ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 3. srpna 2011
o státní podpoře SA. 26980 (C 34/09 (ex N 588/08)), kterou Portugalsko hodlá poskytnout společnosti Petrogal
(oznámeno pod číslem C(2011) 5546)
(Text s významem pro EHP)
(2012/466/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. Postup
(1)
Dopisem ze dne 19. listopadu 2009 informovala Komise Portugalsko o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy s ohledem na regionální podporu ad hoc pro investiční projekt společnosti Petroleos de Portugal, Petrogal S.A. (dále jen „Petrogal“) týkající se jejích rafinérií v Sines a Matosinhos (dále jen „investiční projekt“). Dopisem ze dne 9. prosince 2009 poskytlo Portugalsko znění rozhodnutí o zahájení řízení bez důvěrných informací, jež bylo určeno ke zveřejnění.
(2)
Dopisem ze dne 17. prosince 2009 požádalo Portugalsko o prodloužení lhůty pro podání připomínek o jeden měsíc. Komise této žádosti vyhověla dne 22. prosince 2009. Dopisem ze dne 21. ledna 2010 podalo Portugalsko své připomínky.
(3)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2). Komise zúčastněné strany vyzvala k podání připomínek.
(4)
Komise obdržela připomínky od Associação das Indústrias da Petroquímica, Química e Refinação (3), Confederação da Indústria Portuguesa (4), Associação para a eficiência energética (5), od soutěžitele č. 2 (6), konkurenčního podniku společnosti Petrogal (7), od soutěžitele č. 1 (8) (9), od União Geral de trabalhadores (10), od obce Sines (11), od Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (12) a od Associação Industrial Portuguesa (13).
(5)
Dopisy ze dne 9. března, 10. března, 17. března a 19. března 2010 předala Komise tyto připomínky Portugalsku, aby se k nim mohlo vyjádřit; jeho poznámky byly doručeny v dopise ze dne 8. dubna 2010.
(6)
Dopisy ze dne 15. a 28. července 2010 (14) si Komise vyžádala další informace, které Portugalsko poskytlo dopisy ze dne 16. a 23. srpna 2010.
(7)
Dopisy ze dne 4. a 5. srpna 2010 požádala Komise soutěžitele č. 1 a 2 o vysvětlení, která byla poskytnuta dopisy ze dne 10. a 15. září 2010. Dopisem ze dne 20. září 2010 byla tato vysvětlení předána Portugalsku, aby se k nim vyjádřilo.
(8)
Dopisy ze dne 17. září a 1. října 2010 si Komise vyžádala od Portugalska další informace. Portugalsko odpovědělo dne 18. a 29. října 2010.
(9)
Dopisy ze dne 13. října 2010 byli soutěžitelé č. 1 a 2 požádáni o konkrétní údaje týkající se jejich odpovědí ze dne 10. resp. 15. září 2010.
(10)
Dopisy ze dne 21. a 28. října 2010 požádala Komise Portugalsko o doplňkové informace. Portugalsko odpovědělo dopisy ze dne 12. listopadu 2010.
(11)
Dopisem ze dne 10. listopadu 2010 podal soutěžitel č. 1 vysvětlení ke svému dopisu ze dne 15. září 2010. Dne 12. listopadu 2010 byla tato vysvětlení předána Portugalsku, aby se k nim vyjádřilo, a Portugalsko odpovědělo dne 19. listopadu 2010.
(12)
Dopisem ze dne 30. listopadu 2010 požádala Komise Portugalsko o doplňkové informace. Portugalsko poskytlo svou odpověď v dopise ze dne 20. prosince 2010.
(13)
Dopisem ze dne 11. listopadu 2010 požádala Komise Portugalsko o analýzu nákladů a přínosů investičního projektu. Požadované informace poskytlo Portugalsko dne 1. prosince 2010.
(14)
Dopisem ze dne 6. ledna 2011 předalo Portugalsko informace týkající se akcionářů společnosti Petrogal.
(15)
Dne 12. ledna 2011 se uskutečnila schůzka portugalských orgánů, zástupců společnosti Petrogal a Komise. Dopisem ze dne 25. ledna 2011 předalo Portugalsko informace týkající se některých záležitostí, jež byly předloženy během schůzky (např. hodnocení trhu, pobídkový účinek podpory).
(16)
Dopisy ze dne 24. ledna, 16. března a 12. dubna 2011 si Komise vyžádala doplňkové informace týkající se možného srovnávacího scénáře pro investiční projekt a Portugalsko na tuto žádost odpovědělo dopisy ze dne 7. února, 4. dubna a 29. dubna 2011. E-mailem ze dne 7. června 2011 si Komise vyžádala informace, které Portugalsko neposkytlo v předchozích dopisech. Informace týkající se některých těchto záležitostí předalo Portugalsko e-mailem ze dne 9. června 2011 a v dopisech ze dne 11. a 17. června 2011.
(17)
Dopisem ze dne 24. června 2011 požádala Komise Portugalsko o objasnění zbývajících informací týkajících se trhu s motorovou naftou. Portugalsko tyto informace poskytlo dopisy ze dne 30. června a 14. července 2011. Dopisem ze dne 20. července 2011 udělily portugalské orgány souhlas s tím, že Komise přijme toto rozhodnutí v angličtině.
2. PODROBNÝ POPIS STÁTNÍ PODPORY
2.1 Příjemce
(18)
Příjemce státní podpory, společnost Petróleos de Portugal - Petrogal, S.A. (dále jen „Petrogal“), je dceřiná společnost, kterou zcela vlastní Galp Energia, SGPS, S.A. (dále jen „Galp Energia“). Hlavními akcionáři společnosti Galp Energia jsou ENI SpA (15) (33,34 %), Amorim Energia BV (dále jen „Amorim Energia“) (16) (33,34 %), Parpública Participações Públicas (dále jen „Parpública“)(SGPS) (17) (7 %), Fidelity International Limited (2,01 %), Caixa Geral de Depósitos SA (dále jen „CGD“) (18) (1 %) a další (23,31 %). Galp Energia je holdingová společnost skupiny Galp Energia (dále jen „Galp“). Společnost Galp Energia působí na trhu ropných produktů (který zahrnuje rafinérské a marketingové činnosti, například maloobchodní a jiný než maloobchodní prodej) a rovněž na trhu se zemním plynem.
(19)
Holdingová společnost byla původně založena dne 22. dubna 1999 s názvem GALP - Petróleos e Gás de Portugal SGPS, S.A., a to především za účelem obchodování s ropou a zemním plynem, a spojovala dvě dřívější společnosti ve vlastnictví portugalské vlády, které byly pod kontrolou společnosti Galp Energia, konkrétně společnost Petrogal zaměřující se na ropné produkty a GDP - Gas de Portugal, SGPS, S.A., zaměřující se na zemní plyn (19).
(20)
Činnost společnosti Galp Energia zahrnuje rovněž uvádění rafinovaných ropných produktů na maloobchodní a velkoobchodní trh na Pyrenejském poloostrově. Jedná se o subjekt s předním postavením na trhu v Portugalsku (20) a s rostoucí přítomností ve Španělsku.
(21)
Společnost Petrogal vlastní jediné dvě rafinérie v Portugalsku. Tyto rafinérie se nacházejí v Sines a Matosinhos. Činnost rafinérií zahrnuje veškeré rafinérské, dodavatelské a logistické činnosti. Společnost Petrogal je největším obchodníkem s ropnými produkty v Portugalsku a rovněž jedním z největších obchodníků na Pyrenejském poloostrově. Fakticky ovládá veškerý dovoz surové ropy a část dovozu rafinovaných produktů do Portugalska; spravuje rovněž 80 % skladovací kapacity pro surovou ropu a rafinované produkty (21) a má důležité postavení v portugalské logistické infrastruktuře pro ropné produkty.
(22)
Společnost Petrogal má rozsáhlý sortiment výrobků, který zahrnuje automobilový benzin, motorovou naftu, tryskové palivo, topný olej, primární benzin, LPG, bitumen a řadu aromátů. Rafinérie odpovídají za dodávky ropných produktů maloobchodní a velkoobchodní divizi společnosti Petrogal a její divizi pro uvádění LPG na trh, konkurentům a zahraničním odběratelům a za fungování rafinačních zařízení a logistických nástrojů. Společnost Petrogal skladuje a přepravuje své produkty prostřednictvím skladovacích zařízení, která zcela vlastní, nebo prostřednictvím přidružených logistických společností.
(23)
Na obr. 1 jsou uvedena vlastnická a kontrolní práva společnosti Petrogal:
(24)
Dne 29. prosince 2005 byla mezi společnostmi Amorim Energia, ENI a Rede Eléctrica Nacional de Portugal (REN) podepsána dohoda akcionářů, přičemž dne 28. března 2006 se k dohodě připojila společnost CGD (dále jen „dohoda akcionářů“). Dohoda akcionářů vstoupila v platnost dne 29. března 2006 na dobu osmi let. Podle čl. 20 odst. 1 písm. c) portugalského zákona o cenných papírech jsou hlasovací práva spojená s akciemi společnosti Galp Energia, které vlastní strany dohody akcionářů, přidělena recipročně ostatním stranám. Má se proto za to, že společnost Galp Energia ovládají společně akcionáři, kteří jsou stranami dohody akcionářů.
(25)
Podle Portugalska z dohody akcionářů vyplývá, že akcionáři, a zejména společnost ENI, nemohou kontrolovat a sami stanovit strategie mezi svými vlastními rafinérskými činnostmi a rafinérskými činnostmi společnosti Petrogal.
2.2 Investiční projekt společnosti Petrogal
(26)
Cílem investičního projektu je přestavba a rozšíření stávajících rafinérií v Sines a Matosinhos, jediných dvou stávajících rafinérií v Portugalsku. Cílem investičního projektu je rovněž zlepšení integrace a součinnosti mezi oběma rafinériemi. Projekt otevírá možnost používat těžší frakce surové ropy.
(27)
Cílem investičního projektu je zejména zvýšení výroby motorové nafty na úkor automobilového benzinu. Investiční projekt předpokládá, že větší využívání těžkých frakcí surové ropy sníží náklady na suroviny a zajistí flexibilitu s ohledem na původ surové ropy, která má být zpracována.
(28)
Investiční projekt týkající se přestavby rafinérie v Matosinhos spočívá konkrétně ve výstavbě nové vakuové destilační jednotky pro získávání vakuového plynového oleje a zařízení ke snižování viskozity pro mírné tepelné krakování výsledného vakuového zbytku.
(29)
Cílem investičního projektu týkající se přestavby rafinérie v Sines je výstavba nové hydrokrakovací jednotky, tj. jednotky pro hydrokrakování vakuového plynového oleje, pro výrobu motorové nafty a tryskového paliva. Podle investičního projektu bude hydrokrakovací jednotka používat jako surovinu vakuový plynový olej a plynový olej získaný v procesu snižování viskozity, jenž byl vyroben v rafinériích v Matosinhos a Sines, čímž bude zajištěno plné využití zpracovatelské kapacity obou portugalských rafinérií. Zařízení bude zpracovávat přibližně [ ] barelů denně s využitím zbytků z atmosférické destilace ve výši přibližně [ ] kilotun netto ročně jako primární suroviny.
(30)
Produkty získané hydrokrakováním (LPG, těžký benzin (22) a motorová nafta) jsou [ ] hydrogenované, což zajišťuje jejich vysokou jakost. Předpokládá se, že se v důsledku investičního projektu zvýší pouze výroba motorové nafty a těžkého benzinu.
(31)
Podle investičního projektu bude část těžkého benzinu vyrobeného v rafinérii v Sines odesílána do rafinérie Matosinhos jako surovina pro závod společnosti Petrogal na výrobu aromátů (23), což bude představovat další krok k větší integraci obou rafinérií. Vyšší výroba těžkého benzinu je nevyhnutelným technickým důsledkem projektu přestavby rafinérie v Sines.
(32)
Práce na investičním projektu byly zahájeny v roce 2008 (první objednávka byla vystavena dne 14. března 2008 na základě rozhodnutí přijatého správní radou dne 5. března 2008) a měly být dokončeny do 31. prosince 2010. Úplné výrobní kapacity má být podle předpokladů dosaženo do roku 2011.
2.3 Jeden investiční projekt
(33)
Portugalsko uvádí, že navzdory zeměpisné vzdálenosti mezi oběma rafinériemi (přibližně 450 km, k překonání této vzdálenosti se má využívat námořní doprava) je nutno investiční projekt považovat za jeden investiční projekt ve smyslu odstavce 60 pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (24) (dále jen „pokyny k regionální podpoře“). Portugalské orgány potvrdily, že v předchozích třech letech před zahájením oznámeného investičního projektu neobdržela společnost Petrogal státní podporu.
2.4. Náklady investičního projektu
(34)
Investice v Sines představuje investiční náklady ve výši [ ] EUR v nominální hodnotě. Rafinérie v Sines má obdržet podporu ve výši [ ] EUR (nominální hodnota), přičemž intenzita podpory činí 16 %. Co se týká rafinérie v Matosinhos, investice činí [ ] EUR (nominální hodnota) a rafinérie má obdržet podporu ve výši [ ] EUR (nominální hodnota), což odpovídá intenzitě podpory ve výši 13 %.
(35)
Způsobilé výdaje investičního projektu činí 974 064 894 EUR v současné hodnotě (1 058 934 146 EUR v nominální hodnotě) a zahrnují výhradně zařízení (žádné pozemky ani budovy). Výše podpory u obou rafinérií činí 121 091 314 EUR v současné hodnotě (160 484 007 EUR v nominální hodnotě), což odpovídá intenzitě podpory ve výši 12,43 %. Rozdělení způsobilých výdajů v jednotlivých letech je uvedeno v tabulce č. 1:
Tabulka 1
Způsobilé náklady (v EUR)
2007
2008
2009
2010
Celkem
Dlouhodobá hmotná aktiva
[ ] (25)
[ ]
[ ]
[ ]
1 058 934 146
2.5 Financování investičního projektu
(36)
Společnost Petrogal hodlá tento investiční projekt financovat s využitím vlastních zdrojů a státní podpory, o kterou požádala (160 484 007 EUR v nominální hodnotě). Nepředpokládají se žádné další zdroje financování ve formě státní podpory. Investiční projekt využívá rovněž půjčky Evropské investiční banky v celkové výši 500 milionů EUR, které byly schváleny v roce 2009. Vlastní příspěvek příjemce ke způsobilým výdajům činí 36 %.
2.6 Limit regionální podpory
(37)
Podle portugalské mapy regionální podpory na období 2007-2013 (26) jsou regiony Alentejo a Norte, v nichž se nacházejí rafinérie Sines resp. Matosinhos, způsobilé pro regionální podporu podle výjimky stanovené v čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy s limity regionální investiční podpory pro velké podniky ve výši 40 %, resp. 30 % hrubého ekvivalentu podpory.
2.7 Příspěvek k rozvoji regionu
(38)
Investiční projekt má v obou regionech podle předpokladů vést k vytvoření přibližně 150 přímých pracovních míst a 450 nepřímých pracovních míst. Podle informací, které poskytlo Portugalsko, bude ve fázi výstavby vytvořeno přibližně 3 000 dočasných pracovních míst.
2.8 Forma podpory
(39)
Státní podpora má být poskytnuta jako podpora ad hoc, která byla navržena při použití ustanovení režimu podpory, jehož platnost již skončila (N 97/1999), a to podle legislativního nařízení č. 409/99 ze dne 15. října 1999.
(40)
Na základě usnesení portugalské rady ministrů ze dne 6. března 2008 byly dne 10. března 2008 podepsány mezi portugalskou vládou a společnostmi Petrogal a Galp Energia dvě smlouvy o poskytnutí státní podpory. Těmito smlouvami byla „smlouva o přiznání daňových úlev“ a „smlouva o investici“ (dále jen „smlouvy o státní podpoře“).
(41)
Podepsané smlouvy o státní podpoře předpokládaly přiznání daňového dobropisu v souvislosti s dokončením investičního projektu. Podporu bude představovat daňový dobropis, jehož výše se odpočítá od budoucích plateb daně z příjmu právnických osob. Výši daňového dobropisu vypočítají portugalské orgány jako procentní podíl způsobilých investičních nákladů. Daňový dobropis se použije pouze u daní vytvořených investičním projektem. V případě, že by nebylo možno daňový dobropis odečíst v plné výši, lze případný daňový dobropis uplatnit později, a to až do skončení doby platnosti smlouvy (tj. do 31. prosince 2016).
2.9 Výše podpory
(42)
Portugalsko zamýšlí udělit regionální podporu ve výši 160 484 007 EUR v nominální hodnotě, která má být poskytována od roku 2011. V tabulce č. 2, kterou předaly portugalské orgány, je uveden harmonogram poskytnutí podpory:
Tabulka 2
Rok
Odhadované zdanitelné příjmy
Daně
Využití daňového dobropisu (27)
2008
2009
2010
2011
[ ]
[ ]
2012
[ ]
[ ]
[ ]
2013
[ ]
[ ]
[ ]
2014
[ ]
[ ]
[ ]
2015
[ ]
[ ]
[ ]
2016
[ ]
[ ]
160 484 007
(43)
Portugalsko potvrdilo, že podpora pro investiční projekt nebude kumulována s podporou, která byla s ohledem na stejné způsobilé náklady obdržena z jiných místních, regionálních nebo vnitrostátních zdrojů či zdrojů EU.
(44)
Podpora je mimoto poskytnuta pod podmínkou, že Portugalsko zachová investice v podporovaných regionech po dobu nejméně pěti let od dokončení investičního projektu.
(45)
Portugalsko potvrdilo, že poskytnutí podpory podléhá schválení Komisí.
(46)
Společnost Petrogal požádala o státní podporu v souvislosti s investičním projektem dne 22. ledna 2007. Dne 23. ledna 2007 portugalské orgány společnosti Petrogal na základě podrobného ověření písemně potvrdily, že investiční projekt ještě před zahájením prací na projektu vyhověl podmínkám způsobilosti stanoveným v „daňovém režimu“.
(47)
Portugalsko se zavázalo, že nepřekročí maximální výši podpory a maximální intenzitu podpory uvedenou v tomto rozhodnutí, a to ani v případě nižších či zvýšených způsobilých výdajů.
2.10 Obecná ustanovení
(48)
Portugalsko se zavázalo předložit:
-
do dvou měsíců od poskytnutí podpory kopii dokumentu zaslaného společnosti Petrogal, který oznamuje vstup smluv o státní podpoře v platnost,
-
každých pět let počínaje ode dne schválení podpory Komisí průběžnou zprávu (obsahující informace o vyplacené podpoře, o plnění smlouvy o státní podpoře a o případných dalších investičních projektech zahájených ve stejné provozovně/ve stejném výrobním závodě),
-
do šesti měsíců od vyplacení poslední tranše podpory podle oznámeného harmonogramu poskytnutí podpory podrobnou závěrečnou zprávu.
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(49)
Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) vyslovila Komise pochybnosti ohledně slučitelnosti podpory s ustanoveními pokynů k regionální podpoře. V tomto ohledu vyjádřila Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti týkající se záležitostí uvedených v 50. až 64. bodě odůvodnění.
3.1 Slučitelnost s obecnými ustanoveními pokynů k regionální podpoře
(50)
V odstavci 34 pokynů k regionální podpoře jsou popsány běžné kategorie počátečních investic jako „investice do hmotného a nehmotného majetku“ v souvislosti s:
-
založením nové provozovny,
-
rozšířením stávající provozovny,
-
rozšířením výrobního sortimentu provozovny o nové, dodatečné výrobky,
-
zásadní změnou výrobního postupu stávající provozovny.
Investice na obnovu, které nesplňují některou z uvedených podmínek, jsou z definice počáteční investice výslovně vyloučeny.
(51)
V tomto ohledu vyslovila Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti, zda lze investiční projekt, jehož cílem je modernizace a větší integrace obou rafinérií, zvýšení výroby motorové nafty (a zároveň primárního benzinu) při současném snížení výroby automobilového benzinu, považovat za počáteční investici. Komise se domnívala, že investiční projekt nepředstavuje investici do nové provozovny ani do rozšíření výrobního sortimentu provozovny o nové, dodatečné výrobky. Lze však mít za to, že zahrnuje aspekty „rozšíření“ a „zásadní změny výrobního postupu“.
(52)
Komise v rozhodnutí o zahájení řízení podotkla, že jelikož je nutné opatření podpory posoudit jako podporu ad hoc, musí Portugalsko prokázat, že investiční projekt přispívá k jednotné strategii regionálního rozvoje ve smyslu odstavce 10 pokynů k regionální podpoře.
(53)
Komise v rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila zejména pochybnosti, zda očekávaný příspěvek k regionálnímu rozvoji skutečně vyrovnává odvětvové účinky vyplývající z podpory (podpora ve výši 160 milionů EUR vytvářející pouze 150 přímých pracovních míst).
(54)
V této souvislosti Komise podotkla, že je důvod pochybovat o nezbytnosti podpory, jelikož z účetní závěrky společnosti Petrogal za rok 2008 je zřejmé, že investiční projekt je součástí její průmyslové strategie a podle analýzy srovnávacího scénáře je pravděpodobné, že by byl proveden i bez podpory. Komise uvedla, že se nezdá, že je podpora nezbytná k provedení investice (v jejímž případě byly práce zahájeny již v roce 2008) a že by společnost Petrogal mohla uvážit jiné lokality pro investici. Není pravděpodobné, že nepotřebná podpora přispěje k rozvoji regionu, a může vést k nepřijatelnému narušení hospodářské soutěže.
(55)
Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybovala, zda jsou splněny požadavky týkající se formálního pobídkového účinku, které jsou stanoveny v odstavci 38 pokynů k regionální podpoře. V případě podpory ad hoc by měl příslušný orgán ještě před zahájením prací na projektu vystavit dokument vyjadřující úmysl přiznat podporu pod podmínkou obdržení souhlasu Komise s takovým opatřením.
(56)
V tomto ohledu vyslovila Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti, zda písemné potvrzení Portugalska na základě podrobného ověření, že investiční projekt je způsobilý pro státní podporu, skutečně splňuje požadavky odstavce 38 pokynů k regionální podpoře.
3.2 Posouzení podpory podle ustanovení o podpoře pro velké investiční projekty
(57)
Portugalsko oznámilo investiční projekt v obou rafinériích jako jeden investiční projekt. Podle odstavce 60 pokynů k regionální podpoře se počáteční investice považuje za jeden investiční projekt, pokud je ekonomicky neoddělitelná, přičemž se vezmou v úvahu technické, funkční a strategické souvislosti a geografická blízkost.
(58)
V této souvislosti vyslovila Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti ohledně vzdálenosti mezi oběma rafinériemi. Pokládání investičního projektu za jeden investiční projekt by mimoto znamenalo použití upraveného limitu regionální podpory podle odstupňovaných procentních podílů v souladu s odstavcem 67 pokynů k regionální podpoře.
(59)
V rozhodnutí o zahájení řízení uvedla Komise pochybnosti, pokud jde o posouzení podpory podle ustanovení těchto dvou odstavců pokynů k regionální podpoře.
(60)
Komise nebyla konkrétně schopna dospět k závěru ohledně příslušných produktů, jichž se investiční projekt týká. Není jasné, zda jsou dotčenými produkty výhradně motorová nafta a primární benzin, jak tvrdí Portugalsko, nebo zda by měly být vzaty v úvahu i jiné produkty rafinérské činnosti. Je nutno uvážit možnou nahraditelnost rafinovaných produktů z hlediska strany nabídky spolu se skutečností, že primární benzin lze považovat za meziprodukt ve smyslu odstavce 69 pokynů k regionální podpoře.
(61)
Komise uvedla pochybnosti ohledně relevantního výrobkového trhu a toho, zda je pro motorovou naftu i primární benzin nutno pokládat relevantní výrobkový trh za trh na úrovni rafinérie, jak tvrdí Portugalsko.
(62)
Komise uvedla pochybnosti ohledně toho, zda je nutno relevantní zeměpisné trhy pro dotčené produkty vymezit na vnitrostátní úrovni, regionální úrovni (Pyrenejský poloostrov) nebo na úrovni Evropského hospodářského prostoru (dále jen „EHP“).
