonės kainas, tačiau jų rinkos dalys taip pat yra nedidelės ir mažėja. Todėl nebuvo manoma, kad dėl importo iš Turkijos, Taivano ir Korėjos Respublikos ar bet kurios kitos trečiosios šalies Sąjungos pramonės padėčiai būtų buvęs padarytas neigiamas poveikis. Tuo remiantis galima pagrįstai daryta preliminarią išvadą, kad nustatyto dempingo ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšys nenutrūko dėl importo iš trečiųjų šalių.
3.2. Ekonomikos krizės poveikis
(99)
Keletas suinteresuotųjų šalių teigė, kad Sąjungos pramonė žalą patyrė dėl ekonomikos krizės, dėl kurios labai sumažėjo paklausa.
(100)
Iš tiesų, nuo 2008 m. iki TL pabaigos Sąjungos suvartojimas labai sumažėjo, kaip aprašyta 60 konstatuojamojoje dalyje. Minėtas suvartojimas sumažėjo 28 %, ir pripažinta, kad tai įvyko dėl tuo laikotarpiu Sąjungą ištikusios ekonomikos krizės. Daugumai sektorių, naudojančių produktus, kurių sudėtyje yra tiriamojo produkto (automobilių, vėjo energijos, statybos pramonės ir kt.), krizė padarė didelį poveikį, todėl grandinės pradžioje sumažėjo stiklo pluoštų paklausa.
(101)
Tačiau neigiamą ekonomikos nuosmukio ir paklausos sumažėjimo poveikį sustiprino pagausėjęs importas dempingo kaina iš KLR, dėl kurio buvo priverstinai sumažintos Sąjungos pramonės kainos. Net jei ekonomikos nuosmukį būtų galima laikyti susijusiu su žala, padaryta per TL, dėl šio nuosmukio jokiu būdu negali sumažėti žalingas importo mažomis dempingo kainomis iš KLR į ES rinką poveikis per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Net mažėjant pardavimo kiekiui Sąjungos pramonė būtų sugebėjusi išlaikyti tinkamą kiekį ir kainas ir taip sumažinti sumažėjusio suvartojimo neigiamą poveikį. Tačiau tai būtų pavykę tik tada, jei nebūtų dėl importo į rinką mažomis dempingo kainomis kylančios nesąžiningos konkurencijos. Be to, importo iš Kinijos dempingo kaina, dėl kurio Sąjungos pardavimo kainos per TL buvo priverstinai mažinamos, poveikį ekonomikos krizės laikotarpiu galima laikyti dar žalingesniu.
(102)
Atsižvelgiant į pirmiau aprašytas aplinkybes, negalima manyti, kad dėl ekonominio nuosmukio būtų nutrūkęs Sąjungos pramonės patirtos žalos ir importo iš KLR dempingo kaina priežastinis ryšys.
3.3. Importo iš Kinijos kiekio pokyčiai ir Sąjungos pramonės finansinė padėtis
(103)
Tam tikros suinteresuotosios šalys teigė, kad nėra importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonės finansinės padėties priežastinio ryšio, nes tais metais, kai iš Kinijos buvo importuotas didžiausias nagrinėjamojo produkto kiekis, Sąjungos pramonė gavo didžiausią pelną, o blogiausi rezultatai buvo tada, kai importo iš KLR kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo pats mažiausias.
(104)
Šiuo atžvilgiu pirmiausiai reikėtų pažymėti, kad, atsižvelgiant į pasaulinį krizės pobūdį, vartojimo raida, ypač ekonominis nuosmukis per TL, turėjo poveikį tiek importo iš KLR kiekiui, tiek Sąjungos pramonės finansinei padėčiai.
(105)
Tačiau, kaip aprašyta pirmiau, dėl importo iš KLR dempingo kaina per TL, t. y. ekonominio nuosmukio laikotarpiu, buvo priverstinai labai mažinamos Sąjungos pramonės pardavimo kainos. Šią padėtį dar labiau apsunkino tai, kad net ekonominio nuosmukio laikotarpiu eksportuojantiems gamintojams iš KLR pavyko dar labiau padidinti savo rinkos dalį, o Sąjungos pramonė patyrė daug nuostolių, nes nepajėgė parduoti produktų pelningesnėmis kainomis.