(63)
Komise mimoto pochybovala, zda mají společnost Petrogal a skupiny Galp Energia a ENI, do nichž společnost Petrogal náleží, na relevantním trhu podíl nižší než 25 % v souladu s odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře.
(64)
V souladu s odst. 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře vyslovila Komise s ohledem na všechny dotčené produkty pochybnosti ohledně toho, zda výrobní kapacita vytvořená investičním projektem překračuje 5 % relevantního trhu měřeno prostřednictvím údajů o zdánlivé spotřebě a zda je v tomto případě průměrné meziroční tempo růstu zdánlivé spotřeby produktu za posledních pět let vyšší než průměrné meziroční tempo růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
4.1 Připomínky Associação das Indústrias da Petroquímica, Química e Refinação (dále jen „AIPQR“)
(65)
AIPQR považuje investiční projekt za nezbytný pro podporu portugalského hospodářství a za způsob posílení evropské konkurenceschopnosti v petrochemickém a rafinérském průmyslu. Pokud by nebylo možno investiční projekt dokončit nebo pokud by chyběla podpora potřebná pro jeho provedení, mohlo by to mít vážné důsledky pro nezávislost a podporu petrochemického řetězce.
(66)
Nové zařízení na výrobu přečištěné kyseliny tereftalové, které plánuje společnost Artensa (Artenius - Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos, S.A., což je španělská dceřiná společnost společnosti La Seda de Barcelona S.A) v Sines, podstatně zvýší požadavky společnosti La Seda na primární benzin. Vyšší výroba primárního benzinu prostřednictvím hydrokrakovací jednotky společnosti Petrogal je proto pro realizaci investice společnosti La Seda, která se odhaduje přibližně na 400 milionů EUR, zásadní.
(67)
Podle AIPQR sníží investiční projekt nedostatek motorové nafty na evropské úrovni.
(68)
AIPQR považuje příspěvek společnosti Petrogal za zásadní pro zajištění a podporu rozvoje centra pro konkurenceschopnost a technologie rafinérského a petrochemického průmyslu a výrobních odvětví jako součást portugalské strategie pro podporu klíčových výrobních odvětví pro národní a regionální hospodářství.
(69)
Podle AIPQR má motorová nafta získaná hydrokrakováním vysokou jakost, což zajišťuje účinnější spalování a minimalizaci znečišťujících látek v emisích výfukových plynů. Jakost motorové nafty a rovněž energetická účinnost, jíž by mělo být investičním projektem dosaženo, umožní společnosti Petrogal splnit její plán na období 2008-2011 týkající se energetické účinnosti.
(70)
AIPQR se rovněž domnívá, že investiční projekt přispěje k sociální a hospodářské udržitelnosti regionů Matosinhos a Sines a k sociální a hospodářské udržitelnosti na vnitrostátní úrovni.
4.2 Připomínky Associação para a eficiência energética (dále jen „COGEN“)
(71)
Investiční projekt je důležitý: zajistí větší pružnost dodávek a větší nezávislost, pokud jde o motorovou naftu.
(72)
Podle COGEN bude investiční projekt představovat významnou příležitost, pokud jde o technologické inovace, a vytvoří přibližně 150 přímých pracovních míst a okolo 500 nepřímých pracovních míst pro osoby se středoškolským vzděláním, a to vše jako stálá pracovní místa.
(73)
Co se týká energetického hlediska, COGEN se domnívá, že projekty přestavby obou rafinérií umožní úspory energie ve výši 14 %. COGEN mimoto vyzdvihuje skutečnost, že investiční projekt umožní rovněž další druh investice, na niž se investiční projekt nevztahuje - vybudování dvou kogeneračních jednotek o výkonu 82 MW, po jedné v každé rafinérii, což bude mít za následek zvýšení kapacity této technologie v Portugalsku o 12 %.
4.3 Připomínky Confederação da Indústria Portuguesa (dále jen „CIP“)
(74)
CIP se domnívá, že investiční projekt řeší situaci Portugalska, pokud jde o tyto záležitosti:
i)
nesoulad mezi spotřebou motorové nafty a stávající zpracovatelskou kapacitou v Portugalsku, jehož důsledkem je trvalá potřeba dovozu velkého objemu motorové nafty a prodej nadbytečného automobilového benzinu v zahraničí;
ii)
budoucí přebytky topného oleje způsobené skutečností, že topný olej se již nepoužívá při výrobě elektřiny a že se obecně odrazuje od využívání topného oleje v průmyslu, jak je stanoveno v portugalském národním programu změny klimatu;
iii)
tendence na mezinárodních trzích související se zvýšením nákupů těžších a kyselejších frakcí surové ropy, přičemž projekt zajistí větší pružnost, pokud jde o výběr surové ropy;
iv)
přínos k zabezpečení dodávek.
(75)
CIP se domnívá, že investiční projekt podstatně zvýší energetickou účinnost obou rafinérií v souladu se závazky Portugalska vůči EU, pokud jde o zvýšení evropské energetické účinnosti o 10 %.
(76)
CIP usuzuje, že plánované vytvoření přibližně 150 pracovních míst pro vysoce kvalifikované pracovníky a 450 nepřímých stálých pracovních míst významně přispěje k hospodářskému rozvoji Portugalska. Podpoří místní hospodářství v dotyčných regionech, v nichž je HDP na obyvatele nižší než celostátní průměr, a během fáze výstavby bude vytvořeno přibližně 5 000 dočasných pracovních míst.
4.4 Připomínky União Geral de Trabalhadores (dále jen „UGT“)
(77)
UGT se domnívá, že investiční projekt podpoří regionální rozvoj a bude mít kladný dopad na hospodářský rozvoj a sociální a územní soudržnost dotyčných regionů. Dotyčné regiony se vyznačují vysokou mírou nezaměstnanosti, strukturou podniků s malou diverzifikací a HDP na obyvatele, který je nižší než celostátní průměr. Investiční projekt bude mít významný dopad na průmyslovou strukturu obou regionů a celého Portugalska, jelikož se budou rozvíjet předcházející i navazující činnosti, zejména v oblastech jako strojírenství a stavebnictví, elektrická energie, či dokonce obchod a služby společného stravování.
(78)
UGT se domnívá, že investiční projekt vytvoří pracovní místa ve vyšším počtu i kvalitě, zejména v době rychle se zvyšující nezaměstnanosti z důvodu hospodářské a sociální krize. Investiční projekt má v obou rafinériích vytvořit 150 přímých pracovních míst, přičemž mnoho z nich pro vysoce kvalifikované pracovníky. Dalších 450 pracovních míst má být podle očekávání vytvořeno nepřímo, přičemž během doby výstavby bude vytvořeno 5 000 dočasných pracovních míst. Investiční projekt přispěje k zachování některých z 2 050 stávajících pracovních míst, která by mohla být bez investičního projektu ohrožena.
(79)
UGT má za to, že investiční projekt pomůže splnit přísné ekologické a bezpečnostní normy, jelikož rafinérie budou vybaveny technologií, která je šetrnější k životnímu prostředí.
(80)
Podle UGT je investiční projekt velmi důležitý k zvýšení nedostatečné kapacity Portugalska v oblasti rafinace a výroby motorové nafty. Stávající kapacita rafinérií je jednoznačně příliš malá k uspokojení domácí poptávky, což má za následek, že Portugalsko je více závislé na dovozu motorové nafty než jiné země (to znamená vyšší strategická rizika). Nižší dovoz motorové nafty by snížil rovněž stávající schodek obchodní bilance, který je do značné míry způsoben položkami tkajícími se energie.
(81)
UGT závěrem podotýká, že investiční projekt je důležitý nejen z vnitrostátního hlediska, nýbrž rovněž pro EU, jelikož má pomoci rozvíjet zelenější a udržitelnější ekonomiku.
4.5 Připomínky obce Matosinhos
(82)
Obec Matosinhos se domnívá, že vytvoření pracovních příležitostí má na oblast velký dopad. Vytvořením kvalifikovaných pracovních míst s platy přesahujícími regionální průměr přispěje rafinérie v Matosinhos k zvýšení kupní síly oblasti a celého regionu. Bude mít významný dopad na regionální hrubou přidanou hodnotu vyplývající z činnosti rafinérie a z činnosti stovek obchodních a průmyslových malých a středních podniků, zejména vzhledem k tomu, že míra nezaměstnanosti v regionu činí přibližně 13 % (přesahuje celostátní průměr). Obec Matosinhos se domnívá, že investiční projekt je pro region zásadní, a to z ekonomického i sociálního hlediska.
4.6 Připomínky obce Sines
(83)
Obec Sines je přesvědčena o významu nových výrobních jednotek v rafinérii Sines pro rozvoj místního a regionálního hospodářství. To bude mít kladný dopad na sociální rozvoj regionu kvůli vytvoření kvalifikovaných pracovních míst a zakládání více a lepších malých a středních podniků.
4.7 Připomínky Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (dále jen „CGTP“)
(84)
CGTP se domnívá, že investiční projekt vytváří velmi pozitivní environmentální dopady a je důležitý pro regionální rozvoj v Portugalsku, jelikož:
i)
umožní nabízet portugalskému odvětví organické chemie a rovněž na vývoz diverzifikovanější produkty vyšší jakosti. Investiční projekt proto kladně přispěje k zhodnocení specializačního profilu zpracovatelského průmyslu;
ii)
vytvoří stovky stálých pracovních míst a ve fázi výstavby několik tisíc dočasných pracovních míst, především v regionech, které mají jednu z nejvyšších měr nezaměstnanosti v Portugalsku;
iii)
kromě jiných ekonomických činností rozvine místní hospodářství na úrovni bydlení, obchodu a hotelů.
4.8 Připomínky Associação Industrial Portuguesa (dále jen „AIP“)
(85)
AIP uvádí, že investiční projekt rozhodně přispěje k vyššímu blahobytu regionů Norte a Alentejo.
(86)
Region Norte s mírou nezaměstnanosti 11,6 % v porovnání s celostátním průměrem ve výši 9,8 % (údaje z třetího čtvrtletí roku 2009) je v současnosti portugalským regionem s nejvyšší mírou nezaměstnanosti, a zejména vysokou dlouhodobou nezaměstnaností (polovina nezaměstnaných osob hledá zaměstnání rok či déle). V souvislosti se současnou sociální krizí představuje vytvoření 500 přímých pracovních míst a 200 stálých nepřímých pracovních míst a rovněž přibližně 2 000 dočasných pracovních míst během fáze výstavby pro region obrovský přínos.
(87)
Region Alentejo je v současnosti jedním z portugalských regionů s nejvyšší mírou nezaměstnanosti - 10,2 % v porovnání s celostátním průměrem ve výši 9,8 % (údaje z třetího čtvrtletí roku 2009), a zejména vysokou dlouhodobou nezaměstnaností (polovina nezaměstnaných osob hledá zaměstnání rok či déle). V této souvislosti představuje vytvoření 100 přímých pracovních míst a 250 stálých nepřímých pracovních míst spolu s přibližně 3 000 pracovními místy během fáze výstavby pro region důležitý přínos.
4.9 Připomínky soutěžitele č. 1
4.9.1 Připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení
(88)
Podle soutěžitele č. 1 lze investiční projekt považovat za pouhé „rozšíření stávající provozovny“ ve smyslu odstavce 34 pokynů k regionální podpoře. Investiční projekt nelze pokládat za jeden investiční projekt, jelikož dlouhodobá aktiva investice budou „ekonomicky oddělitelná“ ve smyslu odstavce 60 pokynů k regionální podpoře. Rafinérie v Sines a Matosinhos jsou geograficky vzdálené. Investiční projekt jednoznačně vymezuje zvláštní investici pro každou rafinérii. Rafinérie se mohou rozhodnout pro vakuovou destilační jednotku a zařízení ke snižování viskozity, přičemž v tom případě nebudou mít hydrokrakovací jednotku, nebo naopak. Investice do rafinérií proto nejsou nutně přímo spojené. Rafinérie mohou každopádně fungovat samostatně, aniž by byla nutná integrace. Rafinérie v Matosinhos by mimoto mohla prodávat vyráběný vakuový plynový olej na mezinárodních trzích a hydrokrakovací jednotka nacházející se v Sines může být zásobována dovezeným vakuovým plynovým olejem.
(89)
Portugalsko zmínilo jako příspěvek investičního projektu k rozvoji regionu pouze vytvoření přímých a nepřímých pracovních míst. Nelze proto prokázat, že investiční projekt přispěje k soudržné regionální rozvojové strategii a že se zabývá cílem týkajícím se hospodářské soudržnosti (28). Stěží lze uznat, že vynaložení více než jednoho milionu EUR na jedno vytvořené přímé pracovní místo lze považovat za mimořádný příspěvek k regionálnímu rozvoji. V tomto ohledu je poměr výše podpory k přímým pracovním místům u investičního projektu porovnán s předchozími rozhodnutími Komise (uvedenými v tabulce zkoumající tento poměr v předchozích rozhodnutích Komise). Soutěžitel č. 1 se mimoto domnívá, že investiční projekt není spojen s údajným selháním trhu.
(90)
Pokud jde o požadavek týkající se formálního pobídkového účinku, společnost Petrogal neobdržela od Portugalska před zahájením prací dokument vyjadřující úmysl přiznat podporu. Soutěžitel č. 1 proto dospěl k závěru, že podpora není v souladu s odstavcem 38 pokynů k regionální podpoře.
(91)
Co se týká ekonomického posouzení, soutěžitel č. 1 se domnívá, že podpora nesplňuje kritérium nezbytnosti a nevytváří pobídkový účinek. Investiční projekt je výrobní investicí, která je ekonomicky motivována nerovnováhou mezi nabídkou a poptávkou a možností získat přístup k těžším frakcím surové ropy, jež jsou levnější. Jedná se o investici reagující na přirozený vývoj poptávky po motorové naftě. Všechny ostatní hospodářské subjekty v Evropě uskutečňují v rafinériích podobné investice bez státní podpory. Ze skutečností proto vyplývá, že by se investiční projekt uskutečnil v každém případě, což není v souladu s odstavcem 22 sdělení Komise ze dne 24. června 2009 (29) (dále jen „sdělení o podrobném posouzení“).
(92)
Soutěžitel č. 1 se domnívá, že dotčenými produkty jsou:
-
motorová nafta (což je konečný produkt),
-
primární benzin (což je meziprodukt ve smyslu odstavce 69 pokynů k regionální podpoře), za (domnělé) dotčené produkty je proto nutno považovat rovněž petrochemické výrobky na bázi primárního benzinu,
-
zbytky hydrokrakování (není-li hydrokrakovací jednotka vybavena recyklačním zařízením).
- Motorová nafta
(93)
Podle soutěžitele č. 1 je společnost Petrogal jediným tržním subjektem s kapacitou pro rafinaci surové ropy v Portugalsku. Společnost Petrogal zásobuje své konkurenty na tomto trhu. Společnost Petrogal kontroluje největší dovozní a skladovací zařízení pro automobilový benzin a motorovou naftu. Tato společnost má největší síť čerpacích stanic v Portugalsku. Společnost Petrogal má na velkém počtu trhů s ropnými produkty v Portugalsku dominantní postavení či přinejmenším významnou tržní sílu. Soutěžitel č. 1 se domnívá, že by se posouzení relevantního trhu nemělo provést pouze na úrovni rafinérie, nýbrž je nutné posoudit situaci v oblasti hospodářské soutěže rovněž na úrovni maloobchodního a jiného než maloobchodního trhu s motorovou naftou.
- Primární benzin
(94)
Co se týká primárního benzinu, soutěžitel č. 1 se domnívá, že by relevantní výrobkový trh, jenž je nutno posoudit, neměl být omezen na prodej na úrovni rafinérie, nýbrž že je třeba vzít v úvahu navazující činnosti.
(95)
Pokud jde o relevantní zeměpisný trh, podíl celkového dovozu a vývozu motorové nafty ve vztahu k celkovému prodeji motorové nafty v Portugalsku je příliš nízký, než aby odůvodňoval volbu regionálního trhu jako relevantního trhu. Soutěžitel č. 1 zastává názor, že relevantním zeměpisným trhem je portugalský trh.
(96)
Soutěžitel č. 1 usuzuje, že je třeba vzít v úvahu činnosti společnosti ENI na dotčených výrobkových trzích, jelikož pokud může určitá společnost vykonávat rozhodující vliv na prodejní politiku jiné společnosti, je nutné posoudit společný podíl obou společností na relevantních trzích.
(97)
Soutěžitel č. 1 vyvozuje závěr, že u motorové nafty je významně překročena 25 % prahová hodnota pro podíl na trhu stanovená v odstavci 68 pokynů k regionální podpoře. Podpora poskytnutá investičnímu projektu má proto dotovat tržní subjekt s dominantním postavením a umožnit mu zachovat a zvýšit jeho tržní sílu. Hospodářská soutěž bude vážně nepříznivě ovlivněna a podpora významně naruší relevantní trhy.
(98)
Soutěžitel č. 1 se závěrem domnívá, že podpora představuje provozní podporu, která posiluje postavení dominantního hospodářského subjektu na relevantních trzích. Podpora nepřispívá k vytvoření pobídkového účinku. Negativní dopady podpory každopádně převažují nad jejími případnými kladnými dopady.
4.9.2 Připomínky předložené v dopisech ze dne 15. září a 10. listopadu 2010 (v odpovědi na dotazy Komise ze dne 5. srpna a 13. října 2010)
(99)
Obdobné investiční projekty byly provedeny ve čtyřech rafinériích (La Rabida, Castellón, Cartagena a Bilbao), a to se stejným cílem, tj. zvýšit ziskovost aktiv vybudováním nových konverzních jednotek, které maximalizují výtěžnost středních destilátů, snižují výrobu topného oleje a zpracovávají těžší frakce surové ropy. Soutěžitel č. 1 odkazuje rovněž na podobné investiční projekty v Itálii (rafinérie Sannazzaro a Taranto, uskutečněné společností ENI), v Německu (Bayernoil), v Litvě (Mazeikiu Nafta) a v Bělorusku (Slavneft).
(100)
Pokud jde o možnou referenční míru návratnosti u takových investic v daném odvětví, soutěžitel č. 1 uvádí, že mu referenční hodnota není známa: ziskovost investičního projektu závisí obvykle na kapitálových nákladech každé společnosti a na jiných aspektech. Soutěžitel č. 1 se domnívá, že v době, kdy se rozhodovalo o investičním projektu, by referenční míra návratnosti v odvětví rafinace měla činit nejméně 10 %.
(101)
Soutěžitel č. 1 odkazuje obecně na existenci překážek dovozu ve vztahu k relevantnímu zeměpisnému trhu. Domnívá se, že hlavním problémem v Portugalsku je dominantní postavení společnosti Petrogal na trhu, která ovládá veškerou rafinační kapacitu v Portugalsku, a tudíž nejdůležitější dovozní a vývozní terminály. Soutěžitel č. 1 dále tvrdí, že společnost Petrogal má dominantní postavení, pokud jde o kapacitu pro skladování produktů, která podle některých nezávislých zdrojů (30) představuje až 90 % trhu. To společnosti Petrogal umožňuje dosáhnout podílu na maloobchodním prodeji ve výši přibližně 45 % a podílu na jiném než maloobchodním prodeji ve výši 80 % portugalského trhu.
(102)
Pokud jde o dotaz Komise týkající se odmítnutí udělit přístup ke skladovací kapacitě společnosti Petrogal, soutěžitel č. 1 nebyl schopen takovouto situaci popsat.
(103)
Soutěžitel č. 1 se domnívá, že v Portugalsku je skladovací kapacita omezená a že skladovací náklady u podobných zařízení nebo činností jsou v Portugalsku vyšší než v jiných zemích, jako je Španělsko a Itálie (přibližně o 25 %).
(104)
Soutěžitel č. 1 má za to, že mezi cenami dovezené motorové nafty a cenou motorové nafty pořízené od společnosti Petrogal neexistují podstatné rozdíly, jelikož ceny jsou indexovány podle mezinárodních cen s připočtením logistických nákladů.
4.10 Připomínky soutěžitele č. 2
4.10.1 Připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení
(105)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že investiční projekt zvýší kapacitu společnosti Petrogal pro výrobu motorové nafty přibližně o 2,5 milionu tun a přemění Portugalsko z malého dovozce na významného vývozce motorové nafty.
(106)
Soutěžitel č. 2 vyslovil pochybnosti ohledně nezbytnosti podpory, jelikož společnost Petrogal patří do velké skupiny, kterou vlastní a ovládá společnost ENI. Společnost Petrogal je zisková společnost, která v Brazílii a Angole uskutečnila významné investice do činností předcházejících rafinaci a ve Španělsku investice do navazujících činností za účelem rozšíření své distribuční sítě. V Portugalsku má výsadní postavení, jelikož je vlastníkem jediných dvou rafinérií.
(107)
Společnost Petrogal je vertikálně integrovaná a je největší společností, která v Portugalsku uvádí ropné produkty na trh, a třetím největším soutěžitelem na Pyrenejském poloostrově.
(108)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že státní podpora nesplňuje formální požadavky týkající se pobídkového účinku podpory, jak jsou stanoveny v odstavci 38 pokynů k regionální podpoře. Investiční projekt je sám o sobě ziskovou transakcí, která plní střednědobé až dlouhodobé strategické cíle společnosti Petrogal, proto by se uskutečnil v každém případě.
(109)
Podle soutěžitele č. 2 přispěje investiční projekt k uspokojení rostoucí domácí poptávky po motorové naftě, umožní společnosti Petrogal stát se čistým vývozcem na ostatní trhy (jako je Francie a Španělsko) a zvýší rafinérskou marži společnosti Petrogal.
(110)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že nezbytnost podpory je nutno posoudit na základě ustanovení oddílu 2.3 sdělení o podrobném posouzení.
(111)
Soutěžitel č. 2 odkazuje na zprávu PFC Energy uvedenou v poznámce pod čarou č. 31, v níž je zmíněno, že investiční projekt společnosti Petrogal byl realitou již v roce 2006. Investiční projekt mohl být proveden pouze v regionech Matosinhos a Sines (nikoli proto, že se jedná o podporované oblasti, nýbrž z toho důvodu, že se zde obě rafinérie nacházejí).
(112)
Soutěžitel č. 2 má rovněž za to, že z podstaty věci nebylo možno investovat do přestavby stávajících rafinérií na jiném místě.
(113)
Soutěžitel č. 2 uvedl pouze připomínky týkající se motorové nafty.
- Úroveň rafinérie
(114)
Soutěžitel č. 2 objasnil, že ačkoliv neexistují žádné právní překážky dovozu, dovoz je velmi podmíněn (ne-li omezen) řadou fyzických faktorů (nedostatečné skladovací prostory pro dovoz, jejich umístění a vlastnictví, omezení týkající se sekundární logistické sítě) a faktorů týkajících se struktury trhu (možnost stanovit ceny na úrovni rafinérie).
- Jiná než maloobchodní úroveň
(115)
Ostatní portugalští účastníci trhu dovážejí 90 % celkového objemu dovezené motorové nafty, přičemž se potýkají s významnými problémy, jak je uvedeno ve zprávě portugalského orgánu pro hospodářskou soutěž s názvem „Relatório final sobre os sectores dos combustíveis líquidos e do gás engarrafado em Portugal“ (31) (dále jen „zpráva orgánu“). Soutěžitel č. 2 se domnívá, že všechny tyto faktory vedou k tomu, že portugalský trh je uzavřenější než srovnatelné trhy v ostatních zemích.
(116)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že by posouzení relevantního trhu nemělo být omezeno na úroveň rafinérie, nýbrž že by mělo zahrnovat rovněž distribuční a prodejní kanály (maloobchodní a jiné než maloobchodní). Investiční projekt zvýší výrobu o 2,5 milionu tun ročně, což přemění Portugalsko na zemi s ročním přebytkem ve výši 1,6 milionu tun motorové nafty a 0,5 milionu tun bionafty ročně pocházející z rafinérie v Sines.
- Maloobchodní a jiný než maloobchodní prodej
(117)
Podle zprávy orgánu je tato úroveň prodeje považována za druhou úroveň ve struktuře distribuce motorové nafty. Cena motorové nafty bude záviset na kupní ceně v rafinérii nebo při dovozu, k níž se připočítávají náklady na přepravu a skladování a obchodní marže.