(106)
Iš tiesų, galima manyti, kad dėl pirmiau aprašyto priverstinio kainų mažinimo ir tuo pačiu metu išaugusios importo iš KLR dempingo kaina rinkos dalies Sąjungos pramonei padaryta dar didesnė žala, nei laikotarpiu, kai dėl ekonominio nuosmukio suvartojimas buvo nepastovus.
(107)
Atsižvelgiant į pirmiau pateiktus argumentus, jokiu būdu negalima daryti išvados, kad vien tik importo iš KLR dempingo kaina ir Sąjungos pramonės finansinės padėties palyginimas galėtų būti laikomas veiksniu, dėl kurio nutrūktų importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastinis ryšys.
3.4. Sąjungos pramonės pardavimo eksportui ir (arba) uždaram naudojimui mažėjimas
(108)
Tam tikros suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pelningumas pablogėjo veikiau dėl pardavimo eksportui arba gamybos uždaram naudojimui sumažėjimo, o ne dėl sumažėjusio pardavimo Sąjungoje. Šiuo atžvilgiu reikėtų priminti, kad visi žalos rodikliai, įskaitant pelningumą ir išskyrus pardavimo kiekį, buvo įvertinti remiantis pardavimu Sąjungos rinkoje nesusijusioms šalims. Kitaip tariant, atliekant tokius skaičiavimus nebuvo atsižvelgta nei į pardavimą eksportui, nei uždaram naudojimui. Antra, tiesa, kad pardavimo eksportui kiekis mažėjo greičiau nei Sąjungos pardavimas, bet to negalima sakyti apie gamybą uždaram naudojimui, kuri visą nagrinėjamąjį laikotarpį sudarė 22,4-24,4 % viso Sąjungos pardavimo. Be to, atsižvelgiant į pardavimo eksportui reikšmę palyginti su Sąjungos pardavimu ES rinkoje (visą nagrinėjamąjį laikotarpį svyravo nuo 10-14 %), negalima manyti, kad minėtas parduotas kiekis buvo toks didelis, kad dėl jo vertėtų suabejoti importo dempingo kaina ir poveikio Sąjungos pramonei priežastiniu ryšiu. Todėl šis argumentas atmetamas.
3.5. Padidėję Sąjungos pramonės pajėgumai ir išaugusios gamybos sąnaudos
(109)
Viena suinteresuotoji šalis tvirtino, kad Sąjungos pramonės padėtis pablogėjo dėl neteisingo sprendimo padidinti pajėgumus. Šiuo atžvilgiu pirmiausiai reikėtų paminėti, kad stiklo pluoštų rinka daugelį metų buvo auganti rinka, tad sprendimo padidinti pajėgumus negalima laikyti netinkamu verslo planavimu didėjant suvartojimui. Be to, reikia pažymėti, kad bendrai nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pajėgumai faktiškai sumažėjo (žr. 68 konstatuojamąją dalį).
(110)
Bet kuriuo atveju reikia pažymėti, kad, nepaisant nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjusių žaliavų kainų, Sąjungos pramonei pavyko sumažinti pagrindinių žaliavų vieneto sąnaudas.
18 lentelė
Žaliavų sąnaudos ir pagaminto stiklo pluošto vieneto sąnaudos
2006
2007
2008
TL
Žaliavų kaina (už toną) (3)
100
106
104
102
Žaliavų sąnaudos už stiklo pluošto toną (3)
100
99
97
94
(111)
Pirmiau aprašyta pagaminto stiklo pluošto vieneto žaliavų sąnaudų raida buvo tokia dėl investicijų efektyvumui ir konkurencingumui padidinti. Iš tiesų, Sąjungos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu įgyvendino keletą priemonių gamybos procesų ir pagrindinių gamybos priemonių sąnaudų veiksmingumui užtikrinti ir jiems racionalizuoti.
(112)
Kaip jau minėta 75-77 konstatuojamosiose dalyse dėl darbo sąnaudų, Sąjungos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažino darbuotojų skaičių 20 %, o vidutinis darbo užmokestis buvo sumažintas net neatsižvelgiant į didokų išeitinių išmokų poveikį.
(113)
Todėl dėl pirmiau nurodytų priežasčių argumentas, kad Sąjungos pramonės padėtis faktiškai pablogėjo galbūt dėl neveiksmingumo arba didelių darbo sąnaudų išaugus gamybos sąnaudoms, atmetamas.
3.6. Importo iš KLR dempingo kaina konkurencingumas ir susijusių Kinijos gamintojų sau padaryta žala
(114)
Buvo teigiama, kad žala veikiausiai buvo padaryta ne dėl tiriamojo produkto pardavimo dempingo kainomis, o dėl Kinijos eksportuotojų gamybos masto ir jų taikomos modernios technologijos. Iš esmės galima teigti, kad Sąjungos gamintojų gamybos mastas taip pat yra didelis ir gamybos procesai nauji.
(115)
Viena suinteresuotoji šalis pareiškė, kad Sąjungos pramonė faktiškai pati sau padarė žalą importuodama produktus iš su ja susijusių Kinijos gamintojų. Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad, kaip aprašyta 58 konstatuojamojoje dalyje, tokio importo kiekis, tiek kalbant apie Sąjungos pramonės gamybą, tiek - apie nagrinėjamojo produkto importą iš KLR, buvo labai nedidelis.
(116)
Todėl nei konkurencingumo stokos, nei importo iš susijusių Kinijos gamintojų nebuvo galima laikyti veiksniu, dėl kurio nutrūktų importo iš KLR dempingo kaina ir nustatytos žalos priežastinis ryšys.
4. Išvada dėl priežastinio ryšio
(117)
Išnagrinėjus pirmiau išdėstytas aplinkybes daroma išvada, kad stiklo pluoštų importo iš KLR kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu labai išaugo, todėl Sąjungos pramonės rinkos dalis palaipsniui mažėjo. Be to, dėl šio išaugusio kiekio, įvežto į Sąjungą dempingo kaina, buvo stipriai sumažintos Sąjungos pramonės kainos ir sukliudyta Sąjungos pramonei perkelti išaugusias žaliavų sąnaudas pirkėjams. Nors tam tikrą laikotarpį Sąjungos pramonei pavyko sumažinti neigiamą šio spaudimo poveikį padidinus veiksmingumą, dėl ekonomikos krizės labai sumažėjus paklausai to padaryti nebebuvo įmanoma.
(118)
Buvo išnagrinėti ir kiti veiksniai, galėję padaryti žalą Sąjungos pramonei. Šiuo atžvilgiu nustatyta, kad importas iš trečiųjų šalių, ekonomikos krizės poveikis, kitokio pobūdžio Sąjungos pramonės pardavimo raida ir kiti veiksniai, įskaitant minėtuosius 97-116 konstatuojamosiose dalyse, veikiausiai nebuvo tokie, kad dėl jų nutrūktų nustatytas importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastinis ryšys.
(119)
Remiantis pateikta analize, kurią atliekant buvo tinkamai nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo žalingo poveikio, kurį daro importas dempingo kaina, daroma preliminari išvada, kad importas iš KLR Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.
F. SĄJUNGOS INTERESAI
(120)
Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar nepaisant išvadų dėl dempingo, žalos ir priežastinio ryšio buvo įtikinamų priežasčių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitiktų Sąjungos interesų. Dėl to, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 21 straipsnio 1 dalimi, Komisija svarstė, kokį poveikį galimos priemonės galėtų daryti visoms susijusioms šalims, ir galimas pasekmes, jei priemonės nebūtų taikomos.
(121)
Komisija išsiuntė klausimynus nepriklausomiems importuotojams ir naudotojams. Iš viso buvo išsiųsta 60 klausimynų. Galiausiai per nustatytą laikotarpį klausimyno atsakymus pateikė du importuotojai ir 13 naudotojų. Be to, vėliau atliekant tyrimą kreipėsi keletas importuotojų ir naudotojų, kurie raštu nurodė prieštaraujantys bet kokių galimų priemonių nustatymui šiuo atveju.
1. Sąjungos pramonės interesai
(122)
Kaip nurodyta 56 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungoje panašų produktą gamino 11 gamintojų. Aštuoni skundo pateikėjai pagamino daugiau nei 90 % Sąjungoje pagaminto produkto kiekio; kiti du gamintojai pritarė skundui, o 11-ta bendrovė skundui nei pritarė, nei prieštaravo.