(118)
Soutěžitel č. 2 má za to, že společnost Petrogal soutěží rovněž na úrovni distribuce, přičemž má jednoznačnou konkurenční výhodu: podpora poskytnutá k snížení nákladů společnosti Petrogal na výrobu motorové nafty posílí její stávající dominantní postavení na portugalském trhu (51 % na jiném než maloobchodním trhu a 37 % na maloobchodním trhu).
(119)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že by relevantním zeměpisným trhem měl být nanejvýš trh na Pyrenejském poloostrově. Relevantní zeměpisný trh by mohl být na úrovni EHP pouze tehdy, pokud by dovoz motorové nafty skutečně soutěžil s motorovou naftou, která byla rafinována v Portugalsku (za předpokladu, že neexistují žádné právní ani ekonomické překážky vstupu).
(120)
Podpora investice nepříznivě ovlivní konkurenty společnosti Petrogal na trhu na Pyrenejském poloostrově, jelikož rafinérie nacházející se ve Španělsku provedly podobné investice (s velmi podobnými strategickými cíli) bez podpory.
(121)
Pokud by se maloobchodní a jiný než maloobchodní prodej považoval za součást relevantního výrobkového trhu, byl by podíl společnosti Petrogal na vnitrostátním trhu a místních trzích značně nad 25 % prahovou hodnotou stanovenou v odstavci 68 pokynů k regionální podpoře a podpora by neměla být poskytnuta.
(122)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že z hlediska strany nabídky jsou jiné než maloobchodní trhy s automobilovým benzinem a motorovou naftou vysoce koncentrované (přední čtyři účastníci trhu mají podíl na trhu vyšší než 95 %), jak ve své zprávě uvádí portugalský orgán pro hospodářskou soutěž.
(123)
Společnost Petrogal má na základě objemu odhadovaný podíl na jiném než maloobchodním trhu s motorovou naftou v Portugalsku ve výši 35 % až 45 %. Soutěžitel č. 2 má za to, že investiční projekt povede k dodatečné výrobní kapacitě ve výši 2,5 milionu tun, a vezme-li se tento projekt v úvahu společně s ostatními projekty, které provedla společnost Petrogal, bude tato společnost schopna nejen uspokojit domácí poptávku na portugalském trhu s motorovou naftou, nýbrž rovněž vyvézt téměř 2 miliony tun motorové nafty do sousedních zemí (Španělsko a Francie).
4.10.2 Připomínky předložené v dopise ze dne 10. září 2010 v odpovědi na žádost Komise o informace ze dne 4. srpna 2010
(124)
Soutěžitel č. 2 uvedl, že na úrovni odvětví není stanovena referenční míra návratnosti, jelikož společnosti mají vlastní cílovou míru návratnosti a tyto cílové míry návratnosti se mohou lišit v závislosti na charakteristice každého investičního projektu. Soutěžitel č. 2 poskytl seznam pěti rafinérií, které uskutečnily podobné investiční projekty v celkové výši více než 6 miliard EUR, a to bez státní podpory.
(125)
Soutěžitel č. 2 poukázal na skutečnost, že skladovací kapacity a přístavní zařízení jsou omezené. Dodávky do Portugalska se proto uskutečňují v menším množství, což má za následek vyšší distribuční náklady, které nepříznivě ovlivňují konečné maloobchodní a jiné než maloobchodní marže.
(126)
Co se týká skladovacích zařízení, soutěžitel č. 2 uvedl, že zařízení obvykle využívá vlastník (jako je společnost Petrogal) pro vlastní účely. V případě skladovacích zařízení, která patří třetím stranám, je k dispozici málo skladovacího prostoru kvůli stávajícím dlouhodobým smlouvám, které již byly podepsány s jinými hospodářskými subjekty.
(127)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že společnost Petrogal má kvůli svému dominantnímu postavení v oblasti skladovacích zařízení v porovnání se svými konkurenty výhodu spočívající v její prodejní ceně motorové nafty, která se odhaduje přibližně na 3 až 5 USD/t.
5. PŘIPOMÍNKY PORTUGALSKA
5.1 Připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení
(128)
Portugalsko upřesnilo, že se schůzka mezi portugalskými orgány a útvary Komise uskutečnila dne 11. března 2009. Portugalsko uvedlo, že investiční projekt není projektem na obnovu ani projektem modernizace; jedná se o projekt přestavby, který povede k účinné změně procesu rafinace za účelem lepšího uspokojování rostoucí poptávky po motorové naftě. Portugalsko dodává, že financování poskytne i EIB a že podpora ve formě daňového dobropisu bude poskytnuta od roku 2011. Portugalsko se rovněž domnívá, že by posouzení investičního projektu jako podpory ad hoc nemělo vést k zpřísnění pravidel pro posouzení. Smlouva o investičním projektu a smlouva o státní podpoře, které byly uzavřeny mezi Portugalskem a příjemcem podpory, jsou podmíněny kladným rozhodnutím Komise. Jelikož smlouva o investičním projektu a smlouva o státní podpoře již byly předány Komisi ve fázi oznámení, Portugalsko tvrdí, že předání administrativního dopisu (se smlouvou o investičním projektu a smlouvou o státní podpoře uvedenou na straně 8 rozhodnutí o zahájení řízení v příloze tohoto administrativního dopisu) určuje vstup těchto smluv v platnost.
5.1.1 Připomínky týkající se investičního projektu
(129)
Portugalsko se domnívá, že investiční projekt představuje počáteční investici spadající do těchto kategorií: rozšíření stávající provozovny nebo zásadní změna výrobního postupu.
(130)
Podle Portugalska umožní nová vakuová destilační jednotka a nová hydrokrakovací jednotka výrobu většího množství motorové nafty, a tudíž přizpůsobení výroby motorové nafty potřebám trhu. Toto přizpůsobení není možné při stávajícím uspořádání systému rafinace, který je velmi málo pružný, pokud jde o přechod výroby z automobilového benzinu na motorovou naftu.
(131)
Nová vakuová destilační jednotka a zařízení ke snižování viskozity v rafinérii Matosinhos, nová hydrokrakovací jednotka v rafinérii v Sines a původní, již existující rafinační jednotky budou fungovat současně. Portugalsko proto usuzuje, že investiční projekt je rozšířením systému výroby se zásadní změnou výrobního postupu.
(132)
Portugalské orgány objasnily, že nové uspořádání výrobního postupu posílí doplňkové provozní a funkční souvislosti mezi oběma rafineriemi: vakuový plynový olej [ ] se bude přepravovat z Matosinhos do Sines a těžký benzin [ ] se bude přepravovat ze Sines do Matosinhos. Investiční projekt se uskutečňuje v integrovaném systému rafinace: rafinérie Sines a Matosinhos jsou neoddělitelné, zejména za účelem optimalizace výroby motorové nafty. Není dodrženo pouze geografické kritérium („geografická blízkost“). Rozdělení investičního projektu na dvě části by však bylo umělé, jelikož investiční projekt je technicky, funkčně a strategicky neoddělitelný (32).
5.1.2 Připomínky týkající se charakteristiky trhu a příslušných produktů
(133)
Portugalsko se domnívá, že příslušnými produkty jsou motorová nafta a těžký benzin, přičemž hlavním ekonomickým důvodem investice je motorová nafta a těžký benzin je technicky nevyhnutelným vedlejším produktem výroby v Sines.
(134)
Pokud jde o těžký benzin vyráběný rafinériemi po přestavbě, ten se bude využívat v tuzemsku, při výrobě aromátů společností Petrogal v Matosinhos, a nahradí dovoz (přičemž 92 % dovozu pochází ze zemí mimo EU). Investiční projekt zvýší výrobu těžkého benzinu pouze v Sines (o [200-250] kilotun ročně) (33). Vyšší výroba těžkého benzinu v Sines nahradí množství, jež je v současnosti dováženo do Matosinhos, a nebude se prodávat třetím stranám.
(135)
Portugalsko objasnilo, že investice do rafinérie v Matosinhos nesouvisí se zvláštními jednotkami zpracovávajícími těžký benzin na reformát, meziprodukt pro výrobu aromátů (tj. výrobků na bázi primárního benzinu), a s následným zpracováním reformátu v závodě společnosti Petrogal na výrobu aromátů v Matosinhos na výrobky na bázi primárního benzinu (které se prodávají na trhu petrochemickému odvětví druhé generace za tržní ceny). Cena reformátu účtovaného závodu na výrobu aromátů se nezmění, jelikož je indexována na [10-20] % cenové parity dováženého primárního benzinu a [80-90] % cenové parity vyváženého automobilového benzinu.
(136)
Portugalsko má za to, že relevantní vnitrostátní trh je otevřený a konkurenční bez překážek obchodu. Ceny motorové nafty jsou založeny na ceně surové ropy a nákladech na rafinaci. Rafinérie musí soutěžit s dovozem. Portugalsko se domnívá, že relevantním zeměpisným trhem je severozápadní Evropa.
(137)
V předchozích rozhodnutích Komise se uvádí, že primární benzin je produktem, s nímž se obchoduje na mezinárodní úrovni, a relevantním výrobkovým trhem je přinejmenším západní Evropa.
(138)
Na úrovni skupiny (bez údajů společnosti ENI, jelikož ta nemá na Pyrenejském poloostrově rafinérské ani maloobchodní činnosti a Herfindahl-Hirschmanův index (HHI) ukazuje nízkou míru koncentrace na evropské úrovni) je podíl na regionálním trhu nižší než 25 %.
5.1.3 Připomínky týkající se projektu v rámci evropské, vnitrostátní a regionální strategie
(139)
Portugalsko zdůrazňuje, že investiční projekt je v souladu se strategickými cíli přijatými na vnitrostátní nebo evropské úrovni. Maximální zvýšení výroby motorové nafty (odhadované od roku 2011 na [1-3] miliony tun ročně) umožní lepší využití zpracovatelské kapacity portugalského systému rafinace. Umožní rovněž lépe sladit nabídku a poptávku a vyrovnat významný nedostatek motorové nafty a snížit přebytek automobilového benzinu.
(140)
Podle Portugalska sníží investiční projekt závislost na dovozu motorové nafty z Ruska, což je cíl, který přijala Komise (ve svém druhém strategickém přezkumu energetické politiky z roku 2008: Akční plán EU pro zabezpečení dodávek energie a jejich solidární využití (34)) a členské státy.
(141)
Poptávka po motorové naftě se zvyšuje a mezi rokem 2000 a 2025 bude dále růst, při současném uspořádání se však rafinérie mohou vývoji poptávky přizpůsobit bez velkých investic do přestavby pouze nepatrně. Investice společnosti Petrogal předpokládá rostoucí poptávku a snižuje závislost na dovozu a rizika spojená s dodávkami.
(142)
Investiční projekt podpoří snižování emisí do ovzduší a bude optimalizována energetická účinnost zařízení. Plánovaná opatření k hospodárnému využívání energie umožní snížit stávající spotřebu energie v rafinériích o [ ] %.
(143)
Po zahájení výroby v rafinériích po přestavbě se bude zpracovávat stejný produkt, avšak s podstatně vyšší zpracovatelskou kapacitou, nižší spotřebou energie a nižšími emisemi.
(144)
Podle Portugalska má velký význam dopad na znečištění ovzduší, jelikož projekt sníží emise ze stacionárních zdrojů, a přispěje tak k dosažení regionálních a vnitrostátních cílů týkajících se kvality ovzduší.
(145)
Uznává se význam investičního projektu na regionální úrovni, jelikož vede rovněž k zahrnutí zemního plynu do portfolia pohonných hmot obou rafinérií a nahrazení stávajícího závodu na výrobu páry kogenerační jednotkou.
(146)
Na vnitrostátní úrovni lze přínosy pro životní prostředí posoudit s ohledem na přispění k dosažení cílů stanovených v národním programu snižování emisí oxidu siřičitého a oxidů dusíku (35).
(147)
Investiční projekt zvýší jakost motorové nafty, a sníží tudíž emise znečišťujících látek z vozidel. Investiční projekt bude mít rovněž kladný dopad na biologické faktory (flóru a faunu) a na krajinu.
5.1.4 Připomínky týkající se příspěvku k regionálnímu rozvoji
(148)
Portugalsko zdůrazňuje významný příspěvek investičního projektu k regionálnímu rozvoji vzhledem k jeho umístění ve dvou znevýhodněných regionech, jež jsou postiženy vysokou nezaměstnaností. Oba regiony jsou způsobilými oblastmi podle čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy s běžnými limity regionální podpory pro velké podniky ve výši 40 % (v případě Sines v regionu Alentejo) a 30 % (v případě Matosinhos v regionu Norte) podle portugalské mapy regionální podpory. Obě oblasti jsou regiony spadajícími do cíle „Konvergence“ (jak je vymezeno v regionální politice EU) s HDP na obyvatele pod 75 % evropského průměru.
(149)
Portugalsko se domnívá, že rafinérie v Sines a Matosinhos představují základní pilíře regionálních ekonomik. Portugalsko očekává, že investiční projekt bude mít mimořádně kladné dopady na zaměstnanost a obecněji na hospodářskou strukturu regionů Norte a Alentejo.
i) Sines
(150)
Rafinérie v Sines se nachází v regionu Alentejo, což je region s HDP o 6 % nižším oproti celostátnímu průměru. Region se vyznačuje menším počtem podniků a nedostatkem vyspělých služeb pro podporu rozvoje a inovací. Ve třetím čtvrtletí roku 2009 činila míra nezaměstnanosti 10,2 %, tj. byla o 0,4 % vyšší než celostátní průměr, a ve třetím čtvrtletí roku 2010 vzrostla na 11,6 % (0,7 % nad celostátním průměrem).
ii) Matosinhos
(151)
Rafinérie v Matosinhos se nachází v oblasti Porta v regionu Norte. Region Norte je v současnosti nejchudším portugalským regionem NUTS II (společná klasifikace územních statistických jednotek) s HDP na obyvatele v roce 2008 přibližně o 20 % nižším oproti celostátnímu průměru. Region má tempo hospodářského růstu nižší než je průměr v EU a Portugalsku a vykazuje nízkou úroveň kvalifikovaných lidských zdrojů. Míra nezaměstnanosti vzrostla z 11,6 % ve třetím čtvrtletí roku 2009 na 13,2 % v témže čtvrtletí roku 2010, což významně překračuje celostátní průměr (9,8 % v roce 2009 resp. 10,9 % v roce 2010).
5.1.5 Pracovní místa a odborná příprava
(152)
Podle Portugalska vytvoří investiční projekt v obou rafinériích v provozní fázi podle odhadů 150 nových pracovních míst přímo spojených s provozem zpracovatelských jednotek.
(153)
Poměr mezi investičními výdaji a počtem vytvořených přímých míst ukazuje, že odvětví rafinace je kapitálově velmi náročné. Odvětví mimoto vyžaduje zvláštní a kvalifikovanou odbornou přípravu.
(154)
Investiční projekt má velký potenciál k vytváření nepřímých pracovních míst, jelikož nové jednotky zvýší technologickou složitost rafinérií a vyžadují větší údržbu. V důsledku politiky rafinérií v oblasti subdodávek se bude zvyšovat poptávka po poskytování služeb specializovanými pracovníky. Portugalsko se domnívá, že „přestavba rafinačních jednotek bude mít výrazný dopad na vnitrostátní průmyslovou strukturu, zejména ve strojírenství, energetice a stavebnictví. Odhaduje se, že během nejrušnějšího období výstavby se na výstavbě obou rafinérií bude podílet přibližně 3 000 pracovníků“ a „podle očekávání bude vytvořeno přibližně 450 nepřímých stálých pracovních míst“. Tato pracovní místa vyžadují kvalifikované pracovníky, kteří mají obvykle vyšší mzdu, než je průměr na trhu, s očekávaným významným sociálním a hospodářským dopadem na okolní komunity, zejména v oblasti Sines.
(155)
Pokud jde o to, zda je poměr tři nepřímá pracovní místa na každé přímé pracovní místo u investičního projektu (a použitá metodika) odůvodněné, Portugalsko odpovědělo, že tento poměr je nutno porovnat s poměrem u jiných investičních projektů v témže odvětví. S odkazem na dvě jiná opatření podpory, která Komise schválila (rozhodnutí Komise týkající se petrochemických projektů, a to ve věci N 898/06 - Repsol Polimeros a ve věci N 899/06 - Artensa) (36), se Portugalsko domnívá, že předpokládaný poměr přímých pracovních míst k nepřímým pracovním místům je u investičního projektu konzervativnější a reálnější než poměr u projektu Repsol Polimeros (15 nepřímých pracovních míst na každé přímé pracovní místo), ačkoliv se oba projekty týkají starých průmyslových areálů. Portugalsko rovněž uvedlo, že se počty u daného investičního projektu blíží počtům u projektu Artensa, který je počátečním projektem (projektem na zelené louce). Portugalsko přihlíží rovněž k referenční hodnotě, kterou stanovila společnost HSB Solomon Associates LLC pro ropný průmysl: PEI (ukazatel efektivity zaměstnanců). Tento ukazatel ukazuje počet odpracovaných hodin na ekvivalent destilační kapacity, tj. obecně počet vytvořených pracovních míst na zpracovaný barel surové ropy. Podle poslední dostupné zprávy (údaje pro rok 2008) vykazoval příjemce celkový index [50-70] v porovnání s hodnotou 113,7 pro průměr ve studii a 206,8 pro průměr v jižní a střední Evropě. To odráží počet osob pracujících interně v rafinérii, [ ] a existenci skupiny podpůrných činností na základě trvale poskytovaných externích služeb. Portugalsko se domnívá, že toto využívání externích služeb zajišťuje vytváření nepřímých pracovních míst a odůvodňuje očekávání vyššího poměru nepřímých pracovních míst k přímým pracovním místům než v případě projektu Artensa. V porovnání s rozhodnutími Komise popsanými v tomto bodě odůvodnění proto Portugalsko dospělo k závěru, že tato strategie je u projektu Repsol Polimeros dovedena do extrému (minimální využití vnitřních zdrojů a maximální využití vnějších zdrojů). Projekt Artensa ukazuje opak, tj. rovnováhu při využívání vnitřních a vnějších zdrojů. Portugalsko má za to, že navrhovaný poměr 3:1 je v souladu s příslušným poměrem v odvětví rafinace a náležitě odráží míru externalizace činností společnosti Petrogal (např. v oblasti údržby).
(156)
V následném podání Portugalsko toto tvrzení podpořilo citováním novějšího dokumentu (37) zveřejněného Komisí, který podle názoru Portugalska udává poměr mezi 4:1 a 6:1: „ačkoli tudíž odvětví zaměstnává v EU přímo pouze 100 000 osob, lze mít za to, že na odvětví rafinace v EU přímo závisí 400 000 až 600 000 pracovních míst“. Týž dokument uvedený v poznámce pod čarou č. 41 zmiňuje „dalších 600 000 pracovních míst v logistice a marketingu“, z čehož vyplývá poměr dokonce 12:1.
(157)
Během formálního vyšetřovacího řízení vyčíslilo Portugalsko v dalším dokumentu (analýze nákladů a přínosů) poskytnutém Komisi počet pracovních míst zajištěných investičním projektem, jelikož bylo zřejmé, že podle srovnávacího scénáře bez investice by společnost Petrogal zavedla některá restrukturalizační opatření, včetně snížení počtu pracovních sil. Pokud by investiční projekt nebyl proveden, došlo by k „celkovému úbytku 1 240 pracovních míst - 150 přímých pracovních míst + 450 nepřímých pracovních míst (přímý důsledek projektu) navíc k odhadovanému úbytku 160 přímých pracovních míst + 480 nepřímých pracovních míst kvůli opatřením k snižování nákladů, která by byla provedena s cílem vyrovnat se s nižšími rafinérskými maržemi rafinérií v současné podobě“.
(158)
Portugalsko zdůrazňuje, že investiční projekt bude využívat především kvalifikované pracovníky s platem [ ] průměrného platu na relevantním místním trhu. Výsledné sociální a hospodářské dopady na okolní komunity přispějí k rozvoji dalších podniků a činností. Investiční projekt proto přispěje k vytvoření a obnově infrastruktur a zařízení v regionech Porto a Sines a zajistí podmínky nezbytné pro to, aby tyto regiony mohly vstoupit do nové etapy, pokud jde o kvalitu života a konkurenceschopnost.
(159)
Ve své odpovědi Portugalsko rovněž zdůrazňuje, že „během fáze výstavby bude mít projekt významný dopad na vnitrostátní průmyslovou strukturu, a to podporou zakládání a rozvoje místních podniků. Jakmile bude projekt zcela funkční, bude podporovat rozvoj nových podniků spojených s údržbou, a bude tudíž dále upevňovat dynamiku regionu“. Proto „touto iniciativou pomůže společnost Petrogal vyrovnat konkurenceschopnost méně rozvinutých regionů s ohledem na celostátní průměr. Projekt bude mít rovněž kladný dopad na podniky v regionu Alentejo a na jejich vystavení zahraničním trhům“.
(160)
Zvýšením toku surovin a hotových produktů mezi oběma rafinériemi investiční projekt vytvoří podle očekávání velmi kladný dopad na přístavní infrastruktury v Sines a Leixões (38), a to významným zvýšením jejich činnosti a využití, a tudíž rovněž jejich provozních výsledků.
(161)
Portugalsko má rovněž za to, že společnost Petrogal předpokládá, že bude investiční projekt využívat po dobu nejméně 30 let, což prokazuje dlouhodobý závazek týkající se regionálních, vnitrostátních a evropských cílů.
(162)
Investiční projekt přispěje rovněž k zlepšení potenciálu lidského kapitálu v regionu. Za účelem vyškolení pracovníků podílejících se na investičním projektu, a to nově přijatých či stávajících zaměstnanců, budou ve spolupráci s Technickou fakultou Alentejo Litoral (39) vytvořeny v podnikatelském centru průmyslové a logistické zóny v Sines (40) struktury pro odborné kvalifikace a odbornou přípravu.
(163)
Pokud jde o souvislost s projekty v oblasti výzkumu a vývoje a spolupráci s univerzitami, Portugalsko uvedlo, že obě rafinérie představují centra regionálního rozvoje, pokud jde o výzkum a odbornou přípravu. Portugalsko má za to, že podle očekávání bude mít investiční projekt kladný dopad a má potenciál přilákat nové dohody mezi společností Petrogal a vzdělávacími středisky ve vědecko-technické oblasti.
(164)
Portugalsko se vyjádřilo k poměru investice k počtu vytvořených pracovních míst, který prokazuje naprostou odůvodněnost tohoto podílu, zejména vezme-li se v úvahu, že odvětví rafinace je kapitálově velmi náročné a vyžaduje vysoce kvalifikované pracovní síly a vysoké úrovně investic do odborné přípravy kvalifikovaných pracovních sil. Podobně vysoké poměry podpory k vytvořeným pracovním místům Komise schválila v případě petrochemických projektů Repsol Polimeros a Artensa (41).
(165)
Na základě žádosti Komise o vypracování analýzy nákladů a přínosů a hodnocení projektu, které jsou srovnatelné s požadavky u velkých projektů spolufinancovaných ze strukturálních fondů (42), předložilo Portugalsko dokument, jehož cílem je především vyčíslení sociálních a hospodářských přínosů vyplývajících z investičního projektu. Dokument poukazuje na hospodářské dopady v důsledku kladných příspěvků vyplývajících z investice, jako je splatná daň, přímá zaměstnanost (daně), nepřímá zaměstnanost (daně), zamezení vyplácení podpory v nezaměstnanosti, spotřební daň (DPH), úspory emisí CO2 v dopravě a průmyslu, zamezení placení úroků z vnějšího dluhu portugalské vlády, dopravné a skladné (daně), dodatečné příjmy přístavu Leixões a podpora rozvoje místních komunit.