(123)
Trijose bendrovėse, pagaminusiose apie 60 % viso Sąjungoje pagaminto produkto kiekio, dirbo 3 300 tiesiogiai su panašaus produkto gamyba, pardavimu ir administracija susijusių darbuotojų. Primenama, kad žalos rodikliai parodė bendrą blogėjimo tendenciją ir kad didelis poveikis padarytas ypač su Sąjungos pramonės rinkos dalimi ir finansine veikla susijusiems žalos rodikliams, kaip antai pelningumas, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautas. Visų pirma nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pelningumas sumažėjo nuo 0,3 % (taigi, jau ir taip labai mažo) iki - 15,0 %, o jos rinkos dalis - 5,6 procentiniais punktais.
(124)
Tikimasi, kad nustačius priemones Sąjungos pramonės kainos ir rinkos dalis nustos mažėti, pardavimo kainos pradės didėti ir dėl to Sąjungos pramonės finansinė padėtis žymiai pagerės.
(125)
Kita vertus, jeigu antidempingo priemonės nebūtų nustatytos, tikėtina, kad Sąjungos pramonės rinkos ir finansinė padėtis toliau blogėtų. Tokiu atveju tikėtina, kad Sąjungos pramonė netektų dar didesnės rinkos dalies ir nebepajėgtų prisitaikyti prie importo iš KLR nustatytų rinkos kainų. Sąjungoje veikiausiai būtų sumažinta gamyba ir investicijos, uždaryta dar daugiau gamyklų ir todėl būtų atleista daug darbuotojų.
(126)
Atitinkamai, daroma preliminari išvada, kad nustačius antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama Sąjungos pramonės interesams.
2. Nesusijusių Sąjungos importuotojų interesai
(127)
Kaip nurodyta pirmiau, nesusijusių importuotojų atranka atlikta nebuvo ir du nesusiję importuotojai atliekant šį tyrimą visapusiškai bendradarbiavo ir pateikė klausimyno atsakymus. Šių dviejų importuotojų apyvarta iš veiklos, susijusios su nagrinėjamuoju produktu iš KLR, sudarė tik atitinkamai 7 % ir 25 %. Abu jie prieštaravo galimam antidempingo priemonių nustatymui, nes dėl jų galėtų nutrūkti nagrinėjamojo produkto importas iš KLR.
(128)
Tačiau šių dviejų importuotojų nurodytas importo kiekis per TL tesudarė labai mažą viso importo iš KLR kiekio dalį (mažiau nei 1 %). Klausimyno atsakymų ar pagrįstų pastabų nepateikė ir nebendradarbiavo joks kitas importuotojas. Tuo remiantis daroma preliminari išvada, kad nustačius laikinąsias priemones ES importuotojų interesams didelio neigiamo poveikio nebus padaryta.
3. Naudotojų interesai
(129)
Šiame tyrime nagrinėjami ištisinių gijų stiklo pluoštai naudojami daugybei įvairių paskirčių. Bendradarbiavo tokios naudotojų grupės: audėjai (gaminantys tiek aukštos kokybės specialius audinius, tiek labiau standartinius audinius, skirtus, pvz., vėjo energijos turbinoms, infrastruktūrai, naudojimui jūroje, transporto srityje ir aviacinėje kosminėje pramonėje); išklojų gamintojai; inter alia, automobilių pramonėje naudojamų junginių gamintojai; kompozitų pusgaminių arba galutinių produktų gamintojai.
(130)
Bendradarbiaujančių naudotojų per TL iš KLR nupirktas nagrinėjamojo produkto kiekis sudarė apie 20 % iš KLR importuoto stiklo pluošto kiekio. Iš informacijos, pateiktos klausimyno atsakymuose, taip pat matyti, kad Sąjungos naudotojų pramonėje dirba labai daug darbuotojų. Nors šiuo etapu dėl šio kausimo nebuvo pateikta išsamių ir pagrįstų duomenų, remiantis minėto klausimyno atsakymuose pateikta informacija galima preliminariai laikyti, kad ES naudotojų pramonėje dirba 50 000-75 000 darbuotojų. Remiantis tais pačiais duomenimis galima laikyti, kad per TL Kinijos stiklo pluoštus naudojusių bendrovių padaliniuose, naudojančiuose stiklo pluoštus, dirbo apie 27 000 darbuotojų.
(131)
Dauguma bendradarbiaujančių naudotojų pranešė, kad stiklo pluoštus pirko iš Kinijos ir iš kitų šaltinių, taip pat iš Europos gamintojų. Tik keletas iš jų pirko stiklo pluoštus tik iš KLR. Šio sektoriaus tolesnių naudotojų pramonės veikla yra labai įvairi ir bendrovių dydis taip pat gali būti labai įvairus: kai kurios iš jų yra didelių tarptautine veikla užsiimančių bendrovių grupių dalis, tuo tarpu kitos - visiškai nepriklausomos.