(166)
Místní přínosy investičního projektu spočívají ve spotřební dani (DPH), dodatečných příjmech přístavu Leixões a podpoře rozvoje místních komunit (v čisté současné hodnotě celkem 49 milionů EUR), zatímco ostatní přínosy je nutno pokládat za výhodu pro celý stát (v čisté současné hodnotě celkem 454 milionů EUR) přinášející prospěch celému národnímu hospodářství, a lze je proto jen částečně přidělit dotyčným regionům. Je-li tato výhoda pro celý stát úměrně rozložena na portugalské regiony podle jejich příslušného hospodářského významu, přesahuje vzhledem k tomu, že na regiony Norte a Alentejo v roce 2007 připadalo 34,8 % portugalského HDP, celkový regionální přínos (v čisté současné hodnotě 195 milionů EUR) zdaleka náklady na podporu poskytnutou investičnímu projektu (v čisté současné hodnotě 121 milionů EUR).
5.1.6 Připomínky ohledně nezbytnosti podpory
(167)
Portugalsko zdůraznilo, že podpora účinně a rozhodně přispěla k rozhodnutí společnosti Petrogal uskutečnit investici, jelikož byla nezbytná k zajištění její ziskovosti. Dne 5. března 2008 schválila správní rada společnosti Galp investiční projekt poté, co obdržela od vnitrostátních orgánů dokument potvrzující způsobilost projektu, který byl vystaven dne 23. ledna 2007. První příslib objednávky zařízení pochází ze dne 14. března 2008, tj. po podpisu smluv o státní podpoře s portugalskou vládou dne 10. března 2008.
(168)
Bez podpory by investiční projekt nebyl proveden, jelikož by jeho ziskovost nebyla odůvodněná.
(169)
V roce 2001 zamítla správní rada společnosti Galp předchozí plán modernizace rafinérie v Matosinhos, jelikož návratnost vloženého kapitálu (ROCE) byla u daného projektu nižší než vážené průměrné kapitálové náklady (WACC) společnosti Galp Energia v odvětví rafinace.
(170)
V roce 2005 zvažovala správní rada společnosti Galp znovu strategickou příležitost provést projekt přestavby obou rafinérií. Po interním přezkoumání alternativních investičních projektů byl v březnu 2008 projekt přestavby rafinérií v Sines a Matosinhos předložen správní radě ke schválení. Vnitřní míra návratnosti spojená s posuzovanou investicí ve výši [ ] milionů EUR byla vypočítána v rozmezí [8-10] % bez pobídky, tj. o [ ] procentních bodů nad průměrnými váženými kapitálovými náklady společnosti Galp Energia u rafinérských činností (stanoveny na [7-9] %).
(171)
Rozhodnutí správní rady společnosti Galp v březnu 2008 vycházelo z následující analýzy citlivosti vnitřní míry návratnosti (IRR) investičního projektu
Tabulka 3
S podporou
Čistá současná hodnota
[100-150] milionů EUR
Míra návratnosti/IRR
[9-11] %
Bez podpory
Čistá současná hodnota
[1-50] milionů EUR
Míra návratnosti/IRR
[8-10] %
Zdroj: GALP
(172)
Podle diskusí výkonného výboru společnosti Galp Energia dne 10. ledna 2008 činily průměrné vážené kapitálové náklady a vnitřní „minimální návratnost“ (riziková prémie připočítaná ke kapitálovým nákladům (43)) pro oblast zásobování, rafinace a logistiky [7-9] % resp. [10-12] %.
(173)
Portugalsko uvedlo, že průměrné vážené kapitálové náklady i vnitřní minimální míra návratnosti stanovené společností Galp Energia byly v souladu s běžnou praxí v odvětví rafinace a že použití těchto ekonomických kritérií je běžně akceptováno všemi velkými společnosti v odvětví. K doložení těchto tvrzení poskytlo Portugalsko Komisi tabulku, kterou v roce 2010 vypracovaly Citigroup, Bloomberg a Broker Research a která porovnává průměrné vážené kapitálové náklady významných společností působících v odvětví.
(174)
Portugalsko trvá na tom, že investiční rozhodnutí bylo a je v souladu s praxí a běžnými požadavky na ziskovost, kterou příjemce podpory vyžaduje u všech svých projektů. K posouzení ziskovosti se kromě průměrných vážených kapitálových nákladů používá jako dodatečné kritérium minimální návratnost. Odhady budoucích peněžních toků nejsou obecně spolehlivé. S odhadem peněžních toků je vždy spojena určitá nejistota (riziko); čím větší je časový odstup, tím větší je možnost, že se jedná o hrubý odhad, který obsahuje chyby. Nejběžnějším způsobem, jak se vypořádat s nejistotou, je přičíst ke kapitálovým nákladům (průměrné vážené kapitálové náklady) rizikovou prémii a použít tuto míru jako minimální míru ziskovosti požadovanou u investice (minimální návratnost). Rozdíl mezi hodnotou minimální návratnosti a hodnotou průměrných vážených kapitálových nákladů proto představuje dodatečný zisk, který se při rozhodování o investici očekává, jelikož zohledňuje dodatečné riziko obsažené v odhadovaných budoucích peněžních tocích. Portugalsko uvedlo, že zahrnutí minimální návratnosti do analýzy a rozhodování společnosti Galp Energia o investičních projektech se používá od roku 2002. V tomto roce bylo stanoveno, že minimální návratnost u projektů představují průměrné vážené kapitálové náklady navýšené o [1-5] procentních bodů. V roce 2006 se společnost Galp Energia rozhodla vypočítat minimální návratnost mírně odlišným způsobem, konkrétně místo přičtení [1-5] procentních bodů k průměrným váženým kapitálovým nákladům se rozhodla navýšit průměrné vážené kapitálové náklady o [10-50] % (WACC2006 + minimální návratnost2006 = [1,1-1,5] x WACC2006). Toto nové kritérium bylo výsledkem interní úvahy, že vzhledem k různým úrovním průměrných vážených kapitálových nákladů u jednotlivých činností se použití určitého procentního podílu ze základu jeví jako vhodnější a logičtější než používání absolutní hodnoty. Pro další vysvětlení poskytlo Portugalsko Komisi různé průměrné vážené kapitálové náklady a minimální návratnosti, které společnost Galp Energia mezi rokem 2002 a 2006 používala u jednotlivých činností: zásobování a rafinace, uvádění ropných produktů na trh, průzkum a těžba, zemní plyn a elektrická energie.
(175)
Portugalsko tvrdilo, že podle mezinárodně uznávaných standardů pro projekty tohoto druhu správní rada společnosti Galp, vzhledem k tomu, že míra kolísání je u investice v této fázi technického vývoje (počáteční technický projekt) dosud značná, neposoudila, že projekt tohoto významu s minimální návratností blížící se průměrným váženým kapitálovým nákladům je životaschopný, jelikož by mohl snadno skončit s nižší návratností, než je referenční hodnota.
(176)
Avšak s přihlédnutím k poskytnutí daňové pobídky investičnímu projektu by návratnost investičního projektu činila [9-11] %, což se vzhledem k strategické povaze investičního projektu pokládalo za přijatelné minimum pro zahájení prací a schválení příslibů objednávky daných dodavatelům zařízení.
(177)
Portugalsko předložilo seznam alternativních investičních projektů, které mohla společnost Petrogal provést v době, kdy rozhodla o daném investičním projektu. Kvůli omezení dostupných finančních zdrojů pro nové investice soutěží o tyto omezené zdroje několik oblastí činnosti společnosti Galp Energia a existuje přísná politika výběru.
(178)
Pokud by však nebyla s portugalským státem podepsána smlouva o státní podpoře a investiční projekt by se neuskutečnil, konkurenceschopnost obou rafinérií by se nevyhnutelně zhoršila. Podle Portugalska by se v případě, že by se investiční projekt neuskutečnil, snížilo využití kapacity rafinérií na [80-90] %, jakožto reakce na klesající tržní poptávku po automobilovém benzinu a topném oleji (jelikož studie předpokládají významný pokles poptávky v období od roku 2008 do roku 2020 se snížením poptávky mezi [20-30] % a [40-50] %). Rafinérie by si udržely pouze velmi omezenou rafinérskou marži. K vyrovnání této situace by byl zaveden drastický program restrukturalizace zahrnující snížení počtu pracovních míst.
(179)
Jelikož Komise měla pochybnosti, zda správní rada společnosti Galp vzala při rozhodování v úvahu změny obchodního prostředí, požádala Portugalsko, aby poskytlo podrobný rozbor srovnávacího scénáře bez investičního projektu. Za tímto účelem požádala Portugalsko, aby poskytlo vnitřní míru návratnosti investičního projektu s přihlédnutím k možné ziskovosti rafinérií v případě, že by se investiční projekt neuskutečnil, a se zohledněním nižších rafinérských marží.
(180)
Srovnávací scénář poskytnutý Portugalskem je shrnut v tabulce 4:
Tabulka 4
Obchodní případ
Hodnota nové konečné investice
S podporou
Čistá současná hodnota
[200-250] milionů EUR
[150-200] milionů EUR
Míra návratnosti/IRR
[10-12] %
[10-12] %
Bez podpory
Čistá současná hodnota
[100-150] milionů EUR
[100-150] milionů EUR
Míra návratnosti/IRR
[9-11] %
[9-11] %
(181)
Podle Portugalska „skutečnost, že projekt může být pro společnost velmi důležitý, dokonce strategický, neznamená, že se jedná o jediný projekt či nesporný projekt, pokud by vnitřní míra návratnosti nevzrostla tak, aby splňovala minimální přípustné požadavky“ (jak tomu bylo v roce 2001).
5.2 Vyjádření Portugalska k připomínkám třetích stran
(182)
Portugalsko zdůraznilo vysokou míru účasti různých subjektů (obce, svazy a odvětvová a průmyslová sdružení) a uvádí všechny připomínky, které podporují význam investičního projektu, pokud jde o rozvoj regionu a energetickou účinnost.
5.2.1 Vyjádření k připomínkám soutěžitele č. 1 a č. 2
(183)
Při doplnění svého podání ze dne 21. ledna 2010 Portugalsko objasnilo, že trh s vakuovým plynovým olejem je velmi nestálý a nezajišťuje potřebné stálé dodávky vakuového plynového oleje, které jsou zapotřebí pro hydrokrakovací jednotku o velikosti jako v Sines. Co se týká produkce zbytků hydrokrakování, Portugalsko potvrzuje, že je téměř nevýznamná, jelikož hydrokrakovací jednotka bude využívat technologii hydrogenačního krakování.
(184)
Portugalsko zopakovalo, že investiční projekt podpoří regionální rozvoj v znevýhodněných regionech (vytvoření a zachování pracovních míst, odborná příprava pracovníků, úspory z rozsahu, přenos technologií, vedlejší účinky atd.), i když se nachází v již existujících rafinériích, a toto potvrzují všechny obdržené kladné připomínky. Portugalské orgány zdůraznily rovněž strategický význam investičního projektu a jeho význam pro životní prostředí s cílem vyvrátit připomínky, podle nichž je přínosem pro daný region pouze zaměstnanost.
(185)
Pokud jde o tabulku, kterou vypracoval soutěžitel č. 1 a která porovnává poměr „podpory k vytvořeným pracovním místům“ u jiných projektů s regionální podporou ad hoc (viz 89. bod odůvodnění), Portugalsko uvedlo, že nezahrnuje jiné projekty v odvětví rafinace či jiném kapitálově náročném odvětví výroby. Z tohoto důvodu nelze investiční projekt porovnávat s projekty uvedenými v tabulce, nýbrž by měl být srovnán s podporou pro velké investiční projekty ve stejném hospodářském odvětví (viz rozhodnutí Komise ze dne 10. července 2007 ve věci státní podpory N 898/06 - Repsol Polimeros a rozhodnutí ze dne 10. července 2007 ve věci státní podpory N 899/06 - Artensa (Artenius) - Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos, SA, kde je poměr „podpory k vytvořeným pracovním místům“ ve srovnatelném rozmezí jako u projektu společnosti Petrogal).
(186)
Obdobně při srovnání poměru „nepřímých pracovních míst k přímým pracovním místům“ se srovnatelnými projekty (jako jsou projekty uvedené v 185. bodě odůvodnění) je dosaženo rovnocenných údajů.
(187)
Portugalsko zopakovalo, že správní rada společnosti Galp schválila investiční projekt (v březnu 2008) poté, co v lednu 2007 obdržela písemné potvrzení od portugalských orgánů, že investiční projekt je způsobilý pro podporu. Podpora byla proto před zahájením prací poskytnuta podmíněně (zapotřebí byl zejména souhlas Komise). K první závazné objednávce došlo v březnu 2008 po podepsání smluv o státní podpoře společností Petrogal.
(188)
Portugalsko odmítá připomínky, podle nichž společnost Petrogal rozhodla o zahájení investičního projektu již v roce 2006.
(189)
Portugalsko připouští, že před přijetím konečného rozhodnutí byly provedeny studie proveditelnosti. Ačkoliv tyto informace byly naprosto nezbytné, aby mohla správní rada společnosti Galp přijmout rozhodnutí, neznamená to, že správní rada již rozhodla.
(190)
Portugalsko trvá na tom, že bez podpory by se investiční projekt neuskutečnil.
(191)
Portugalsko objasnilo, že investiční projekt měl nedostatečnou vnitřní míru návratnosti v porovnání s úrovní přijatého rizika a přitažlivostí jiných projektů ([ ]), které jsou zásadní pro rozvoj společnosti Galp Energia. Z toho vyplývá, že bez podpory by investiční projekt nebyl zahájen.
(192)
Portugalsko z připomínek obdržených od třetích stran vyvozuje, že relevantním zeměpisným trhem není portugalský trh, nýbrž přinejmenším trh na Pyrenejském poloostrově.
(193)
Portugalsko uvedlo, že podíly společnosti Petrogal na trhu s motorovou naftou (na úrovni rafinérie, maloobchodní a jiné než maloobchodní úrovni) nikdy nepřekročí 25 %, je-li relevantním zeměpisným trhem Pyrenejský poloostrov či ještě větší trh.
(194)
Portugalsko znovu ujistilo, že investiční projekt nebude mít v žádném případě dopad na maloobchodní a jiné než maloobchodní trhy s motorovou naftou, jelikož cena na úrovni rafinérie je stanovena za tržních podmínek: společnost Petrogal se chová jako příjemce cen. Pokud by tomu tak nebylo, přešli by odběratelé společnosti Petrogal snadno na dovoz, jelikož podle Portugalska neexistují žádné překážky (technické, celní, logistické (44) atd.) dovozu motorové nafty z ostatních členských států. Portugalské požadavky na dovoz jsou v souladu s požadavky EU.
(195)
Portugalsko poskytlo souhrnné údaje o dovozu motorové nafty (námořní a pozemní přeprava) do Portugalska.
Tabulka 5
Dovoz a vývoz motorové nafty
Rok
2006
2007
2008
2009
DOVOZ
Celkem (kilotuny)
638
776
1,011
1,478
Petrogal
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Ostatní
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
VÝVOZ
Celkem (kilotuny)
314
192
164
95
Petrogal
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Ostatní
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Zdroj: údaje DGEG (kurziva) a společnosti Petrogal
(196)
Portugalsko má mimoto dostatečnou skladovací kapacitu: Portugalsko poskytlo údaje, které prokazují, že jednotlivé hospodářské subjekty mají různé strategické možnosti (investovat do skladovací kapacity nebo si pronajmout zařízení) a že obě alternativy jsou možné a schůdné. Hlavní hospodářské subjekty svou skladovací kapacitu nezvýšily, a to navzdory příležitostem, které se objevily na trhu, což naznačuje, že jejich skladovací prostory jsou pro podporu jejich marketingových činností dostatečné. Portugalsko uvedlo, že se celkový dovoz motorové nafty trvale zvyšuje a současně mírně klesá vývoz. To vyplývá z trvalého růstu trhu a rostoucího nedostatku místní výrobní kapacity. Údaje pro rok 2009 odrážejí dopad nehody v rafinérii Sines, která po dobu několika týdnů omezila chod rafinérie a výrobu. Hospodářské subjekty musely během tohoto roku zvýšit dovoz, což prokazuje existenci alternativních zdrojů dodávek.
(197)
Dovoz motorové nafty do Portugalska v roce 2009 představoval 27,2 % celkové spotřeby motorové nafty v tomto roce. V předchozích letech činil průměrný dovoz motorové nafty ve vztahu k roční spotřebě v Portugalsku (zhruba 5,4 milionu tun) přibližně 14 %.
(198)
Portugalsko se proto domnívá, že portugalský trh s motorovou naftou je otevřeným a konkurenčním trhem, na němž je usnadněn obchod a ceny vycházejí z ceny surové ropy, nákladů na rafinaci a jsou omezeny alternativou dovozu za ceny Platts.
(199)
Pokud jde o těžký benzin, Portugalsko se domnívá, že trhem je přinejmenším EHP, jelikož primární benzin je produkt, s nímž se obchoduje na mezinárodní úrovni.
6. POSOUZENÍ OPATŘENÍ PODPORY
6.1 Existence státní podpory
(200)
V čl. 107 odst. 1 Smlouvy se uvádí, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak.
(201)
Podpora, kterou Portugalsko poskytne společnosti Petrogal, bude mít podobu daňového dobropisu. Lze mít proto za to, že podpora je poskytnuta členským státem ze státních prostředků ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(202)
Podpora je poskytnuta jednomu podniku, společnosti Petrogal, a je proto selektivní.
(203)
Podpora je poskytnuta na investici, která má vést k vyšší výrobě motorové nafty a těžkého benzinu. Jelikož tyto produkty jsou předmětem obchodu mezi členskými státy, opatření proto pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy. Podpora poskytnutá společnosti Petrogal osvobodí společnost od nákladů, které by musela normálně hradit sama. Společnost Petrogal tudíž získá ve srovnání se svými konkurenty hospodářskou výhodu. Tímto zvýhodněním společnosti Petrogal a její výroby proto podpora narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž.
(204)
Komise se proto domnívá, že podpora představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(205)
Po zjištění, že podpora představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, je nutné ověřit, zda lze opatření považovat za slučitelné s vnitřním trhem.
6.2 Zákonnost opatření podpory
(206)
Oznámením podpory před jejím poskytnutím splnilo Polsko oznamovací povinnost vyplývající z čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
6.3 Právní základ pro posouzení
(207)
Jelikož cílem podpory je podpora regionálního rozvoje, jsou základem pro posouzení slučitelnosti podpory s vnitřním trhem pokyny k regionální podpoře, a zejména ustanovení oddílu 4.3 těchto pokynů, který se týká velkých investičních projektů, a kritéria pro podrobné posouzení regionální podpory pro velké investiční projekty stanovená ve sdělení o podrobném posouzení, ledaže formální vyšetřovací řízení vede k závěru, že nejsou překročeny prahové hodnoty stanovené v odst. 68 písm. a) („kritérium týkající se podílu na trhu“) a písm. b) („kritérium týkající se zvýšení výrobní kapacity a výkonnosti trhu“) pokynů k regionální podpoře.
(208)
Komise musí provést posouzení ve třech krocích:
-
za prvé musí posoudit slučitelnost s obecnými ustanoveními pokynů k regionální podpoře,
-
za druhé musí ověřit, zda nejsou s konečnou platností splněna kritéria týkající podílu na trhu a zvýšení kapacity a výkonnosti trhu (dále jen „kritéria podle odst. 68 písm. a) a b)“),
-
za třetí může v závislosti na výsledku posouzení ve druhém kroku přikročit k podrobnému posouzení.
6.4 Slučitelnost s obecnými ustanoveními pokynů k regionální podpoře - ověření pochybností uvedených v rozhodnutí o zahájení řízení
(209)
Komise ověřila, zda je poskytnutá podpora v souladu s obecnými ustanoveními pokynů k regionální podpoře. Toto posouzení vedlo k následujícím připomínkám:
(210)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti, zda investiční projekt představuje počáteční investici, nebo zda by jej bylo možno pokládat za investici na obnovu.
(211)
Komise vzala v úvahu připomínky Portugalska uvedené v 130. a 131. bodě odůvodnění, že investice vede k rozšíření stávající provozovny a zásadní změně celkového výrobního procesu stávající provozovny, a proto ji lze považovat za počáteční investici, jak je vymezena v odstavci 34 pokynů k regionální podpoře.
(212)
Nová vakuová destilační jednotka a zařízení ke snižování viskozity v rafinérii Matosinhos a nová hydrokrakovací jednotka v Sines budou fungovat souběžně s původními, již existujícími rafinačními jednotkami; investiční projekt proto nepředstavuje nahrazení, nýbrž rozšíření systému výroby. Investiční projekt mimoto přemění rafinérie tím, že jim poskytne nové technologické infrastruktury pro přeměnu těžších frakcí surové ropy na automobilový benzin a motorovou naftu.
(213)
Soutěžitel č. 1 nevznesl námitku vůči povaze projektu jako počáteční investice; domníval se však, že investice představuje pouhé rozšíření stávající provozovny.
(214)
Komise proto konstatuje, že investiční projekt představuje počáteční investici ve smyslu odstavce 34 pokynů k regionální podpoře, a pochybnosti ohledně povahy investičního projektu jako počáteční investice byly proto rozptýleny.
(215)
V rozhodnutí o zahájení řízení měla Komise pohybnosti, zda je splněn požadavek týkající se formálního pobídkového účinku vztahujícího se na podpory ad hoc, jak je stanoveno v odstavci 38 pokynů k regionální podpoře. Komise vyslovila zejména pochybnosti, zda může písemné potvrzení Portugalska na základě podrobného ověření, že investiční projekt vyhovuje podmínkám způsobilosti stanoveným v režimu podpory (45), nahradit požadovaný dokument vyjadřující úmysl přiznat podporu.
(216)
Odstavec 38 pokynů k regionální podpoře zní: „Je důležité zajistit, aby regionální podpora měla skutečný pobídkový účinek k investování, k němuž by v podporovaných oblastech jinak nedošlo. Podporu lze tedy poskytnout pouze na základě režimu podpory, jestliže příjemce podal žádost a orgán odpovědný za provádění režimu podpory písemně a na základě podrobného ověření potvrdil, že projekt ještě před zahájením prací na projektu v zásadě vyhověl podmínkám způsobilosti stanoveným v režimu podpory. (…). V případě ad hoc podpory musí příslušný orgán ještě před zahájením prací na projektu vystavit dokument vyjadřující úmysl přiznat podporu pod podmínkou obdržení souhlasu Komise s takovým opatřením. Pokud práce započnou před splněním podmínek uvedených v tomto odstavci, nebude celý projekt způsobilý pro přiznání podpory.“
(217)
„Zahájení prací“ je v poznámce pod čarou č. 40 pokynů k regionální podpoře definováno buď jako zahájení stavebních prací, nebo první závazná objednávka zařízení.
(218)
Komise vzala v úvahu tyto věcné informace, které poskytlo Portugalsko:
-
společnost Petrogal požádala o podporu dne 22. ledna 2007,
-
Portugalsko v zásadě potvrdilo způsobilost projektu pro podporu dne 23. ledna 2007,
-
podporu schválila portugalská rada ministrů dne 6. března 2008, poskytnutí podpory je však podmíněno souhlasem Komise a společnost Petrogal nevyužije podporu před rokem 2011 (po dokončení investice),
-
správní rada společnosti Petrogal přikročila k objednávkám zařízení dne 8. března 2008,
-
první závazná objednávka byla zadána dne 14. března 2008. Stavební práce na investičním projektu byly zahájeny v Sines v listopadu 2008 a v Matosinhos v lednu 2009.
(219)
Komise se domnívá, že smlouvy o státní podpoře, které Portugalsko a společnost Petrogal podepsaly dne 10. března 2008, a zveřejnění usnesení rady ministrů, která byla přijata dne 6. března 2008, v portugalském Úředním listu (46), jsou přinejmenším rovnocenné dokumentu vyjadřujícímu úmysl přiznat podporu a je nutno je považovat za přesnější důkaz o formálním pobídkovém účinku než dokument vyjadřující úmysl přiznat podporu, jenž se vyžaduje v odstavci 38 pokynů k regionální podpoře. Tyto smlouvy o státní podpoře byly podepsány před zahájením prací na investičním projektu.
(220)
Komise proto konstatuje, že pochybnosti ohledně formálního pobídkového účinku byly rozptýleny.
(221)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti ohledně příspěvku investice k rozvoji regionu. V této souvislosti vyslovila Komise rovněž pochybnosti ohledně nezbytnosti podpory a zdůraznila, že „nepotřebná podpora pravděpodobně nepřispěje k regionálnímu rozvoji a může vést k nepřijatelnému narušení hospodářské soutěže“ (47).
(222)
Soutěžitel č. 1 a soutěžitel č. 2 uvedli, že by společnost Petrogal investiční projekt uskutečnila i bez podpory. Podle jejich názoru se jedná o výrobní investici, která je ekonomicky motivována nerovnováhou mezi nabídkou motorové nafty a poptávkou po ní a příležitostí získat přístup k těžším frakcím surové ropy, které jsou levnější. Všechny hospodářské subjekty v Evropě uskutečňují podobné investice ve svých rafinériích bez státní podpory.
(223)
Proto je třeba posoudit, zda je podpora nezbytná k vytvoření skutečného pobídkového účinku k investování, k němuž by jinak v těchto dvou podporovaných oblastech nedošlo, nebo zda by byl investiční projekt proveden v každém případě. V tomto ohledu musí Komise zjistit, zda podpora změnila chování společnosti Petrogal, takže tato uskutečnila v dotyčných regionech dodatečné investice.
(224)
Zdá se, že strategické rozhodnutí o investici bylo přijato v roce 2006. To je vyjádřeno v dokumentu, který společnost Galp Energia zveřejnila v říjnu 2006 (48). Jak se uvádí ve výroční zprávě společnosti Galp Energia za rok 2006, správní rada přijala rozhodnutí o uskutečnění investičního projektu dne 23. ledna 2007 (49) a 5. března 2008 (tj. po obdržení dopisu vnitrostátních orgánů potvrzujícího způsobilost projektu ze dne 23. ledna 2007). Správní rada přijala operativní rozhodnutí o objednávce prvního zařízení v souvislosti s investičním projektem dne 14. března 2008.
(225)
Portugalsko uvedlo, že do roku 2008 společnost Petrogal investici neprovedla kvůli nedostatečné finanční životaschopnosti a že se správní rada společnosti Galp nakonec rozhodla přikročit k objednávkám zařízení a výstavbě až poté, co portugalská vláda vydala příslušné usnesení rady ministrů.
(226)
Portugalsko tvrdí, že pro rozhodnutí společnosti Petrogal o investici byla zásadní dostupnost státní podpory. Bez podpory by bylo od investičního projektu upuštěno. Společnost Petrogal by provedla alternativní plán restrukturalizace s cílem přizpůsobit své rafinérské činnosti změněnému trhu a podmínkám dodávky surové ropy. Dostupné finanční zdroje by byly použity k investicím do alternativních projektů mimo rafinérskou činnost.
(227)
Portugalsko předložilo dokumenty patřící společnosti Petrogal, které obsahují analýzu očekávané vnitřní míry návratnosti investičního projektu, kapitálových nákladů (průměrné vážené kapitálové náklady) a rovněž seznam možných alternativních investic, které mohla společnost Galp Energia s dostupným kapitálem uskutečnit.
(228)
Komise se domnívá, že pro posouzení nezbytnosti podpory jsou rozhodující dokumenty předložené správní radě společnosti Galp dne 23. ledna 2007 a 5. března 2008, jelikož rozhodnutí správní rady vycházelo z těchto dokumentů.
(229)
Podle Portugalska ukazují výpočty předložené správní radě společnosti Galp v roce 2008 vnitřní míru návratnosti investičního projektu bez poskytnutí podpory ve výši [8-10] %. Tato vnitřní míra návratnosti značně přesahuje průměrné vážené kapitálové náklady společnosti Petrogal ve výši [7-9] %.
(230)
Portugalsko však objasnilo, že rozhodnutí správní rady společnosti Galp vycházela z přístupu založeného na minimální návratnosti, který byl zaveden již v roce 2002. Minimální návratnost neboli minimální přijatelná míra návratnosti je minimální míra návratnosti u projektu, kterou je osoba s rozhodovací pravomocí před zahájením projektu ochotna přijmout vzhledem k jeho riziku a alternativním nákladům jiných projektů. Jinými výrazy používanými pro minimální návratnost je „mezní míra návratnosti“ nebo „referenční míra návratnosti“.
(231)
Od roku 2006 byla u rafinérských činností vnitřní minimální návratnost stanovena na [110-150] % průměrných vážených kapitálových nákladů, tj. na [10-12] %. Investiční rozhodnutí nebylo obvykle přijato, pokud vypočítaná vnitřní míra návratnosti nepřekračovala tuto prahovou hodnotu. V daném případě zvyšuje podpora u výpočtů předložených správní radě v roce 2008 vnitřní míru návratnosti o [1-3] procentní body, z [8-10] % na [9-11] %, jak je uvedeno v tabulce č. 3 v 171. bodě odůvodnění. Ačkoliv je vnitřní míra návratnosti po úpravě o podporu i nadále významně nižší než stanovená minimální návratnost, považovala správní rada společnosti Galp dodatečnou bezpečnostní rezervu vytvořenou podporou za dostatečnou, aby s konečnou platností investiční projekt schválila.
(232)
Minimální návratnost je nástroj, který společnosti používají při rozhodování v situacích zahrnujících vysokou míru rizika, a může proto kolísat v závislosti na rizicích spojených s projektem. Minimální návratnost může být ovlivněna rovněž měnou, v níž je vypočítána: v měnovém prostoru s vysokou úrovní inflace je minimální návratnost vyšší než v oblastech se stálými cenami.
(233)
Rozhodnutí o státní podpoře v oblasti regionální podpory dosud při rozhodování o otázkách nezbytnosti a pobídkovém účinku podpory pojem „minimální návratnost“ nepoužívala. Pojem „minimální návratnost“ není uveden ani ve sdělení o podrobném posouzení. Pojem „minimální návratnost“ však již byl použit v omezeném počtu rozhodnutí o státní podpoře (např. rozhodnutí Komise ze dne 23. února 2011 o státní podpoře N 204/10 - Švédsko - podpora VaV pro společnost Volvo Aero na projekt Trent XWB ICC, dosud nezveřejněno v Úředním věstníku) přijatých především podle rámce Společenství pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací (50) v případě projektů s vysokou mírou rizika.
(234)
Portugalsko zdůrazňuje, že se investiční projekt vyznačuje četnými riziky, která odůvodňují použití přístupu založeného na minimální návratnosti. Investiční projekt je největší výrobní investicí, jaká se kdy v Portugalsku uskutečnila. Realizace investičního projektu potrvá několik let. Odhady nákladů na investiční projekt jsou mimořádně obtížné: Portugalsko předložilo údaje prokazující, že počáteční odhady nákladů byly ve skutečnosti značně překročeny. Jelikož se jedná o dlouhodobý investiční projekt, jsou dlouhodobé odhady rafinérských marží mimořádně složité, zejména v situaci, kdy mohou být v dlouhodobém horizontu tradiční automobily se spalovacími motory nahrazeny elektrickými či jinými vozidly.
(235)
Empirická studie (51) roku 2006, která analyzuje více než 100 minimálních návratností nahlášených samotnými podniky (především severoamerické společnosti), udává průměrnou minimální návratnost ve výši 14,1 % a absolutní rozdíl mezi průměrnými váženými kapitálovými náklady a minimální návratností ve výši 5 %, konkrétně přibližně 155 % průměrných vážených kapitálových nákladů. S přihlédnutím k těmto informacím se minimální návratnost, kterou používají společnosti Petrogal a Galp Energia pro odvětví rafinace, nejeví jako zjevně vysoká.
(236)
Vzhledem k těmto údajům, a zejména s přihlédnutím ke zvláštní povaze odvětví a daného případu (a to významu souvisejících rizik vzhledem k velikosti investičního projektu a dlouhé době jeho využívání) se Komise domnívá, že při rozhodování, zda byla podpora nezbytná jako pobídka k provedení investičního projektu, či nikoli, lze vzít minimální návratnost v úvahu.
(237)
Soutěžitel č. 1 a soutěžitel č. 2 potvrdili, že u rafinérských činností neexistuje žádná odvětvová referenční hodnota. Soutěžitel č. 1 však uvedl, že za dostatečnou pro provedení investičního projektu považuje referenční hodnotu (tj. míru návratnosti) ve výši 10 %. Komise podotýká, že tato referenční míra návratnosti ve výši 10 % je velmi podobná vnitřní míře návratnosti po poskytnutí podpory, která byla v roce 2008 předložena správní radě společnosti Galp, a to [9-11] %. Komise proto usuzuje, že podpora nepřekračuje částku, kterou soutěžitel považoval za nezbytnou, aby bylo dosaženo přijatelné vnitřní míry návratnosti.
(238)
Zdá se proto, že opatření podpory přibližuje vypočtenou vnitřní míru návratnosti minimální návratnosti společnosti Petrogal a referenční míře návratnosti, kterou uvedl soutěžitel č. 1. Po poskytnutí podpory nepřekračuje vnitřní míra návratnosti minimální návratnost stanovenou společností Petrogal ani referenční míru návratnosti, kterou uvedl soutěžitel, což naznačuje, že podpora není příliš vysoká. Skutečnost, že investiční rozhodnutí bylo přijato v roce 2008 v situaci, kdy vnitřní míra návratnosti upravená o podporu byla podstatně nižší než stanovená minimální návratnost, nepostačuje k tomu, aby byl zpochybněn význam minimální návratnosti. Z dřívějších prohlášení správní rady společnosti Galp je zřejmé, že si byla vědoma strategického významu investičního projektu pro zastavení poklesu rafinérských marží. Ačkoliv nebylo zcela dosaženo minimální návratnosti, zdá se, že tento strategický význam postačuje k odůvodnění omezené odchylky od stanovené minimální návratnosti.
(239)
V důsledku toho se Komise domnívá, že podpora byla nezbytná jako investiční pobídka a nepřesahovala částku potřebnou za tímto účelem. V tomto ohledu není zcela správné tvrdit, že všechny hospodářské subjekty v Evropě provedly podobné investice ve svých rafinériích bez státní podpory. Komise například analyzovala jiná opatření podpory u podobných investic. Jednalo se zejména o případ v rozhodnutí Komise ve věci N 283/2004 (52) týkající se destilační hydrokrakovací jednotky.
(240)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise s odkazem na odstavec 10 pokynů k regionální podpoře pochybnosti ohledně příspěvku podpory a investičního projektu k regionálnímu rozvoji, přičemž zdůraznila omezený počet (150) vytvořených pracovních míst v porovnání s výší podpory (160 milionů EUR), a ohledně toho, zda očekávaný příspěvek k regionálnímu rozvoji skutečně převáží odvětvové dopady vyplývající z podpory.
(241)
Komise podotýká (a zdůraznil to rovněž soutěžitel č. 1), že výše podpory na vytvořené pracovní místo skutečně významně překračuje výši podpory na vytvořené pracovní místo v předchozích nedávných případech podpory ad hoc (viz 89. bod odůvodnění). Několik záporných rozhodnutí (53) dospělo na základě počtu vytvořených pracovních míst k závěru, že příspěvek k regionálnímu rozvoji není dostatečný.
(242)
Portugalsko uznává, že výše podpory na jedno vytvořené přímé pracovní místo je velmi vysoká; to však vysvětluje kapitálová náročnost investičního projektu, která je u investic v tomto odvětví typická: Komise v minulosti schválila jednotlivě oznámená použití režimů podpory v tomto odvětví s ještě vyššími částkami podpory na jedno vytvořené pracovní místo (54). Portugalsko se domnívá, že je nutno vzít v úvahu i jiné faktory než výši podpory na jedno vytvořené přímé pracovní místo, například význam vytvoření nepřímých pracovních míst, dočasných pracovních míst a jiné související aspekty.
(243)
V předchozích rozhodnutích Komise vždy přihlédla k vytvoření přímých pracovních míst. V řadě rozhodnutí bylo vzato v úvahu rovněž vytvoření nepřímých pracovních míst (55).
(244)
Portugalsko zpočátku tvrdilo, že každé vytvořené (nebo zaniklé) přímé pracovní místo povede rovněž ke třem nepřímým pracovním místům. Poměr 3:1 byl odůvodněn odkazem na jiné portugalské případy v témže výrobním odvětví (56), u nichž Komise v minulosti uznala podobné či vyšší poměry. Možnost vytváření nepřímých pracovních míst vyplývá z činnosti v oblasti údržby, která pravděpodobně představuje specifickou část trhu, jež bude mít z projektu největší prospěch. To bude zapříčiněno větší technickou složitostí rafinérií vedoucí k subdodavatelským službám, které vyžadují vysoce specializované zaměstnance a techniky.
(245)
Portugalsko podpořilo své tvrzení odkazem na nedávný pracovní dokument útvarů Komise týkající se petrochemického průmyslu (57), v němž se uvádí, že ačkoli výrobní odvětví zaměstnává v EU přímo pouze 100 000 osob, lze mít za to, že na odvětví rafinace v EU přímo závisí 400 000 až 600 000 pracovních míst. V témže dokumentu se v poznámce pod čarou č. 41 zmiňuje dalších 600 000 pracovních míst v logistice a marketingu. Na základě těchto tvrzení lze odůvodnit vyšší poměr než 3:1, konkrétně 4:1 až 6:1, a s přihlédnutím k vytvoření pracovních míst v logistice a marketingu dokonce 12:1.
(246)
Portugalsko rovněž uvedlo, že v případě srovnávacího scénáře založeného na předpokladu, že podpora nebude poskytnuta a projekt se neuskuteční, by společnost Petrogal své rafinérie restrukturalizovala a snížila by počet pracovníků, což by znamenalo úbytek 160 přímých pracovních míst. Komise by proto měla při posuzování příspěvku podpory k regionálnímu rozvoji vzít v úvahu 310 vytvořených nebo zachovaných přímých pracovních míst (58) a přibližně 930 (59) až 3 720 nepřímých pracovních míst vyplývajících z investičního projektu, což nadměrnou výši podpory na jedno přímé pracovní místo snižuje.
(247)
Portugalsko mimoto zdůraznilo, že investiční projekt představuje největší jednotlivou investici, jaká se kdy v Portugalsku uskutečnila, a v dotyčných regionech během fáze výstavby vytvoří 3 000 dočasných pracovních míst.
(248)
V předchozích rozhodnutích (60) schvalujících regionální podporu ad hoc Komise mimoto poukázala na význam těchto činitelů:
-
zvýšení příjmů zaměstnanců (vytvoření lépe placených přímých a nepřímých pracovních míst),
-
sociální blahobyt v regionu (díky lepším ekologickým a životním podmínkám, podpoře místních akcí),
-
zvýšení potenciálu lidského kapitálu (prostřednictvím programů odborné přípravy a vzdělávání a doktorských studijních programů),
-
přispění k VaV, přenosu technologií a know-how (v důsledku investice do modernizace),
-
vyšší činnost subdodavatelů v dotčených oblastech,
-
lepší využívání stávajících přístavních zařízení.
Tyto faktory jsou jistě kladnými prvky, které by mohly být zohledněny při posuzování příspěvku podpory a investičního projektu k regionálnímu rozvoji v Portugalsku.
(249)
Připomínky Portugalska a řady zúčastněných stran proto odkazují na jiné důležité příspěvky k regionálnímu rozvoji, pokud jde o sociální a environmentální dopady, větší odbornou přípravu a dohody s vysokoškolskými institucemi.
(250)
Portugalsko poukázalo rovněž na rozvoj dodavatelského řetězce a dopad výstavby nových jednotek na vnitrostátní průmyslovou strukturu s dopadem na stavebně inženýrské a stavební práce a strojírenství. To jsou jistě kladné dopady, jsou však pouze dočasné, nebo mají obecnou povahu (viz 154. bod odůvodnění).
(251)
Komise bere v úvahu kladné vedlejší a nikoliv dočasné účinky investičního projektu v dotčených regionech, jak je předložilo Portugalsko. Zejména očekávaná dlouhá doba životnosti rafinérií (které mají podle očekávání fungovat nejméně 30 let), kladný dopad na subdodavatelské odvětví, značná odborná příprava a počet dohod se školami a univerzitami naznačují význam rafinérií v dotčených regionech. Ačkoliv velká část těchto kladných vedlejších účinků již existuje v důsledku dlouhé doby existence rafinérií, lze souhlasit s tím, že investice jistě zvýší význam přítomnosti společnosti Petrogal v Sines i v oblasti Porta.
(252)
Portugalsko předložilo rovněž analýzu nákladů a přínosů podpořeného projektu. Cílem analýzy nákladů a přínosů je jít nad rámec analýzy životaschopnosti projektu provedené investorem a vzít v úvahu všechny (diskontované) sociální náklady a přínosy plynoucí z projektu. V tomto rámci vyčísluje analýza nákladů a přínosů očekávané přínosy, včetně výše daní plynoucích z přímého a nepřímého zaměstnání, zamezení vyplácení dávek v nezaměstnanosti (zajištěním pracovních míst), výše spotřebních daní, dodatečných příjmů přístavu Leixões, přímé podpory místních komunit atd.
(253)
Analýza nákladů a přínosů dospěla k závěru, že podpora je pro Portugalsko velmi přínosná. Zeměpisný rozsah analýzy nákladů a přínosů přesahuje regiony Norte a Alentejo, které jsou investičním projektem přímo dotčeny. Jsou-li však přínosy pro celý stát poměrně převedeny na dotčené regiony podle jejich příslušného hospodářského významu, připadne na regiony Norte a Alentejo 34,8 % přínosů pro celý stát.
(254)
Portugalsko rovněž zdůraznilo, že podpora a výsledná investice mají příznivé účinky i v jiných oblastech politiky než regionální rozvoj. Portugalsko trvalo na strategickém významu investičního projektu na celostátní úrovni a na jeho významu pro zabezpečení dodávek energie v Evropě. Tyto příznivé účinky zahrnují menší závislost na dovozu, reagování na rostoucí poptávku po motorové naftě, zvýšení energetické účinnosti v obou rafinériích a kladné environmentální dopady. Při posuzování příspěvku podpory k regionálnímu rozvoji nelze tato tvrzení vzít v úvahu.
(255)
Navzdory zjevně neúměrné částce podpory na vytvořené přímé pracovní místo naznačují kladné nepřímé dopady (nepřímá pracovní místa, vedlejší účinky, vytvoření pracovních míst s vysokými příjmy, zlepšení lidského kapitálu, zvýšení sociálního blahobytu) příspěvek pro regiony Alentejo a Norte, jenž nelze považovat za zanedbatelný. Komise má proto za to, že její původní pochybnosti ohledně příspěvku podpory k regionálnímu rozvoji byly rozptýleny.
(256)
Následující oddíly týkající se použití odst. 68 písm. a) a b) prokazují, že negativní odvětvové účinky podpory jsou omezené, jelikož trhy, jež jsou investičním projektem dotčeny, nejsou nevýkonné, to znamená, že nevykazují absolutní nebo relativní pokles. Společnost Petrogal nemá mimoto na úrovni rafinérie na relevantním trhu vysoký podíl, jenž by bylo možno zneužít protisoutěžním chováním. Nahrazení dovozu těžkého benzinu pro odvětví výroby aromátů má na dodavatele v EHP omezený dopad. Komise má proto za to, že její počáteční pochybnosti, že negativní odvětvové účinky podpory nejsou vyváženy očekávaným příspěvkem k regionálnímu rozvoji, jsou rozptýleny.
(257)
V souladu s odstavcem 9 pokynů k regionální podpoře není společnost Petrogal podnikem v obtížích ve smyslu sdělení Komise o pokynech Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (61).
(258)
V souladu s odstavcem 39 pokynů k regionální podpoře je vlastní příspěvek společnosti Petrogal ke způsobilým výdajům vyšší než 25 % (viz 36. bod odůvodnění).
(259)
V souladu s odstavcem 50 pokynů k regionální podpoře jsou způsobilé výdaje investičního projektu vypočítány podle způsobilých investičních nákladů (viz 34. bod odůvodnění).
(260)
V souladu s odstavci 71-75 pokynů k regionální podpoře jsou dodržena pravidla pro kumulaci podpory (viz 43. bod odůvodnění).
(261)
V souladu s odstavcem 40 pokynů k regionální podpoře je podpora poskytnuta pod podmínkou, že společnost Petrogal zachová investiční projekt v dotyčných regionech nejméně pět let po jeho realizaci.
(262)
Komise proto usuzuje, že podpora splňuje obecná ustanovení pokynů k regionální podpoře.
6.5 Slučitelnost s kritérii pro velké investiční projekty - ověření pochybností uvedených v rozhodnutí o zahájení řízení
(263)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti, zda lze investiční projekt pokládat za jeden investiční projekt ve smyslu odstavce 60 pokynů k regionální podpoře navzdory skutečnosti, že se rafinérie nenacházejí v geografické blízkosti.
(264)
Ačkoliv se obě rafinérie nenacházejí v geografické blízkosti, Portugalsko se domnívá, že mezi nimi existují silné hospodářské, funkční a strategické souvislosti. Bez investice do vakuové destilační jednotky v Matosinhos by nebyla možná související investice do hydrokrakovací jednotky v Sines, a to kvůli riziku častých výpadků na trhu s vakuovým plynovým olejem (surovina pro hydrokrakovací jednotku). Portugalsko se proto domnívá, že silné funkční souvislosti znamenají, že rafinérie jsou ekonomicky neoddělitelné.
(265)
Tento přístup zpochybnil soutěžitel č. 1, jelikož měl za to, že dlouhodobá aktiva investičního projektu jsou ekonomicky oddělitelná.
(266)
V jedné z připomínek třetích stran, které byly obdrženy v reakci na rozhodnutí o zahájení řízení, se uvádělo, že zvýšení výroby těžkého benzinu je pro realizaci investice skupiny La Seda v Sines zásadní. Komise ověřila, zda by investice skupiny La Seda mohla představovat jeden investiční projekt spolu s investicí v Matosinhos. Portugalsko potvrdilo, že vyšší výrobu těžkého benzinu bude společnost Petrogal využívat výhradně interně a že těžký benzin nebude prodáván třetím stranám. Komise proto vyvozuje závěr, že investiční projekt nepředstavuje jeden investiční projekt s investičním projektem skupiny La Seda.
(267)
Odstavec 60 pokynů k regionální podpoře se zaměřuje na investiční projekty, které jsou uměle rozděleny na dílčí projekty s cílem obejít mechanismus odstupňování snižující maximální intenzitu podpory, jenž lze použít u investičních projektů přesahujících 50 milionů EUR. V tomto konkrétním případě Komise ověřila, zda je použitá intenzita podpory (12,43 % v čisté současné hodnotě) nižší než maximální intenzita podpory, která by se měla použít v případě, že se investiční projekt považuje za jeden investiční projekt (14,28 % v čisté současné hodnotě), a je proto nižší než maximální intenzita podpory, kterou by mohly oba projekty využít samostatně. Maximální intenzita podpory je i v případě jednoho investičního projektu dodržena a Komise vyvozuje závěr, že není nutné rozhodnout, zda oba projekty v Sines a Matosinhos představují jeden investiční projekt, či nikoli, a to navzdory jejich geografické vzdálenosti, jelikož tato otázka nebrání posouzení slučitelnosti podpory podle pokynů k regionální podpoře.
(268)
Výpočet intenzity podpory podle odstavce 67 pokynů k regionální podpoře závisí na skutečnosti, zda se investiční projekt pokládá za jeden investiční projekt, nebo spíše za dva samostatné investiční projekty. Vezmou-li se ve druhém případě v úvahu investice v obou lokalitách zvlášť, bere výpočet intenzity podpory v úvahu dva různé standardní limity regionální podpory použitelné pro Sines (40 %) a Matosinhos (30 %).
(269)
Podle oznámení Portugalska činí celkové plánované způsobilé náklady investičního projektu 1 058 934 146 EUR ([ ] EUR u investice v Sines a [ ] EUR v Matosinhos) v nominální hodnotě.
(270)
Čistá současná hodnota investice v Sines činí [ ] EUR při plánované výši podpory [ ] EUR v čisté současné hodnotě, což odpovídá intenzitě podpory pro tuto rafinérii ve výši 13,12 % hrubého ekvivalentu podpory, to je méně než upravená maximální intenzita podpory ve výši 15,94 %.