3.1. Galimas priemonių poveikis naudotojų pelningumui
(132)
Remiantis klausimyno atsakymais galima manyti, kad stiklo pluoštų naudotojų pramonės padėtis pakankamai gera. Iš tiesų, dauguma iš bendradarbiaujančių naudotojų nurodė, kad jų produktų, kurių sudėtyje yra tiriamojo produkto, gamyba ir pardavimas nagrinėjamuoju laikotarpiu, įskaitant TL, buvo pelningi. Keletas naudotojų nurodė, kad per TL jų veikla buvo nuostolinga, bet daugelio kitų naudotojų pelnas sudarė 5-10 %.
(133)
Stiklo pluoštų pirkimo sąnaudos paprastai sudaro didelę naudotojų pramonės produktų gamybos sąnaudų dalį. Remiantis gautais duomenimis, ši dalis gali būti nuo 10 iki daugiau nei 50 %, atsižvelgiant į tai, koks produktas iš jų pagamintas. Todėl padidėjusios Kinijos stiklo pluoštų pirkimo sąnaudos gali turėti pastebimą poveikį tam tikrų naudotojų sąnaudoms.
(134)
Remiantis bendradarbiaujančių naudotojų klausimyno atsakymuose pateikta informacija, galima laikyti, kad vidutinis galimas antidempingo poveikis pelnui sudarytų 1 % naudotojų bendrovių stiklo pluoštus naudojančių padalinių apyvartos, bet mažiau nei 0,5 % visų bendrovių, kurios turi stiklo pluoštus naudojančius padalinius, apyvartos. Kitaip tariant, stiklo pluoštus naudojančių padalinių ir visos bendrovės pelningumui būtų padarytas poveikis atitinkamai vidutiniškai būtų apie vieną ir mažiau nei pusę procentinio punkto.
(135)
Tačiau reikėtų pažymėti, kad tam tikroms naudotojų bendrovėms minėtas poveikis galėtų būti didesnis - iki maždaug 5 % bendrovės apyvartos. Atsižvelgiant į tam tikrų naudotojų pelno dydį ir gamybos sąnaudų dalį, kurią sudaro stiklo pluošto sąnaudos, negalima atmesti galimybės, kad jų pelningumui gali padaryti poveikį didelis stiklo pluoštų kainų padidėjimas, nebent jie įstengtų visas padidėjusias sąnaudas arba didelę jų dalį perkelti savo pirkėjams.
(136)
Apskritai galima daryti preliminarią išvadą, kad nors kai kurioms naudotojų bendrovėms antidempingo priemonės gali padaryti didesnį poveikį, kitiems naudotojams tas poveikis veikiausiai bus nedidelis.
3.2. Nepakeičiamumas
(137)
Keletas naudotojų teigė, kad naudotojų pramonei reikalingų stiklo pluoštų negalima įsigyti rinkoje įprastu būdu. Tiekėjai esą turi atlikti ilgą ir sudėtingą kvalifikavimo procesą, kuris gali užtrukti 6-12 mėnesių, nesant garantijos, kad jis baigsis sėkmingai. Todėl rasti kitą tiekėją, norint išvengti antidempingo muito, būtų brangu, be to, to nebūtų įmanoma padaryti greitai ir technologiniu požiūriu būtų rizikinga.
(138)
Šiuo atžvilgiu pripažįstama, kad dėl konkrečių tiriamojo produkto savybių tam tikroms paskirtims gali prireikti ilgo kvalifikavimo proceso, per kurį turi būti atliekami bandymai. Tačiau taip pat atsižvelgiant į keleto naudotojų pastabas šiuo metu manoma, kad dauguma atveju yra keletas šaltinių. Taip pat reikia priminti, kad antidempingo priemonėmis nesiekiama neleisti tam tikriems tiekėjams patekti į Sąjungos rinką: visomis siūlomomis priemonėmis siekiama atkurti sąžiningą prekybą ir atitaisyti iškreiptą rinkos padėtį.
(139)
Todėl daroma preliminari išvada, kad nustačius priemones Kinijos stiklo pluoštams žaliavų tiekimas naudotojų pramonei neturėtų nutrūkti, o jei taip atsitiktų - tai tik laikinai.