(271)
Čistá současná hodnota investice v Matosinhos činí [ ] EUR při plánované výši podpory [ ] EUR v čisté současné hodnotě, což odpovídá intenzitě podpory pro tuto rafinérii ve výši 10,66 % hrubého ekvivalentu podpory, to je méně než upravená maximální intenzita podpory ve výši 14,68 %.
(272)
V rozhodnutí o zahájení řízení ověřila Komise intenzitu podpory v obou regionech, která se liší a která v Sines činí 40 % a v Matosinhos 30 %, a přepočetla maximální intenzitu podpory zvážením intenzit podpory, přičemž přiměřeně přihlédla k investici (v čisté současné hodnotě) v příslušném regionu ve vztahu k celkové investici. Výsledkem je intenzita podpory ve výši 37,18 %, což odpovídá upravené maximální intenzitě podpory ve výši 14,21 %.
(273)
I kdyby se investiční projekt považoval za jeden investiční projekt, činila by čistá současná hodnota celkových investičních nákladů 974 064 894 EUR. Celková plánovaná podpora by činila 121 091 314 EUR v čisté současné hodnotě, což odpovídá intenzitě podpory ve výši 12,43 % hrubého ekvivalentu podpory, to je méně než dříve vypočítaná upravená maximální intenzita podpory ve výši 14,21 %.
(274)
Jelikož intenzita podpory vyjádřená v hrubém ekvivalentu podpory je nižší než upravená maximální intenzita podpory s ohledem na pravidla pro odstupňování, Komise se domnívá, že navrhovaná intenzita podpory u investičního projektu je v souladu s odstavcem 67 pokynů k regionální podpoře.
(275)
Portugalsko ujistilo, že maximální výše podpory a maximální intenzita podpory stanovená v tomto rozhodnutí nebude překročena, a to ani v případě nižších či vyšších způsobilých výdajů.
(276)
V rozhodnutí o zahájení řízení uvedla Komise pochybnosti ohledně určitých záležitostí týkajících se posouzení podpory podle pravidel stanovených v odst. 68 písm. a) a b) pokynů k regionální podpoře. Jedná se o tyto záležitosti:
-
zda jsou produkty, jichž se investiční projekt týká, výhradně motorová nafta a těžký benzin, jak tvrdí Portugalsko, nebo zda zahrnují rovněž jiné rafinované produkty, a to vzhledem k možné nahraditelnosti rafinovaných produktů z hlediska strany poptávky a ke skutečnosti, že těžký benzin lze považovat za meziprodukt ve smyslu odstavce 69 pokynů k regionální podpoře,
-
zda je relevantním výrobkovým trhem pro motorovou naftu i těžký benzin trh na úrovni rafinérie, jak tvrdí Portugalsko;
-
zda je nutno relevantní zeměpisný trh pro dotčené produkty vymezit na vnitrostátní úrovni, regionální úrovni (Pyrenejský poloostrov) nebo na úrovni EHP,
-
zda na příjemce podpory, společnost Petrogal a skupiny Galp Energia a ENI, do nichž společnost Petrogal náleží, nepřipadá na některém z relevantních trhů podíl vyšší než 25 % (odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře),
-
zda u všech dotčených produktů představuje výrobní kapacita vytvořená investičním projektem více než 5 % kteréhokoli relevantního trhu, měřeno prostřednictvím údajů o zdánlivé spotřebě, a pokud ano, zda průměrné meziroční tempo růstu zdánlivé spotřeby dotyčného produktu za posledních pět let bylo nižší než průměrné meziroční tempo růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru.
(277)
V 278. až 311. bodě odůvodnění Komise znovu posoudí, zda jsou překročeny prahové hodnoty stanovené v odst. 68 písm. a) a b), aby rozhodla, zda je nutné podrobné posouzení investičního projektu. Za prvé jsou přezkoumány produkty dotčené a údajně dotčené investičním projektem. Za druhé jsou určeny výsledné relevantní výrobkové trhy. Za třetí je analyzováno, zda by se mělo posouzení provést na úrovni rafinérie, maloobchodního trhu nebo jiného než maloobchodního trhu. V 312. až 344. bodě odůvodnění je vymezen výrobkový trh a relevantní zeměpisný trh, načež je dotčený výrobkový trh posouzen s ohledem na podíl společnosti Petrogal na relevantním trhu. Na závěr se analýza zaměřuje na to, zda zvýšení výrobní kapacity přesahuje 5 % příslušné zdánlivé spotřeby v EHP na trhu, který je s ohledem na růst zdánlivé spotřeby dotčených produktů v EHP nevýkonný.
(278)
Odstavec 69 pokynů k regionální podpoře zní takto: „Daný výrobek je obvykle výrobek pokrytý investičním projektem. Týká-li se projekt meziproduktu a významná část produkce se na trhu neprodává, může být předmětný výrobek následným výrobkem….“ V poznámce pod čarou č. 64 je upřesněno, že „pokud investiční projekt zahrnuje výrobu několika různých výrobků, je třeba brát v úvahu každý z nich“.
(279)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise určila jako produkty, jichž se investiční projekt přímo týká, motorovou naftu a těžký benzin. Jelikož se zjevně celá výroba těžkého benzinu ve společnosti Petrogal používá k výrobě výrobků na bázi primárního benzinu, považují se za předmětný výrobek rovněž výrobky na bázi primárního benzinu. Komise rovněž přijala ujištění Portugalska, že ostatní horizontálně spojené produkty vyráběné rafinériemi (automobilový benzin, LPG, topný olej, tryskové palivo a bitumen) nejsou investičním projektem dotčeny.
(280)
Komise bere na vědomí vysvětlení Portugalska, že rafinérie fungují na základě výroby více produktů, při níž je vstupní surovina, surová ropa, přeměňována na několik meziproduktů (např. těžký benzin, vakuový plynový olej) a konečných výrobků (např. automobilový benzin, motorová nafta). Mnoho meziproduktů se okamžitě znovu používá v rámci jednotlivých kroků procesu rafinace jako vstupy („suroviny“), zatímco jiné jsou prodávány na trhu nebo používány jako vstupy pro petrochemický průmysl první generace, například těžký benzin k výrobě aromátů. Technická výrobní funkce závisí zejména na druhu používané surové ropy (v daných zařízeních nelze zpracovávat všechny druhy surové ropy) a přesném technickém uspořádání rafinérie. Rafinérie usilující o co nejvyšší zisk se snaží optimalizovat zisky z celé škály produktů, tzv. „rafinérské marže“, a to přizpůsobením výroby různých produktů s přihlédnutím k technickým omezením vyplývajícím z výrobní funkce (a druhu používané surové ropy) a cenám vstupů a výstupů. Možnosti úpravy technického uspořádání stávající rafinérie bez dodatečných investic jsou však mimořádně omezené.
(281)
Odvětví rafinace se v posledním desetiletí potýkalo se strukturálními změnami. Lehčí frakce surové ropy se stávají stále vzácnějšími a jsou stále více nahrazovány těžšími frakcemi surové ropy. Současně rychle roste tržní poptávka po motorové naftě (v rostoucí míře běžná náhrada automobilového benzinu jako pohonné hmoty). Poptávka po topném oleji používaném při výrobě elektřiny a v námořní dopravě se naopak snižuje a podle očekávání se bude snižovat i nadále (kvůli jeho nahrazení v těchto použitích technologiemi, které jsou šetrnější k životnímu prostředí). EU je čistým dovozcem motorové nafty a vývozcem automobilového benzinu (zejména na trh USA, který se bude podle očekávání zmenšovat).
(282)
Jak objasnilo Portugalsko a potvrdili soutěžitelé č. 1 a 2, ekonomickým motivem investičního projektu je na straně jedné snaha umožnit, aby mohly rafinérie zpracovávat těžší frakce surové ropy, a na straně druhé změnit jejich uspořádání tak, aby mohly rafinérie vyrábět více motorové nafty a méně topného oleje.
(283)
Jak je popsáno v oddíle 2.2, motorová nafta a těžký benzin jsou produkty, jichž se investiční projekt přímo týká. Investiční projekt zvýší výrobu motorové nafty (na úkor výroby topného oleje) a rovněž výrobu těžkého benzinu, který je podle Portugalska z technického hlediska nevyhnutelným vedlejším produktem. Komise bere na vědomí tvrzení Portugalska, že ostatní horizontálně spojené produkty, které rafinérie vyrábějí (automobilový benzin, LPG, topný olej, tryskové palivo a bitumen), nejsou investičním projektem dotčeny.
(284)
Komise však v průběhu formálního vyšetřovacího řízení zjistila, že investice do nové vakuové destilační jednotky a nového zařízení ke snižování viskozity v Matosinhos povede rovněž k výrobě vakuového plynového oleje. V Sines se bude vyrábět větší množství motorové nafty, kdy nová hydrokrakovací jednotka bude používat jako surovinu vakuový plynový olej vyrobený v rafinériích v Matosinhos a Sines. Vakuový plynový olej je proto nutno rovněž považovat za produkt, jehož se investice přímo týká, jelikož investiční projekt bude mít za následek významné zvýšení jeho výroby v rafinérii Matosinhos.
(285)
Portugalsko uvedlo, že vakuový plynový olej se bude používat výhradně jako surovina pro hydrokrakovací jednotku v Sines. Vakuový plynový olej by se proto měl považovat za meziprodukt pro větší výrobu motorové nafty, a neměl by se posuzovat zvlášť. Portugalsko rovněž uvedlo, že potřebné stálé a bezpečné dodávky suroviny pro hydrokrakovací jednotku o velikosti jako v Sines nebylo možno zajistit nákupem potřebného množství na trhu. Důvodem je velmi omezená velikost a velké výkyvy na otevřeném trhu s vakuovým plynovým olejem jakožto spotovém trhu. Dodávky vakuového plynového oleje z Matosinhos do Sines proto nevylučují možné dodávky třetí stranou.
(286)
Komise uznává, že se vakuový plynový olej považuje za meziprodukt a že se významná část produkce vakuového plynového oleje neprodává na trhu (přičemž nejsou vyloučeny možné dodávky třetí stranou). V tomto případě lze dospět k závěru (jak je uvedeno v odstavci 69 pokynů k regionální podpoře), že s ohledem na novou vakuovou destilační jednotku a zařízení ke snižování viskozity v Matosinhos je předmětným výrobkem následný výrobek, a to motorová nafta.
(287)
Komise rovněž podotýká, že se soutěžitel č. 1 domnívá, že by se zbytky hydrokrakování měly považovat za produkt, jehož se týká investiční projekt (viz 92. bod odůvodnění). Jak objasnilo Portugalsko, kvůli využívání technologie hydrogenačního krakování je produkce těchto zbytků téměř zanedbatelná (viz 183. bod odůvodnění), Komise proto nebere zbytky hydrokrakování v úvahu jako dotčený produkt.
(288)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti, zda jsou jedinými dotčenými produkty motorová nafta a primární benzin, a poukázala na skutečnost, že primární benzin lze považovat za meziprodukt ve smyslu odstavce 69 pokynů k regionální podpoře a že by výrobky na bázi primárního benzinu mohly být domnělými dotčenými produkty, u nichž je nutno provést testy podle odst. 68 písm. a) a b).
(289)
Portugalsko podalo toto vysvětlení:
-
Pojem primární benzin zahrnuje těžký i lehký benzin; těžký a lehký benzin nejsou vzájemně nahraditelné, a to ani při výrobě, ani při užití.
-
Těžký benzin je produkt, který se používá jako surovina v procesu rafinace a při výrobě velmi široké škály chemických výrobků, nejen při výrobě aromátů.
-
Investiční projekt povede k dodatečné výrobě těžkého benzinu v Sines: výroba těžkého benzinu v rafinérii v Sines se zvýší o [200-250] kilotun ročně.
-
Největší část těžkého benzinu vyrobeného v rafinérii v Sines se přepravuje do rafinérie společnosti Petrogal v Matosinhos, kde se zpracovává společně s těžkým benzinem dovezeným z jiných zemí a těžkým benzinem vyrobeným v samotné rafinérii v Matosinhos (v období 2007-2009 průměrně [650-700] kilotun) na reformát (62). Celkový objem těžkého benzinu spotřebovaného v rafinérii v Matosinhos k výrobě reformátu činí [1 000-1 050] tun (průměr v období 2007-2009).
-
Z celkové dodatečné výroby [200-250] kilotun těžkého benzinu v Sines se do Matosinhos přepravuje [100-150] kilotun (zbytek se používá znovu jako surovina při hydrokrakování v Sines) k nahrazení [100-150] kilotun dováženého těžkého benzinu; objem dovozu ve výši [250-300] kilotun před investicí se sníží na [100-150] kilotun, tj. o [50-60] %.
-
V roce 2009 pocházelo 92 % dovozu těžkého benzinu ze zemí mimo EHP, 8 % z EHP (63).
-
Investiční projekt nemění vlastní kapacitu rafinérie v Matosinhos pro výrobu těžkého benzinu (průměrná výroba v období 2007-2009: [650-700] kilotun).
-
Reformát je meziprodukt pro výrobu aromátů.
-
Kapacita pro výrobu reformátu není investicí změněna.
-
Reformát vyrobený v Matosinhos se používá jako surovina v závodě společnosti Petrogal v Matosinhos na výrobu aromátů.
-
Závod na výrobu aromátů vyrábí širokou škálu primárních aromátů nebo výrobků na bázi primárního benzinu, zejména benzen, toluen, orthoxylen, paraxylen a rozpouštědla.
-
Výrobní kapacita závodu na výrobu aromátů (průměrný prodej v období 2007-2009: [400-450] kilotun) se investičním projektem nemění a neplánuje se žádné rozšíření.
-
Závod na výrobu aromátů je nezávislá obchodní jednotka; vnitropodnikovou cenou těžkého benzinu je (a bude i po investici) dovozní cena těžkého benzinu. Cena reformátu při prodeji závodu na výrobu aromátu je (a bude i po investici) vypočítána jako [10-20] % cenové parity dováženého primárního benzinu (CIF NEW) a [80-90] % cenové parity vyváženého automobilového benzinu (RBOB USA) a náklady na přepravu ze Sines do Porta.
-
Náklady na suroviny (těžký benzin) představují přibližně [90-100] % celkových nákladů na výrobu aromátů. Dodatečná výroba těžkého benzinu v Sines představuje přibližně 14 % celkového objemu těžkého benzinu zpracovaného na reformát.
-
Primární aromáty se na trhu prodávají petrochemickému průmyslu za tržní ceny; společnost Petrogal s podílem na trhu nižším než [0-5] % je na trhu EHP s aromáty příjemcem cen. Celkový obrat závodu společnosti Petrogal na výrobu aromátů činil v roce 2009 přibližně [ ] milionů EUR. Po dokončení investice bude [ ] % obratu (přibližně [ ] milionů EUR na základě obratu v roce 2009) vyplývat z těžkého benzinu vyrobeného navíc v Sines.
(290)
Komise podotýká, že soutěžitel č. 1 má za to, že těžký benzin je meziproduktem a že by posouzení mělo zahrnovat výrobky na bázi primárního benzinu jako předmětné výrobky.
(291)
Aby bylo možno rozhodnout, zda je nutno u výrobků na bázi primárního benzinu provést test podle odst. 68 písm. a) a b), je třeba podat výklad znění odstavce 69 pokynů k regionální podpoře. Odstavec 69 stanoví, že předmětným výrobkem může být následný výrobek, týká-li se investice meziproduktu a významná část produkce se na trhu neprodává. Toto znění se zaměřuje na případy, kdy na trhu meziproduktu není pociťován rušivý účinek podpory na soutěžitele (nebo je pociťován pouze částečně) a přenáší se na trh konečného výrobku. Podle informací poskytnutých Portugalskem ohledně vymezení předmětných výrobků se Komise domnívá, že podpora neovlivňuje objemy výroby, výrobní náklady ani cenové chování závodu společnosti Petrogal na výrobu aromátů. Množství dodatečného těžkého benzinu vyrobeného v Sines má v porovnání s celkovým množstvím těžkého benzinu používaného k výrobě reformátu mimoto jen malý význam. Komise se proto domnívá, že trhy s aromáty nejsou podporou pro investiční projekt dotčeny (či jsou dotčeny pouze nepřímo a velmi nepatrně, a to prostřednictvím nepřímého snížení dovozní ceny primárního benzinu, viz další oddíl).
(292)
Komise se proto domnívá, že pro trhy s aromáty není vhodné provést testy podle odst. 68 písm. a) a b).
(293)
Komise současně usuzuje, že podpora může nepříznivě ovlivnit trh s primárním benzinem, pokud investiční projekt umožní nahradit dovoz a donutí dodavatele, aby na trhu s těžkým benzinem hledali jiná odbytiště. Komise proto s ohledem na těžký benzin jako předmětný výrobek provedla testy podle odst. 68 písm. a) a b).
(294)
V odstavci 69 pokynů k regionální podpoře je upřesněno, že relevantní výrobkový trh zahrnuje daný výrobek a jeho rovnocenné náhrady z pohledu spotřebitele (z důvodu charakteristických vlastností, ceny a určeného účelu použití) nebo výrobce (na základě flexibility výrobního zařízení).
(295)
V rozhodnutí o zahájení řízení nebyla Komise s to dospět k závěru ohledně relevantního trhu pro dotčený produkt (dotčené produkty), a to kvůli problémům určit s konečnou platností seznam dotčených produktů.
(296)
V rozhodnutí o zahájení řízení dospěla Komise k závěru, že z pohledu spotřebitele neexistují pro motorovou naftu žádné náhrady. Ohledně strany nabídky však existovaly pochybnosti, pokud jde o nahraditelnost při výrobě motorové nafty, jelikož by flexibilita výrobních zařízení po změně uspořádání rafinérií mohla vést k výrobě jiných druhů výrobků (především automobilového benzinu).
(297)
K rozptýlení těchto pochybností Portugalsko uvedlo, že se rozhodnutí Komise o spojení podniků (64) uvedené Komisí vztahovalo na jinou situaci, kdy byla nerovnováha mezi nabídkou a poptávkou na trzích s automobilovým benzinem a motorovou naftou mnohem méně významná než nyní a kdy při přechodu mezi výrobou těchto dvou produktů existovala určitá úroveň flexibility. Podle Portugalska však od roku 2000 s významným nárůstem poptávky po motorové naftě tato možnost volby již neexistuje a v současnosti není k dispozici dodatečná kapacita k uspokojení poptávky.
(298)
Ačkoliv toto vysvětlení nevylučuje zcela možnost, že by zařízení na výrobu motorové nafty bylo možno využít k výrobě automobilového benzinu, zdá se nereálné předpokládat, že by podnik mohl vynaložit více než 1 miliardu EUR na zvýšení kapacity pro výrobu automobilového benzinu, zatímco v Evropě existuje nadměrná nabídka tohoto výrobku. Různé studie (65) naznačují pokles poptávky po automobilovém benzinu a těžkém topném oleji a zvýšení poptávky po motorové naftě na evropském trhu s pohonnými hmotami. Tento posun ve struktuře poptávky vede k tomu, že rafinérie vyrábějí nadměrné objemy produktů, po nichž se poptávka snižuje a klesá rovněž jejich hodnota, a nedostatečné objemy produktu s rostoucí poptávkou a hodnotou (66). Spotřeba automobilového benzinu v Evropě má v období 2010 až 2030 podle odhadů významně klesnout v důsledku přechodu od vozidel na benzin k vozidlům na naftu a zavedení alternativních zdrojů energie. Z dostupných studií rovněž vyplývá, že se poptávka po automobilovém benzinu bude snižovat kvůli používání energeticky účinnějších automobilů v USA (hlavní vývozní trh pro evropský přebytek) a předpokládané budoucí úloze elektrických vozidel.
(299)
Komise se proto domnívá, že v tomto konkrétním případě je nutno mít za to, že pro daný druh investice je s ohledem na střednědobé tendence na výrobkovém trhu dotčeným produktem rovněž z hlediska strany nabídky motorová nafta.
(300)
V souladu s diskusí o dotčených produktech je druhým relevantním výrobkovým trhem, jímž je nutno se zabývat, trh pro těžký benzin. V rafinérii v Sines představuje výroba těžkého benzinu vedlejší výrobu při výrobě motorové nafty, což je hlavní důvod investice. Těžký benzin se používá při výrobě velmi široké škály chemických výrobků, nejen při výrobě aromátů. Při svém obecném užití nemůže být nahrazen jinými produkty. Komise se proto domnívá, že trh s těžkým benzinem je relevantním výrobkovým trhem s ohledem na testy uvedené v odst. 68 písm. a) a b).
(301)
Komise proto usuzuje, že relevantními výrobkovými trhy s ohledem na testy uvedené v odst. 68 písm. a) a b) jsou výrobkové trhy pro motorovou naftu a těžký benzin. Pro informaci budou uvedeny rovněž údaje pro výrobky na bázi benzinu.
(302)
V rozhodnutí o zahájení řízení nebyla Komise s to dospět k závěru, pokud jde o otázku, zda je nutno tyto trhy posoudit na úrovni rafinérie, maloobchodního trhu nebo jiného než maloobchodního trhu.
(303)
Soutěžitel č. 1 a soutěžitel č. 2 se domnívají, že by se relevantní výrobkový trh měl rozšířit na maloobchodní a jiný než maloobchodní prodej motorové nafty (viz 93. a 116. bod odůvodnění). Portugalsko usuzuje, že v případech státní podpory je náležitou úrovní pro posouzení úroveň rafinérie. Ustanovení pokynů k regionální podpoře neupřesňují, na jaké úrovni je nutno provést testy podle odst. 68 písm. a) a b), a zejména test podle odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře.
(304)
V závislosti na otázce, která má být analyzována, a na související teorii újmy hodnotí politika hospodářské soutěže situaci v oblasti hospodářské soutěže na trzích na různých úrovních, na úrovni výroby, distribuce (jiné než maloobchodní) a na úrovni maloobchodu. Účastníky trhu jsou v automobilovém odvětví například spotřebitelé a jednotliví prodejci automobilů pro maloobchodní úroveň, prodejci a distributoři automobilů pro jinou než maloobchodní úroveň a distributoři a výrobci pro úroveň výroby. V případě produktů, jichž se týká toto rozhodnutí, jsou účastníky trhu například majitelé vozidel a čerpací stanice u maloobchodního trhu, čerpací stanice a distributoři v případě jiného než maloobchodního trhu a rafinérie a distributoři v případě trhu na úrovni rafinérie.
(305)
V tomto rozhodnutí odpovídá úroveň výroby úrovni rafinérie. Portugalsko potvrdilo, že trh na úrovni rafinérie odpovídá celkovému trhu s motorovou naftou. Podle Portugalska zahrnuje pojem „prodej na úrovni rafinérie“ veškerý prodej uskutečněný ve velkém množství v rámci promptního obchodu (přímo v rafinérii) pro ropné společnosti (včetně vlastních společností skupiny Galp Energia), obchodníky, distributory nebo velké průmyslové odběratele, včetně dovozu motorové nafty (67). Prodej na úrovni rafinérie v Portugalsku odpovídá veškerému prodeji na úrovni rafinérií společnosti Petrogal po odečtení vývozu a připočtení dovozu do Portugalska. Strana nabídky na trhu na úrovni rafinérie proto v Portugalsku zahrnuje rafinérie společnosti Petrogal a jiné než portugalské rafinérie vyvážející své produkty do Portugalska a na straně poptávky na trhu s motorovou naftou různé řetězce distributorů nafty, jako jsou společnosti Petrogal, Repsol, CEPSA a BP, které nakupují u společnosti Petrogal nebo jsou zásobovány touto společností nebo dovážejí motorovou naftu ze zemí mimo Portugalsko.
(306)
Hlavním účelem kontroly investiční podpory nemá být ochrana spotřebitelů (nebo obchodníků) před nežádoucími důsledky protisoutěžního chování, například před snižováním zisků spotřebitelů kvůli stanovování monopolních cen kartely či před účastníky trhu zneužívajícími své dominantní postavení na trhu. Investiční podpora ve skutečnosti umožňuje zvýšit množství dodávané na trh, a vede proto k snižování cen, což je zjevně přinejmenším v krátkodobém až střednědobém horizontu přínosné pro spotřebitele.