3.3. Negalėjimas perkelti padidėjusių sąnaudų kainų ir sustiprėjusi tolesniems naudotojams skirtų produktų iš ne ES šalių konkurencija
(140)
Keletas naudotojų pareiškė, kad jie nepajėgia perkelti padidėjusių stiklo pluoštų kainų savo pirkėjams. Šie naudotojai minėjo, kad jų produktų rinkose vyrauja nuožmi konkurencija ir kad pakilus kainoms jų pirkėjai lengvai galėtų pasirinkti kitą tiekėją.
(141)
Kadangi naudotojų bendrovės yra labai įvairios, sunku įvertinti naudotojų gebėjimą perkelti galimas padidėjusias sąnaudų kainas jų pirkėjams. Nepaisant to, remiantis naudotojų klausimyno atsakymuose pateiktais duomenimis, galima manyti, kad net jei tam tikras naudotojas nepajėgtų perkelti didžiosios dalies padidėjusių sąnaudų kainų, dauguma atvejų jo apyvartai ir pelningumui būtų padarytas tik nežymus poveikis.
(142)
Keletas naudotojų taip pat išreiškė susirūpinimą dėl konkurencijos ir teigė, kad nustačius antidempingo muitą tolesnių naudotojų rinkoje sustiprėtų konkurencija su tiekėjais iš ES narėmis nesančių šalių, nes tolesniems naudotojams skirtiems produktams nebūtų taikomos jokios apsaugos priemonės, ir importas iš KLR pasikeistų: būtų pereita nuo stiklo pluoštų importo prie tolesniems naudotojams skirtų produktų, kaip antai junginių, audinių ir iš kompozitų pagamintų sparnų, skirtų vėjo jėgainių turbinoms, importo. Iš tiesų, buvo nurodyta, kad daugelyje iš minėtų rinkų jau konkuruoja produktai iš KLR ir kad būtų logiška manyti, jog nustačius priemones stiklo pluoštams tokia konkurencija sustiprėtų. Todėl buvo teigiama, kad naudotojų pramonė ne tik turėtų mokėti didesnes kainas už stiklo pluoštus, bet ir turėtų kovoti su sustiprėjusia konkurencija. Buvo tvirtinama, kad tokioje verslo aplinkoje nebūtų įmanoma perkelti pirkėjams didelės padidėjusių kainų dalies.
(143)
Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad fakto, jog nustačius priemones gali sustiprėti konkurencija, negalima laikyti pagrindu nenustatyti priemonių, jei jos yra pagrįstos. Europos stiklo pluoštų naudotojų pramonės teisės yra tokios pačios kaip stiklo pluoštų gamintojų pramonės ir ji turi visas teises pasinaudoti ES prekybos teise ir pareikalauti atlikti jų produktų antidempingo tyrimą, jei ji turi pakankamą pagrindą ir gali pateikti žalingo dempingo prima facie įrodymų.
(144)
Todėl pirmiau minėtas argumentas, kad gali sustiprėti konkurencija su tolesniems naudotojams skirtais produktais iš ne ES šalių, negali būti priežastis nenustatyti antidempingo priemonių.
3.4. Pasiūlos trūkumas
(145)
Keletas naudotojų pranešė, kad po TL Sąjungos rinkoje jau buvo juntamas pasiūlos trūkumas ir kad nustačius antidempingo priemones ši padėtis dar pablogėtų, nes sumažėtų importo iš KLR kiekis, tuo tarpu toks importas, atsižvelgiant į didelę ir augančią paklausą, yra reikalingas.
(146)
Skundo pateikėjai pripažįsta, kad buvo tam tikrų Sąjungos pramonės pagamintų produktų grupių tiekimo sunkumų, tačiau jie mano, kad minėtieji sunkumai laikini ir kilo dėl atsargų stygiaus rinkai atsigavus po ekonomikos krizės. Jie taip pat pranešė, kad Sąjungos pramonė pajėgsianti patenkinti prognozuojamą tolesnių ES naudotojų pramonės sektorių paklausos augimą ateityje visų pirma naudodama savo laisvus pajėgumus, kuriuos ji gali lengvai iš naujo mobilizuoti, patobulindama technologijas ir atstatydama krosnis, jeigu pelningumas vėl būtų didelis.