(307)
Cílem kontroly investiční podpory je spíše chránit ostatní výrobce a ekonomiky ostatních členských států před nadměrnými (přesahujícími úroveň narušení, která se považuje za slučitelnou s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy) rušivými účinky podpory na hospodářskou soutěž a obchod. Tato hospodářská soutěž mezi výrobci probíhá na úrovni výroby a v tomto případě k hospodářské soutěži mezi rafinériemi dochází na úrovni rafinérií.
(308)
Zatímco běžné limity regionální podpory stanovené v mapách regionální podpory a odstupňování intenzity podpory pro velké investiční projekty podle odstavce 60 pokynů k regionální podpoře mají zajistit standardní (a u velkých projektů) odstupňovanou úroveň ochrany před takovým narušením hospodářské soutěže a ovlivněním obchodu, testy uvedené v odst. 68 písm. a) a b) mají za účelem následného podrobného posouzení odhalit případy, kdy může být hospodářská soutěž mezi výrobci obzvláště nepříznivě dotčena. Test uvedený v odst. 68 písm. b) zkoumá, do jaké míry zahrnuje investiční podpora významné zvýšení kapacity, které příjemci podpory umožní uvádět množství výrobků na trh vykazující absolutní nebo relativní pokles za příznivějších podmínek, než jakým čelí soutěžitelé, kteří podporu neobdrželi. Test v odst. 68 písm. a) zkoumá, nakolik investiční podpora zachová, posílí nebo vytvoří silné tržní postavení příjemce podpory, které by mohlo být dominantním účastníkem trhu zneužito, například v podobě omezení přístupu na trh. V obou případech mohou soutěžitelé přijít o podíly na trhu na úrovni výroby, může u nich dojít k poklesu ziskovosti nebo mohou být vyloučeni z trhu, zatímco potenciálním soutěžitelům může být zabráněno v přístupu na trh.
(309)
Komise se proto domnívá, že testy je nutno provést na úrovni výroby. Tržní situace na úrovni výroby je rozhodující, jelikož rozhodnutí o poskytnutí státní podpory pro výrobní zařízení posuzují dopady podpory na narušení hospodářské soutěže mezi výrobci a na obchod mezi členskými státy. Mimoto lze předpokládat, že pokud je podíl příjemce na předchozím trhu (na úrovni rafinérie) vysoký, má to samo o sobě za následek dostatečně vysokou pravděpodobnost zjištění značného narušení hospodářské soutěže bez ohledu na podíl na navazujícím trhu. Pro účely testů podle odst. 68 písm. a) a b) není nutno vzít v úvahu prodej motorové nafty na maloobchodní a jiné než maloobchodní úrovni, a to ani v případě, že v předchozích rozhodnutích Komise o spojení podniků (68) byl zahrnut do definice relevantních výrobkových trhů.
(310)
Testy v odst. 68 písm. a) a b) představují jednoduché filtry, které mají mechanicky určit případy ohrožení hospodářské soutěže a obchodu. Zevrubné posouzení těchto rizik je však cílem následného podrobného posouzení. Ačkoliv se toto podrobné posouzení obvykle zabývá situací na trhu na úrovni výroby, může být například v případě omezení přístupu na trh nezbytné analyzovat dopad podpory na navazující trhy.
(311)
S přihlédnutím k rozhodovací praxi Komise v případech státní podpory v jiných hospodářských odvětvích, zejména v automobilovém odvětví (69), a ke skutečnosti, že se investiční projekt týká výhradně výdajů v oblasti rafinérské činnosti společnosti Petrogal, je pro účely použití testů uvedených v odst. 68 písm. a) a b) jedinou úrovní, která je důležitá pro toto rozhodnutí, úroveň rafinérie.
(312)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti ohledně toho, zda by se za relevantní zeměpisný trh pro motorovou naftu měl považovat trh na úrovni EHP, na regionální úrovni (Pyrenejský poloostrov) nebo na vnitrostátní úrovni.
(313)
Portugalsko se domnívá, že by relevantní trh pro motorovou naftu měl být širší než vnitrostátní trh, přednostně západoevropský trh nebo trh EHP. Soutěžitelé č. 1 a 2 nerozlišují mezi úrovní trhu, která by měla být posouzena. Tvrdí, že by relevantním zeměpisným trhem měl být portugalský trh nebo nanejvýš trh na Pyrenejském poloostrově.
(314)
V roce 1997 přijala Komise sdělení o definici relevantního trhu pro účely práva hospodářské soutěže Společenství (dále jen „sdělení“) (70). Ve sdělení je stanoveno, že relevantní zeměpisný trh zahrnuje oblast, ve které se dotyčné podniky účastní dodávky a poptávky výrobků nebo služeb, kde jsou podmínky hospodářské soutěže dostatečně stejnorodé a která může být odlišena od sousedních zeměpisných oblastí, protože zejména podmínky hospodářské soutěže jsou v těchto oblastech zjevně odlišné.
(315)
Sdělení bylo vypracováno jako nástroj posuzování pro antimonopolní politiku a politiku v oblasti kontroly fúzí. Je založeno na vyšetřovacích pravomocích v rámci každé politiky a není přímo použitelné na státní podpory. Ve sdělení se výslovně uznává, že „v případech posouzení státní podpory se pozornost soustřeďuje spíše na dotyčného příjemce podpory a průmysl/odvětví než na stanovení konkurenčních tlaků, jimž příjemce podpory čelí“. Sdělení však uvádí, že by „prvky uváděného přístupu mohly sloužit jako základ pro posouzení případů státní podpory“.
(316)
Komise dosud nezveřejnila sdělení o zásadách a přístupu při definování relevantního výrobkového a zeměpisného trhu v případech státní podpory. Samotné pokyny k regionální podpoře neobsahují vodítko, jak by měl být relevantní zeměpisný trh vymezen. Odstavec 70 pokynů k regionální podpoře však obsahuje znění, které (jak se zdá) do jisté míry upřednostňuje posouzení na úrovni EHP: „Pro účely uplatnění bodů a) (…) jsou objem trhu (…) definovány (…), obvykle na úrovni Evropského hospodářského prostoru, anebo, nebudou-li tyto informace k dispozici či nebudou-li relevantní, na základě jiné obecně přijaté segmentace trhu, o níž existují snadno dostupné statistické údaje“.
(317)
Vhodnou definici zeměpisného trhu je nutno posoudit na základě související teorie újmy. Zdá se však, že lze předpokládat, že test uvedený v odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře týkající se podílů na trhu nepřesahujících 25 % má chránit soutěžitele v EHP před vyloučením z trhu, na němž působí, nebo před zabráněním v přístupu na tento trh (vytěsnění) v důsledku protisoutěžního chování příjemce podpory s tržní silou.
(318)
Pro účely tohoto rozhodnutí není důležité stanovit přesné zeměpisné vymezení trhu na úrovni výroby, jelikož podíl společnosti na trhu překračuje 25 % prahovou hodnotu pouze na vnitrostátním trhu. Postačuje ověřit, zda vnitrostátní trh představuje relevantní zeměpisný trh. Byla uvážena tvrzení předložená soutěžiteli, k nimž se Portugalsko vyjádřilo, zejména ohledně překážek dovozu a omezené skladovací kapacity. Byl vyvozen závěr, že definice zeměpisného trhu, která se odklání od běžného přístupu, jenž pro účely testů uvedených v odst. 68 písm. a) a b) vymezuje trhy jako trh EHP, a jako relevantní zeměpisný trh stanoví vnitrostátní trh, může být odůvodněná pouze v případě, existují-li jednoznačné signály, že trh je do značné míry uzavřený. Je proto nutno posoudit, zda existují překážky obchodu, které by podnikům, jež se společností Petrogal soutěží na jiném než maloobchodním trhu, bránily v dovozu motorové nafty z rafinérií ze zemí mimo Portugalsko, jestliže ceny na portugalském trhu na úrovni rafinérie překračují ceny zaznamenané na větším trhu.
(319)
V této souvislosti bylo zjištěno následující:
-
Motorová nafta prodávaná na portugalském trhu má stejné technické vlastnosti jako motorová nafta prodávaná na sousedních trzích.
-
V případě dovozu v rámci EHP není uloženo dovozní clo.
-
Neexistují žádná právní nebo správní omezení dovozu do Portugalska.
-
Statistické údaje, které poskytlo Portugalsko (viz 195. bod odůvodnění), prokazují existenci obchodních toků, a to jak dovoz do Portugalska, tak vývoz z Portugalska do sousedních zemí. Vývoz se snižuje kvůli rostoucí potřebě motorové nafty v Portugalsku.
-
Dovoz se uskutečňuje prostřednictvím námořní i pozemní přepravy; objemy dovozu za poslední roky silně reagovaly na vnější události a v posledních letech významně vzrostly. Nárůst dovozu prokazuje, že ostatní hospodářské subjekty mají alternativní zdroje dodávek a jsou schopny nahradit přímé dodávky z rafinérií společnosti Petrogal dovozem. Z informací, které poskytlo Portugalsko (viz 195. bod odůvodnění), vyplývá, že to bylo obzvláště patrné v roce 2009, kdy byla po nehodě v rafinérii v Sines výroba na několik týdnů zastavena.
-
Portugalsko odmítlo tvrzení, že společnost Petrogal kontroluje více než 90 % stávající skladovací kapacity, a objasnilo, že skladovací kapacita třetích stran umožňuje dodání 2,9 milionu tun ročně, což je více než 50 % vnitrostátního trhu. Žádný soutěžitel se nezajímal o nákup další skladovací kapacity, když byla nabízena k prodeji.
-
Komise soutěžitele vyzvala, aby uvedli konkrétní příklady, které potvrzují existenci těchto překážek obchodu, nebo aby popsali situace, kdy se při dovozu motorové nafty setkali s problémy, takovéto informace však nebyly poskytnuty.
(320)
Jelikož nejsou k dispozici konkrétní příklady, vyvozuje se na základě informací ohledně skladovacích kapacit a dovozu, které poskytlo Portugalsko, závěr, že neexistují důkazy o skutečné existenci omezení, pokud jde o dostupnost skladovacích kapacit a jiné překážky dovozu motorové nafty.
(321)
Co se týká cen motorové nafty pořizované třetími stranami od společnosti Petrogal na úrovni rafinérie, zdá se, že se podobají nákladům na dovoz motorové nafty do Portugalska. Jak uvedlo Portugalsko při oznámení a jak je uvedeno v oddíle 3.4.3 rozhodnutí o zahájení řízení, ceny na úrovni rafinérie jsou stanoveny podle mezinárodních cenových nabídek týkajících se daného produktu a v případě rafinovaných produktů v Portugalsku podle cen Platts (Rotterdam) pro oblast severozápadní Evropy se započtením přirážek (přeprava, dopravné, pojištění, ztráty a jiné). To naznačuje širší trh, než je vnitrostátní (portugalský) trh. Ostatní soutěžitelé nepředložili žádná tvrzení ohledně cen na úrovni rafinérie, které uplatňuje společnost Petrogal, nýbrž se ve svých připomínkách omezili na tržní sílu a postavení této společnosti. Soutěžitel č. 1 podotkl, že poměr celkového objemu dovozu a vývozu motorové nafty je příliš nízký, než aby odůvodňoval regionální trh, nenaznačil však případný nedostatek motorové nafty nebo situaci, kdy by kontrola skladovací kapacity způsobovala soutěžitelům problémy.
(322)
Soutěžitel č. 2 uvedl (viz 109. bod odůvodnění), že investiční projekt přemění společnost Petrogal na čistého vývozce na ostatní trhy a posílí její tržní postavení na Pyrenejském poloostrově.
(323)
Nelze proto dospět k závěru, že relevantním zeměpisným trhem pro motorovou naftu je vnitrostátní trh, jelikož se zdá, že neexistují žádná omezení dovozu motorové nafty do Portugalska ani vývozu do sousedních zemí. Relevantním zeměpisným trhem je proto přinejmenším regionální trh, tj. Pyrenejský poloostrov.
(324)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti ohledně toho, zda by se za relevantní zeměpisný trh pro těžký benzin měl považovat trh na úrovni EHP, regionální úrovni (Pyrenejský poloostrov) nebo na vnitrostátní úrovni.
(325)
Portugalsko se domnívalo, že relevantním zeměpisným trhem pro těžký benzin a výrobky na bázi benzinu je přinejmenším EHP, ne-li světový trh. Soutěžitele nevznesli proti této definici relevantního zeměpisného trhu námitky.
(326)
Zúčastněné strany připomínky Portugalska nezamítly a vzhledem ke skutečnosti, že těžký benzin je zboží, které lze snadno přepravovat na velké vzdálenosti s nízkými dopravními náklady, je relevantním zeměpisným trhem přinejmenším EHP (71).
(327)
V odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře je stanoveno, že Komise přistoupí k podrobnému posouzení, pokud „na příjemce podpory připadá více než 25 % objemu prodeje daného výrobku/daných výrobků na příslušném trhu/příslušných trzích před investicí nebo na něj připadne více než 25 % po provedení investice“.
(328)
V rozhodnutí o zahájení řízení nebyla Komise s to potvrdit, zda byla překročena prahová hodnota stanovená v odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře, a to kvůli pochybnostem ohledně náležité definice relevantního výrobkového a zeměpisného trhu a příslušné úrovni posouzení (na úrovni rafinérie, maloobchodní či jiné než maloobchodní úrovni). Mimoto nebyly k dispozici údaje na úrovni skupiny (včetně podílů skupiny ENI na trhu). K dispozici nebyly rovněž údaje o výrobcích na bázi benzinu.
(329)
Z údajů, které poskytlo Portugalsko, vyplývá, že by podíl společnosti Petrogal na regionálním trhu (Pyrenejský poloostrov) s motorovou naftou na úrovni rafinérie byl nižší než 25 %, jak již bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení a jak potvrdilo Portugalsko během formálního vyšetřovacího řízení. Tyto informace se vztahují pouze na výrobní kapacitu společnosti Petrogal, jelikož Portugalsko prohlásilo, že na Pyrenejském poloostrově není skupina ENI na úrovni rafinérie přítomna. Rovněž v případě západní Evropy a EHP je podíl společnosti Petrogal na trhu s motorovou naftou na úrovni rafinérie u skupiny (včetně podílů skupiny ENI na trhu) nižší než 25 %, jak je zjevné z údajů poskytnutých Portugalskem (viz tabulky č. 6 a 7).
Tabulka 6
Společné podíly společností Petrogal a ENI na západoevropském trhu (v milionech tun ročně)
Dotčený produkt
2007
2012
Prodej společností Petrogal a ENI
Západo-evropský trh
Podíly společností Petrogal a ENI na trhu
Prodej společností Petrogal a ENI
Západo-evropský trh
Podíly společností Petrogal a ENI na trhu
Motorová nafta
[ ]
243,6
[5-10] %
[ ]
252
[5-10] %
Tabulka 7
Společné podíly společností Petrogal a ENI na trhu EHP (v milionech tun ročně)
Dotčený produkt
2007
2012
Prodej společností Petrogal a ENI
Trh EHP
Podíly společností Petrogal a ENI na trhu
Prodej společností Petrogal a ENI
Trh EHP
Podíly společností Petrogal a ENI na trhu
Motorová nafta
[ ]
323,5
[5-10] %
[ ]
334,6
[5-10] %
(330)
Na základě číselných údajů uvedených v tabulkách č. 6 a 7 se vyvozuje závěr, že na společnost Petrogal nepřipadá více než 25 % objemu prodeje daného výrobku na relevantním trhu na regionální úrovni (Pyrenejský poloostrov) ani na západoevropské úrovni a úrovni EHP, včetně podílů skupiny ENI na trhu na úrovni rafinérie. V případě motorové nafty proto není překročena prahová hodnota stanovená v odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře.
(331)
Jelikož společný podíl společností ENI a Petrogal na trhu nepřesahuje 25 %, není nutné uvážit, zda skupina ENI kontroluje podíl společnosti Petrogal na trhu v míře, která by vyžadovala, aby byl zohledněn jejich společný podíl na trhu.
(332)
Podle informací, které poskytlo Portugalsko, většina rafinérií vyrábějících těžký benzin jej zpracovává interně při výrobě pro vlastní spotřebu. Údaje o podílech na trhu, které Portugalsko poskytlo pro účely testu podle odst. 68 písm. a), se vztahují (jak se požaduje) na prodej v EHP, a to na velkoobchodním trhu.
(333)
Za účelem ověření, zda je investiční projekt slučitelný s odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře, je nutno analyzovat podíl společnosti Petrogal na trhu před provedením investičního projektu a posléze a ověřit, zda tento podíl přesahuje 25 %.
Tabulka 8
Podíly společnosti Petrogal na trhu EHP (v kilotunách)
Dotčené produkty
2007
2012
Prodej společnosti Petrogal
Trh EHP
Podíly společnosti Petrogal na trhu
Prodej společnosti Petrogal
Trh EHP
Podíly společnosti Petrogal na trhu
Těžký benzin
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Výrobky na bázi benzinu:
[ ]
16 045
[0-5] %
[ ]
15 640
[0-5] %
-
Benzen
[ ]
10 093
[0-5] %
[ ]
10 093
[0-5] %
-
Orthoxylen
[ ]
681
[5-10] %
[ ]
606
[5-10] %
-
Paraxylen
[ ]
2 169
[5-10] %
[ ]
2 169
[5-10] %
-
Toluen
[ ]
2 503
[5-10] %
[ ]
2 173
[5-10] %
-
Rozpouštědla
[ ]
599
[5-10] %
[ ]
599
[5-10] %
Tabulka 9
Podíly skupiny ENI na trhu EHP (v kilotunách)
Dotčené produkty
2007
2012
Prodej skupiny ENI
Trh EHP
Podíly skupiny ENI na trhu
Prodej skupiny ENI
Trh EHP
Podíly skupiny ENI na trhu
Těžký benzin
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Výrobky na bázi benzinu:
Nepouž.
16 045
Nepouž.
15 640
-
Benzen
[ ]
10 093
[5-10] %
[ ]
10 093
[0-5] %
-
Orthoxylen
[ ]
681
[5-10] %
[ ]
606
[10-20] %
-
Paraxylen
[ ]
2 169
[0-5] %
[ ]
2 169
[0-5] %
-
Toluen
[ ]
2 503
[5-10] %
[ ]
2 173
[5-10] %
-
Rozpouštědla
Nepouž.
599
Nepouž.
599
Tabulka 10
Společné podíly společností Petrogal a ENI na trhu EHP (v kilotunách)
Dotčené produkty
2007
2012
Prodej společností Petrogal a ENI
Trh EHP
Podíly společností Petrogal a ENI na trhu
Prodej společností Petrogal a ENI
Trh EHP
Podíly společností Petrogal a ENI na trhu
Těžký benzin
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Výrobky na bázi benzinu:
Nepouž.
16 045
Nepouž.
15 640
-
Benzen
[ ]
10 093
[5-10] %
[ ]
10 093
[5-10] %
-
Orthoxylen
[ ]
681
[10-20] %
[ ]
606
[10-20] %
-
Paraxylen
[ ]
2 169
[5-10] %
[ ]
2 169
[5-10] %
-
Toluen
[ ]
2 503
[10-20] %
[ ]
2 173
[10-20] %
-
Rozpouštědla
[ ]
599
[5-10] %
[ ]
599
[0-5] %
(334)
Na základě číselných údajů uvedených v tabulkách č. 8 až 10 se vyvozuje závěr, že společnost Petrogal sama a ve spojení se skupinou ENI má na relevantním výrobkovém trhu pro těžký benzin na úrovni EHP u dotčeného produktu podíly na trhu nižší než 25 %. Podíl společnosti Petrogal na trhu nepřekračuje 25 % ani na trhu s výrobky na bázi benzinu.
(335)
Celková vnitropodniková výroba těžkého benzinu používaného společností Petrogal při výrobě pro vlastní spotřebu, která není ve výše uvedených údajích o podílu na trhu v tabulce č. 8 zahrnuta, činí méně než [ 5] % maloobchodního trhu v EHP. Dodatečná výroba v rafinérii Sines představuje přibližně [ 5] %.
(336)
Na základě těchto úvah se vyvozuje závěr, že u těžkého benzinu není překročena prahová hodnota stanovena v odst. 68 písm. a).
(337)
V odst. 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře je stanoveno, že Komise přikročí k podrobnému posouzení, pokud „projektem vytvořená výrobní kapacita představuje více než 5 % trhu měřeno prostřednictvím údajů o zdánlivé spotřebě daného výrobku, ledaže průměrné meziroční tempo růstu jeho zdánlivé spotřeby za posledních pět let bylo vyšší než průměrné meziroční tempo růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru“.
(338)
Odstavec 70 pokynů k regionální podpoře objasňuje, že “…pro účely uplatnění odst. 68 písm. a) a b) jsou objem trhu a zdánlivá spotřeba definovány na příslušné úrovni nomenklatury Prodcom, obvykle na úrovni Evropského hospodářského prostoru, anebo, nebudou-li tyto informace k dispozici či nebudou-li relevantní, na základě jiné obecně přijaté segmentace trhu, o níž existují snadno dostupné statistické údaje“.
(339)
V rozhodnutí o zahájení řízení uvedla Komise u všech dotčených produktů pochybnosti, zda výrobní kapacita vytvořená investičním projektem představuje více než 5 % trhu měřeno prostřednictvím údajů o zdánlivé spotřebě, a pokud ano, zda průměrné meziroční tempo růstu zdánlivé spotřeby daného výrobku za posledních pět let (před zahájením prací) bylo nižší než průměrné meziroční tempo růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru.
(340)
Složená roční míra růstu („CAGR“) zdánlivé spotřeby motorové nafty v EHP v letech 2001 až 2006 představuje přibližně 2,12 % v objemovém vyjádření nebo 15,38 % v hodnotovém vyjádření. Odpovídající složená roční míra růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru v letech 2001 až 2006 dosáhla 2,06 % v reálném vyjádření (je třeba klást na roveň objemovému vyjádření) a 4,12 % v nominálním vyjádření (je nutno klást na roveň hodnotovému vyjádření).
(341)
Z toho vyplývá, že trh s motorovou naftou nelze považovat za nevýkonný, vezme-li se v úvahu složená roční míra růstu zdánlivé spotřeby v objemovém i hodnotovém vyjádření v porovnání s tempem růstu HDP v nominálním resp. reálném vyjádření. Není proto nutné ověřit, zda kapacita vytvořená investičním projektem představuje více než 5 % dotčeného trhu.
(342)
Za účelem přezkoumání, zda investiční projekt vyhovuje odst. 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře, musí Komise ověřit, zda kapacita vytvořená investičním projektem představuje méně než 5 % trhu měřeno prostřednictvím údajů o zdánlivé spotřebě daného výrobku, ledaže průměrné meziroční tempo růstu jeho zdánlivé spotřeby za posledních pět let bylo vyšší než průměrné meziroční tempo růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru.
(343)
Portugalsko poskytlo údaje uvedené v tabulkách č. 11 až 13. Údaje ve sloupci pro trh EHP jsou totožné s údaji uvedenými v tabulkách o podílech na trhu označenými jako trh EHP (objem prodeje). Jelikož velikost maloobchodního trhu (objem prodeje) je menší než výše zdánlivé spotřeby včetně výroby pro vlastní spotřebu, údaje o zvýšení výrobní kapacity nadhodnocují význam nárůstu. Lze tudíž mít za to, že představují pesimistický scénář.