(147)
Šiuo atžvilgiu reikia pirmiausiai pažymėti, kad antidempingo priemonėmis siekiama panaikinti nesąžiningos prekybos daromą žalą Sąjungos pramonei bei atkurti veiksmingą konkurenciją ES rinkoje, o ne apsunkinti importą. Todėl, nors nustačius antidempingo priemones KLR kilmės nagrinėjamojo produkto ES kainų lygis veikiausia padidės, siūlomos priemonės nėra tokios, kad uždarytų Sąjungos rinką eksportuojantiems gamintojams iš KLR, todėl nagrinėjamasis produktas ir toliau galės būti importuojamas iš KLR į Sąjungos rinką.
(148)
Kalbant apie Sąjungos pramonės gebėjimą papildyti galimą Kinijos stiklo pluoštų pasiūlos trūkumą, reikėtų pažymėti, kad iš dabartinio Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimo lygio galima įsitikinti, jog paklausa rinkoje galėtų visiškai atitikti pasiūlą. Iš tiesų, net 116 413 tonų per TL iš Kinijos importuotų stiklo pluoštų teoriškai galėtų būti papildyta laisvais Sąjungos pramonės pajėgumais, kurie per TL sudarė apie 200 000 tonų.
(149)
Atsižvelgiant į pateiktus argumentus, daroma preliminari išvada, kad galimo pasiūlos trūkumo problemą galima išspręsti padidinus Sąjungos pajėgumų naudojimą tiek importuojant nagrinėjamąjį produktą iš kitų šalių, tiek importuojant jį iš KLR ne dempingo kaina.
4. Išvada dėl Sąjungos interesų
(150)
Apibendrinant, tikimasi, kad iš KLR dempingo kaina importuojamam nagrinėjamajam produktui nustačius priemones Sąjungos pramonei būtų sudaryta galimybė pagerinti padėtį didinant pardavimo kiekį bei kainas ir rinkos dalį. Tam tikriems naudotojams gali būti padarytas neigiamas poveikis, nes gali padidėti sąnaudos, tačiau šį neigiamą poveikį veikiausiai kompensuotų numatoma nauda gamintojams ir jų tiekėjams.
(151)
Atsižvelgiant į pateiktus argumentus, daroma preliminari išvada, kad apskritai nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių importuojamam KLR kilmės nagrinėjamajam produktui nereikėtų nustatyti laikinųjų priemonių. Tačiau šį preliminarų vertinimą gali prireikti išnagrinėti nuodugniau gavus suinteresuotųjų šalių pastabų.
G. LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(152)
Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės nagrinėjamajam produktui turėtų būti nustatytos laikinosios priemonės tam, kad būtų užkirstas kelias tolesnei žalai, kurią Sąjungos pramonei daro importas dempingo kaina.
1. Žalos pašalinimo lygis
(153)
Importuojamam KLR kilmės produktui turėtų būti nustatytos tokios laikinosios priemonės, kad jų pakaktų importu dempingo kaina Sąjungos pramonei padarytai žalai pašalinti, neviršijant nustatyto dempingo skirtumo. Apskaičiuojant muito, kurio reikia žalingo dempingo poveikiui pašalinti, dydį manoma, kad priemonėmis turėtų būti sudaryta galimybė Sąjungos pramonei padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį bendrą ikimokestinį pelną, kokį būtų galima pagrįstai gauti normaliomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jeigu nebūtų importo dempingo kainomis.
(154)
Sąjungos pramonė teigė, kad nustatant žalos pašalinimo lygį turėtų būti naudojamas 12-15 % tikslinio pelno dydis. Tačiau lig šiol pateikti įrodymai nėra įtikinami spręsti, kad toks pelno dydis yra mažiausias, kurio reikia, kad Sąjungos pramonės verslo veikla šiame verslo sektoriuje liktų perspektyvi. Atsižvelgiant į tai, kad nėra didesnį tikslinio pelno dydį patvirtinančių įrodymų, padaryta preliminari išvada, kad 5 % tikslinis pelnas būtų tinkamas žalos pašalinimo lygiu nustatyti.
(155)
Tuo remiantis Sąjungos pramonei apskaičiuota panašaus produkto nežalinga kaina. Nežalinga kaina nustatyta iš gamintojo kainos EXW sąlygomis atėmus faktinį pelno dydį ir prie tokio pelno ir nuostolių balanso pridėjus pirmiau nurodytą tikslinį pelno dydį.
(156)
Tuo remiantis preliminariai nustatyti tokie žalos pašalinimo lygiai:
Bendrovė
Žalos pašalinimo lygis
New Changhai Group
61,4 %
Kitos bendradarbiaujančios bendrovės
104,2 %
Kitiems eksportuotojams
104,2 %
2. Laikinosios priemonės
(157)
Atsižvelgiant į pirmiau nurodytus argumentus ir remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, manoma, kad nustatytino laikinojo antidempingo muito dydis turėtų prilygti mažiausio lygio iš nustatytų dempingo skirtumo ir žalos pašalinimo lygiui pagal mažesnio muito taisyklę: visais atvejais tai dempingo skirtumas.
(158)
Atsižvelgiant į tai, kad bendradarbiavo daug Kinijos eksportuojančių gamintojų, bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų, kuriems nebuvo suteiktas individualus režimas, ir nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų laikinojo muito norma yra tokia pati. Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, siūlomos tokios muito normos:
Bendrovė
Laikinasis muitas
New Changhai Group
8,5 %
Kitos bendradarbiaujančios bendrovės
43,6 %
Visos kitos bendrovės
43,6 %
(159)
Šiame reglamente nurodytos atskiroms bendrovėms taikomos antidempingo muitų normos buvo nustatytos pagal šio tyrimo išvadas. Taigi, jos atitinka šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Šios muito normos (kitokios, nei visai šaliai galiojančios muito normos, taikomos „visoms kitoms bendrovėms“) taikomos išimtinai nagrinėjamosios šalies kilmės produktų, kuriuos pagamino bendrovės, t. y. konkretūs paminėti juridiniai asmenys, importui. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėti šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos - jiems taikoma „visoms kitoms bendrovėms“ nustatyta muito norma.
(160)
Bet koks prašymas taikyti šias bendrovėms individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą) turi būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (4), pateikiant jame visą susijusią informaciją, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, kaip, pvz., gamyba, prekyba vidaus rinkoje ir eksportas, susijusius su šiuo pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Prireikus, reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikoma individuali muito norma, sąrašą.
(161)
Siekiant užtikrinti tinkamą antidempingo muito taikymą, visoms kitoms bendrovėms taikomas muito dydis turėtų būti taikomas ne tik nebendradarbiaujantiems eksportuotojams, bet ir tiems gamintojams, kurie per TL neeksportavo į Sąjungą.
H. BAIGIAMOJI NUOSTATA
(162)
Siekiant gero administravimo reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį, galėtų raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiame reglamente išvados dėl muitų nustatymo yra preliminarios ir gali reikėti jas persvarstyti, jeigu būtų nuspręsta nustatyti galutines priemones,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės neilgesnėms kaip 50 mm kapotoms stiklo pluošto sruogoms, stiklo pluošto pusverpaliams, išskyrus impregnuotus ir dengtus stiklo pluošto pusverpalius, kurių masės netekimas kaitinant yra didesnis nei 3 % (kaip nustatyta standartu ISO 1887), stiklo pluošto gijų verpalams, išskyrus impregnuotus ir dengtus stiklo pluošto verpalius, kurių masės netekimas kaitinant yra didesnis nei 3 % (kaip nustatyta standartu ISO 1887), ir iš stiklo pluošto gijų pagamintiems dembliams, išskyrus stiklo vatos demblius, kurių KN kodai šiuo metu yra 7019 11 00, ex 7019 12 00, ex 7019 19 10 ir ex 7019 31 00 (TARIC kodai 70193100297019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066, 7019191079 ir 7019310099) nustatomas laikinasis antidempingo muitas.
2. Laikinojo antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytų produktų, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:
Bendrovė
Antidempingo muitas (%)
Papildomas TARIC kodas
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. ir Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
8,5
A983
Visos kitos bendrovės
43,6
A999
3. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
Nepažeisdamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 20 straipsnio, suinteresuotosios šalys per vieną mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali reikalauti, kad joms būtų atskleista išsami informacija, sąlygojusi esminius faktus ir motyvus, kurių pagrindu buvo priimtas šis reglamentas, raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti, kad Komisija jas išklausytų.
Pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 21 straipsnio 4 dalį susijusios šalys gali teikti pastabas dėl šio reglamento taikymo vieną mėnesį nuo jo įsigaliojimo dienos.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2010 m. rugsėjo 15 d.