Tabulka 11
Podíl zvýšení výrobní kapacity v rafinérii v Sines v porovnání s trhy dotčených produktů v EHP (v kilotunách)
Dotčené produkty
Výrobní kapacita v roce 2007
Výrobní kapacita v roce 2012
Zvýšení výrobní kapacity
Trh EHP v roce 2007
Podíl nárůstu kapacity ve srovnání s trhem EHP
CAGR zdánlivé spotřeby
Těžký benzin
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Výrobky na bázi benzinu:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
Benzen
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
Orthoxylen
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
Paraxylen
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
Toluen
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
Rozpouštědla
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
Tabulka 12
Podíl zvýšení výrobní kapacity v Matosinhos v porovnání s trhy dotčených produktů v EHP (v kilotunách)
Dotčené produkty
Výrobní kapacita v roce 2007
Výrobní kapacita v roce 2012
Zvýšení výrobní kapacity
Trh EHP v roce 2007
Podíl nárůstu kapacity ve srovnání s trhem EHP
CAGR zdánlivé spotřeby
Těžký benzin
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Výrobky na bázi benzinu:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
Benzen
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
Orthoxylen
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
Paraxylen
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
Toluen
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
Rozpouštědla
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
Tabulka 13
Podíl zvýšení společné výrobní kapacity (v rafinériích v Sines a Matosinhos) v porovnání s trhy dotčených produktů v EHP (v kilotunách)
Dotčené výrobky
Výrobní kapacita v roce 2007
Výrobní kapacita v roce 2012
Zvýšení výrobní kapacity
Trh EHP v roce 2007
Podíl nárůstu kapacity ve srovnání s trhem EHP
CAGR zdánlivé spotřeby
Těžký benzin
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Výrobky na bázi benzinu:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
Benzen
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
Orthoxylen
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
Paraxylen
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
Toluen
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
Rozpouštědla
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
(344)
Ve všech případech představuje zvýšení výrobní kapacity u výrobků uvedených v tabulkách č. 11 až 13 méně než 5 % relevantních výrobkových trhů na úrovni EHP. Má se tudíž za to, že investiční projekt nepřekračuje prahovou hodnotu stanovenou v první části odst. 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře.
7. ZÁVĚR
(345)
Na základě údajů uvedených v 278. až 344. bodě odůvodnění nepřekračuje investiční projekt u dotčených produktů prahové hodnoty stanovené v odst. 68 písm. a) a b) pokynů k regionální podpoře. Není proto nutné po zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy provést podrobné posouzení podpory.
(346)
Navrhovaná regionální investiční podpora pro společnost Petrogal splňuje všechny podmínky stanovené v pokynech k regionální podpoře, aby ji bylo možno považovat za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy. Není proto nezbytné posoudit, zda by bylo možno podporu schválit na základě ostatních výjimek stanovených ve Smlouvě.
(347)
Portugalsko výjimečně souhlasilo s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato v angličtině jako jediném závazném znění,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Státní podpora, kterou Portugalsko hodlá poskytnout společnosti Petrogal, ve výši 160 484 007 EUR v nominální hodnotě (121 091 314 EUR v diskontovaných cenách) a která představuje maximální intenzitu podpory ve výši 12,43 % v diskontovaných cenách, je slučitelná s vnitřním trhem v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy.
2. Poskytnutí státní podpory uvedené v čl. 1 odst. 1 se proto povoluje. V případě odchylek od plánovaných způsobilých výdajů a oznámeného harmonogramu poskytnutí státní podpory nepřekročí Portugalsko maximální částku podpory ve výši 121 091 314 EUR v diskontovaných cenách ani maximální intenzitu podpory ve výši 12,43 % v diskontovaných cenách.
Článek 2
1. Každých pět let od data vydání tohoto rozhodnutí předloží Portugalsko Komisi průběžnou zprávu. Průběžné zprávy obsahují aktuální informace o poskytnutých částkách státní podpory, o plnění smluv o státní podpoře a o případných jiných investičních projektech, které byly zahájeny v rafinériích v Sines nebo Matosinhos.
2. Do šesti měsíců ode dne provedení poslední tranše státní podpory podle oznámeného harmonogramu poskytnutí podpory předloží Portugalsko podrobnou závěrečnou zprávu obsahující informace o vyplacených částkách státní podpory, o plnění smluv o státní podpoře a o případných jiných investičních projektech, které byly zahájeny v rafinériích v Sines nebo Matosinhos.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Portugalské republice.
V Bruselu dne 3. srpna 2011.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2011 m. rugpjūčio 3 d.
dėl valstybės pagalbos SA. 26980 (C 34/09 (ex N 588/08)) kurią Portugalija planuoja suteikti „Petrogal“
(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 5546)
(Tekstas svarbus EEE)
(2012/466/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal šias nuostatas (1) ir atsižvelgdama į jų pastabas,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
(1)
2009 m. lapkričio 19 d. raštu Komisija pranešė Portugalijai apie savo sprendimą pradėti Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl regioninės ad hoc pagalbos įmonės „Petroleos de Portugal, Petrogal S.A.“ (toliau - „Petrogal“) investicijų projektui, susijusiam su jos Sineso ir Matozinjoso naftos perdirbimo įmonių veikla (toliau - investicijų projektas). 2009 m. gruodžio 9 d. raštu Portugalija pateikė skelbti skirtą nekonfidencialią sprendimo pradėti procedūrą versiją.
(2)
2009 m. gruodžio 17 d. raštu Portugalija paprašė vienu mėnesiu pratęsti jos pastabų pateikimo terminą. 2009 m. gruodžio 22 d. Komisija patenkino šį prašymą. Portugalija pateikė savo pastabas 2010 m. sausio 21 d. raštu.
(3)
Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas.
(4)
Komisijai savo pastabas pateikė Associação das Indústrias da Petroquímica, Química e Refinação (3), Confederação da Indústria Portuguesa (4), Associação para a eficiência energética (5), konkurentas Nr. 2 (6) - su „Petrogal“ konkuruojanti įmonė (7), konkurentas Nr. 1 (8), (9), União Geral de trabalhadores (10), Sineso savivaldybė (11), Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (12) ir Associação Industrial Portuguesa (13).
(5)
Šias pastabas Komisija 2010 m. kovo 9 d., kovo 10 d., kovo 17 d. ir kovo 19 d. raštais persiuntė Portugalijai ir suteikė jai galimybę pateikti savo nuomonę apie tas pastabas; Portugalija savo pastabas pateikė 2010 m. balandžio 8 d. raštu.
(6)
2010 m. liepos 15 ir 28 d. raštais (14) Komisija paprašė suteikti daugiau informacijos, kurią Portugalija atitinkamai suteikė 2010 m. rugpjūčio 16 ir 23 d. raštais.
(7)
2010 m. rugpjūčio 4 ir 5 d. raštais Komisija paprašė konkurentų Nr. 1 ir Nr. 2 paaiškinimų, kurie buvo jai pateikti 2010 m. rugsėjo 10 ir 15 d. raštais. 2010 m. rugsėjo 20 d. raštu šie paaiškinimai buvo perduoti Portugalijai, kad ši galėtų pateikti savo pastabas.
(8)
2010 m. rugsėjo 17 d. ir spalio 1 d. raštais Komisija paprašė Portugalijos pateikti daugiau informacijos. Portugalija atsakė 2010 m. spalio 18 ir 29 d. raštais.
(9)
2010 m. spalio 13 d. raštais konkurentų Nr. 1 ir Nr. 2 buvo paprašyta pateikti konkrečią informaciją, susijusią su jų atitinkamais 2010 m. rugsėjo 10 ir 15 d. atsakymais.
(10)
2010 m. spalio 21 ir 28 d. raštais Komisija paprašė Portugalijos suteikti papildomos informacijos. Portugalija atsakė 2010 m. lapkričio 12 d. raštais.
(11)
2010 m. lapkričio 10 d. raštu konkurentas Nr. 1 pateikė savo 2010 m. rugsėjo 15 d. rašto paaiškinimus. 2010 m. lapkričio 12 d. šie paaiškinimai buvo perduoti Portugalijai, kad ji galėtų pateikti savo pastabas; Portugalija atsakė 2010 m. lapkričio 19 d. raštu.
(12)
2010 m. lapkričio 30 d. raštu Komisija paprašė Portugalijos suteikti papildomos informacijos. Portugalija atsakė 2010 m. gruodžio 20 d. raštu.
(13)
2010 m. lapkričio 11 d. raštu Komisija paprašė Portugalijos pateikti investicijų projekto ekonominės naudos analizę. 2010 m. gruodžio 1 d. Portugalija pateikė prašomą informaciją.
(14)
2011 m. sausio 6 d. raštu Portugalija pateikė informaciją apie „Petrogal“ akcininkus.
(15)
2011 m. sausio 12 d. įvyko Portugalijos valdžios institucijų, „Petrogal“ atstovų ir Komisijos susitikimas. 2011 m. sausio 25 d. raštu Portugalija pateikė informaciją apie kai kuriuos šiame susitikime svarstytus klausimus (pavyzdžiui, rinkos vertinimą, pagalbos skatinamąjį poveikį).
(16)
2011 m. sausio 24 d., kovo 16 d. ir 2011 m. balandžio 12 d. raštais Komisija paprašė suteikti papildomos informacijos apie galimą priešingos padėties, jeigu investicijų projektas nebūtų įgyvendintas, scenarijų; Portugalija atitinkamai atsakė 2011 m. vasario 7 d., balandžio 4 d. ir balandžio 29 d. raštais. 2011 m. birželio 7 d. el. laišku Komisija paprašė informacijos, kurios Portugalija nebuvo pateikusi ankstesniuose raštuose. 2011 m. birželio 9 d. el. laišku ir 2011 m. birželio 11 ir 17 d. raštais Portugalija pateikė informaciją kai kuriais iš šių klausimų.
(17)
2011 m. birželio 24 d. raštu Komisija paprašė Portugalijos paaiškinti iki tol nepateiktą informaciją apie dyzelino rinką. Portugalija pateikė šią informaciją 2011 m. birželio 30 d. ir liepos 14 d. raštais. 2011 m. liepos 20 d. raštu Portugalijos valdžios institucijos pritarė, kad Komisija priimtų šį sprendimą anglų kalba.
2. IŠSAMUS VALSTYBĖS PAGALBOS APRAŠYMAS
2.1. Pagalbos gavėjas
(18)
Valstybės pagalbos gavėja „Petróleos de Portugal - Petrogal, S.A.“ (toliau - „Petrogal“) yra „Galp Energia, SGPS, S.A.“ (toliau - „Galp Energia“) visiškai priklausanti patronuojamoji įmonė. Daugiausia „Galp Energia“ akcijų turi „ENI SpA“ (15) (33,34 %), „Amorim Energia BV“ (toliau - „Amorim Energia“) (16) (33,34 %), „Parpública Participações Públicas“ (toliau - „Parpública“)(SGPS) (17) (7 %), „Fidelity International Limited“ (2,01 %), „Caixa Geral de Depósitos SA“ (toliau - CGD) (18) (1 %) ir kiti subjektai (23,31 %). „Galp Energia“ yra „Galp Energia Group“ (toliau - „Galp“) patronuojančioji bendrovė. „Galp Energia“ veikia naftos produktų rinkoje (įskaitant naftos perdirbimo ir prekybos veiklą, kaip antai nemažmeninę ir mažmeninę prekybą), taip pat dujų rinkoje.
(19)
Ši patronuojančioji bendrovė, pavadinta „GALP - Petróleos e Gás de Portugal SGPS, S.A.“, buvo įsteigta 1999 m. balandžio 22 d., daugiausia siekiant prekiauti nafta ir gamtinėmis dujomis, sujungus dvi anksčiau veikusias Portugalijos valstybines įmones, kurių kontrolę perėmė „Galp Energia“: būtent naftos produktų įmonę „Petrogal“ ir gamtinių dujų įmonę „GDP - Gas de Portugal, SGPS, S.A.“ (19).
(20)
„Galp Energia“ taip pat verčiasi mažmenine ir didmenine prekyba perdirbtais naftos produktais Pirėnų pusiasalyje. Ši bendrovė yra Portugalijos rinkos lyderė (20), taip pat vis labiau įsitvirtinanti Ispanijos rinkoje.
(21)
„Petrogal“ priklauso abi Portugalijoje veikiančios naftos perdirbimo įmonės. Jos yra Sineso ir Matozinjoso vietovėse. Šis naftos perdirbimo verslas apima visų rūšių perdirbimo, tiekimo ir logistikos veiklą. „Petrogal“ yra didžiausia prekiautoja naftos produktais Portugalijoje ir viena didžiausių visame Pirėnų pusiasalyje. Ji iš esmės valdo visą žalios naftos importą ir dalį perdirbtų produktų importo į Portugaliją, taip pat valdo 80 % žalios naftos ir perdirbtų produktų saugyklų (21) ir atlieka svarbų vaidmenį Portugalijos naftos produktų logistikos infrastruktūroje.
(22)
„Petrogal“ siūlo platų produktų asortimentą, įskaitant benziną, dyzeliną, reaktyvinius degalus, mazutą, metanolį, suskystintas naftos dujas, bitumą ir kelis aromatinių junginių produktus. Perdirbimo verslo padalinys tiekia naftos produktus „Petrogal“ mažmeninės prekybos, didmeninės prekybos ir prekybos suskystintomis naftos dujomis padaliniams, konkurentams ir užsienio klientams, taip pat eksploatuoja naftos perdirbimo įrenginius ir naudojasi logistikos priemonėmis. Savo produktams laikyti ir pervežti „Petrogal“ naudoja jai priklausančias saugyklas arba naudojasi susijusių logistikos įmonių paslaugomis.
(23)
1 pvz., parodytos „Petrogal“ nuosavybės ir kontrolės teisės:
(24)
2005 m. gruodžio 29 d. buvo pasirašytas „Amorim Energia“, ENI ir „Rede Eléctrica Nacional de Portugal“ (REN) akcininkų susitarimas, prie kurio 2006 m. kovo 28 d. prisijungė CGD (toliau - akcininkų susitarimas). 2006 m. kovo 29 d. šis akcininkų susitarimas įsigaliojo aštuonerių metų laikotarpiui. Kaip nustatyta Portugalijos vertybinių popierių kodekso 20 straipsnio pirmos dalies c punkte, balsavimo teisės, akcininkų susitarimą pasirašiusių šalių įgytos dėl turimų „Galp Energia“ akcijų, taip pat suteikiamos kitoms susitarimo šalims. Taigi „Galp Energia“ laikoma akcininkų susitarimą pasirašiusių akcininkų bendrai kontroliuojama įmone.
(25)
Portugalijos teigimu, pagal akcininkų susitarimą akcininkai ir, konkrečiai, ENI negali kontroliuoti ir savo nuožiūra nustatyti bendrų savo naftos perdirbimo veiklos ir „Petrogal“ perdirbimo veiklos strategijų.
2.2. „Petrogal“ investicijų projektas
(26)
Pagal investicijų projektą pertvarkomos ir plečiamos dvi Sinese ir Matozinjose veikiančios naftos perdirbimo įmonės - vienintelės tokios įmonės Portugalijoje. Investicijų projektu taip pat siekiama glaudžiau susieti abi įmones ir sustiprinti naudingą jų tarpusavio sąveiką. Taip bus galima perdirbti sunkesnę žalią naftą.
(27)
Investicijų projektu daugiausia siekiama padidinti dyzelino gamybą ir sumažinti benzino gamybą. Numatoma, kad pagal investicijų projektą naudojant daugiau sunkiosios žalios naftos sumažės žaliavų kaina ir bus galima laisviau rinktis perdirbamos žalios naftos tiekimo šaltinius.
(28)
Matozinjoso naftos perdirbimo įmonės pertvarkymo investicijų projektą sudaro naujo vakuuminio distiliavimo įrenginio, skirto vakuuminiam gazoliui (VGO) išgauti, ir naujo klampumo mažinimo įrenginio (lengvojo krekingo įrenginio), skirto vakuuminio distiliavimo likučių terminiam krekingui, įrengimas.
(29)
Sineso naftos perdirbimo įmonės pertvarkymo investicijų projekto tikslas yra naujo hidrokrekingo įrenginio, t. y. įrenginio, skirto vakuuminio gazolio hidrokrekingui gaminant dyzeliną ir reaktyvinius degalus, įrengimas. Pagal šį investicijų projektą hidrokrekingo įrenginyje kaip žaliava bus naudojamas vakuuminis gazolis ir sunkusis gazolis, gaminami Matozinjoso ir Sineso naftos perdirbimo įmonėse, taigi valstybei priklausanti naftos perdirbimo įranga bus eksploatuojama visu pajėgumu. Per dieną bus perdirbama apie [ ] barelių ir per metus sunaudojama apie [ ] kilotonų pirminės žaliavos - atmosferinės distiliacijos likučių.
(30)
Hidrokrekingo būdu gaunami produktai (suskystintos naftos dujos, sunkusis metanolis (22) ir dyzelinas yra [ ] hidrinti, todėl aukštesnės kokybės. Įgyvendinant investicijų projektą tikimasi padidinti tik dyzelino ir sunkiojo metanolio gamybą.
(31)
Įgyvendinant investicijų projektą, siekiant dar labiau suartinti abi įmones, dalis Sineso naftos perdirbimo įmonėje pagaminto sunkiojo metanolio bus tiekiama į Matozinjoso įmonę kaip „Petrogal“ aromatinių junginių produktų gamybos žaliava (23). Įgyvendinus Sineso įmonės pertvarkymo projektą, sunkiojo metanolio gamyba neišvengiamai padidės dėl techninių priežasčių.
(32)
Investicijų projekto įgyvendinimo darbai buvo pradėti 2008 m. (pirmas užsakymas pateiktas 2008 m. kovo 14 d., direktorių valdybos 2008 m. kovo 5 d. priimtu sprendimu) ir turėjo būti užbaigti iki 2010 m. gruodžio 31 d. Visą gamybos pajėgumą numatyta pasiekti iki 2011 m.
2.3. Vienas investicijų projektas
(33)
Portugalijos teigimu, nepaisant didelio geografinio atstumo tarp abiejų naftos perdirbimo įmonių (apie 450 km jūrų transportu), investicijų projektą reikėtų laikyti vienu investicijų projektu (VIP), kaip apibrėžta 2007-2013 m. Nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairių (24) (toliau - RPG) 60 punkte. Portugalijos valdžios institucijos patvirtina, kad „Petrogal“ nebuvo gavusi valstybės pagalbos trejus metus iki investicijų projekto, apie kurį pranešta, pradžios.
2.4. Investicijų projekto sąnaudos
(34)
Investiciją į Sineso įmonę sudaro [ ] EUR investicinių išlaidų nominaliąja verte. Sineso įmonei turi būti skirta [ ] EUR (nominaliąja verte) pagalba, atitinkanti 16 % pagalbos intensyvumo normą. Investicijos į Matozinjoso įmonę vertė yra [ ] EUR (nominaliąja verte); šiai įmonei turi būti suteikta [ ] EUR (nominaliąja verte) pagalba, atitinkanti 13 % pagalbos intensyvumo normą.
(35)
Tinkamos finansuoti investicijų projekto išlaidos yra 974 064 894 EUR dabartine verte (1 058 934 146 EUR nominaliąja verte). Jos skirtos tik įrangai (ne žemei ir ne pastatams). Abiem įmonėms skirta 121 091 314 EUR pagalbos suma dabartine verte (160 484 007 EUR nominaliąja verte), atitinkanti 12,43 % pagalbos intensyvumo normą. Tinkamos finansuoti kiekvienų metų išlaidos parodytos 1 lentelėje:
1 lentelė
Tinkamos finansuoti išlaidos (EUR)
2007 m.
2008 m.
2009 m.
2010 m.
Iš viso
Ilgalaikis materialusis turtas
[ ] (25)
[ ]
[ ]
[ ]
1 058 934 146
2.5. Investicijų projekto finansavimas
(36)
„Petrogal“ planuoja finansuoti šį investicijų projektą iš nuosavų išteklių ir prašomų valstybės pagalbos lėšų (160 484 007 EUR nominaliąja verte). Kitų valstybės pagalbos finansavimo šaltinių nenumatoma. Be to, Europos investicijų bankas 2009 m. suteikė investicijų projektui paskolų, kurių bendra suma - 500 mln. EUR. Pats pagalbos gavėjas dengia 36 % tinkamų finansuoti išlaidų.
2.6. Didžiausia regioninė pagalba
(37)
Pagal Portugalijos 2007-2013 m. regioninės pagalbos žemėlapį (26) Alentežo ir Šiaurės Portugalijos regionuose, kuriuose yra Sineso ir Matozinjoso naftos perdirbimo įmonės, pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies a punkte numatytą išimtį gali būti teikiama regioninė pagalba, neviršijanti regioninės investicinės pagalbos didelėms įmonėms ribų - atitinkamai 40 % ir 30 % bendrojo subsidijos ekvivalento (BSE).
2.7. Nauda regioninei plėtrai
(38)
Įgyvendinant investicijų projektą numatyta sukurti apie 150 tiesioginių darbo vietų ir 450 netiesioginių darbo vietų abiejuose regionuose. Be to, remiantis Portugalijos pateikta informacija, statybų laikotarpiu bus sukurta apie 3 000 laikinų darbo vietų.
2.8. Pagalbos pobūdis
(39)
Valstybės pagalbą numatyta teikti kaip ad hoc pagalbą, kuri suplanuota remiantis anksčiau taikytos pagalbos schemos (N 97/1999), pagrįstos 1999 m. spalio 15 d. įstatyminiu potvarkiu Nr. 409/99, nuostatomis.
(40)
Portugalijos Ministrų Tarybai 2008 m. kovo 6 d. priėmus rezoliuciją, 2008 m. kovo 10 d. buvo pasirašytos dvi Portugalijos Vyriausybės, „Petrogal“ ir „Galp Energia“ sutartys dėl valstybės pagalbos teikimo. Tai buvo mokesčių lengvatų taikymo sutartis ir sutartis dėl investicijos (toliau - pagalbos teikimo sutartys).
(41)
Pasirašytose pagalbos teikimo sutartyse buvo numatyta suteikti su investicijų projekto užbaigimu susietą mokesčių kreditą. Teikiama pagalba būtų mokesčių kreditas, išskaičiuojamas iš ateityje mokėtino pelno mokesčio. Portugalijos valdžios institucijos apskaičiuotų šio mokesčių kredito sumą kaip tinkamos finansuoti investicijos sumos procentinę dalį. Mokesčių kreditas būtų taikomas tik su investicijų projektu susijusiems mokėtiniems mokesčiams. Tuo atveju, jeigu nepavyktų išskaičiuoti viso mokesčių kredito, būtų galima išskaičiuoti bet kokį likusį mokesčių kreditą iki sutarties pabaigos (2016 m. gruodžio 31 d.).
2.9. Pagalbos suma
(42)
Portugalija ketina skirti 160 484 007 EUR (nominaliąja verte) regioninės pagalbos sumą, kurią numatyta išmokėti nuo 2011 m. Tolesnėje Portugalijos valdžios institucijų pateiktoje 2 lentelėje išsamiai parodytas pagalbos teikimo tvarkaraštis:
2 lentelė
Metai
Numatytos apmokestinamosios pajamos
Mokesčiai
Naudojimasis mokesčių kreditu (27)
2008
2009
2010
2011
[ ]
[ ]
2012
[ ]
[ ]
[ ]
2013
[ ]
[ ]
[ ]
2014
[ ]
[ ]
[ ]
2015
[ ]
[ ]
[ ]
2016
[ ]
[ ]
160 484 007
(43)
Portugalija patvirtino, kad pagalbos investicijų projektui negalima sumuoti su pagalba iš kitų vietos, regioninių, nacionalinių ar ES išteklių, skirta toms pačioms tinkamoms finansuoti išlaidoms padengti.
(44)
Be to, pagalba teikiama su sąlyga, kad užbaigus investicijų projektą „Petrogal“ ne trumpiau kaip penkerius metus toliau investuotų lėšas remiamuose regionuose.
(45)
Portugalija patvirtino, kad pagalba būtų teikiama tik Komisijai sutikus.
(46)
„Petrogal“2007 m. sausio 22 d. paprašė suteikti valstybės pagalbą investicijų projektui. 2007 m. sausio 23 d. Portugalijos valdžios institucijos raštu patvirtino „Petrogal“, jog buvo atliktas išsamus patikrinimas ir nustatyta, kad investicijų projektas tenkina tinkamumo sąlygas, nustatytas pagal fiskalinę schemą iki projekto įgyvendinimo darbų pradžios.
(47)
Portugalija įsipareigojo neviršyti didžiausios pagalbos sumos ir didžiausio pagalbos intensyvumo, kaip nustatyta šiuo sprendimu, net jei būtų patirta mažiau arba daugiau tinkamų finansuoti išlaidų.
2.10. Bendrosios nuostatos
(48)
Portugalija įsipareigojo pateikti:
-
per du mėnesius nuo pagalbos suteikimo - „Petrogal“ nusiųsto dokumento, kuriuo jai buvo pranešta apie pagalbos teikimo sutarčių įsigaliojimą, kopiją;
-
kas penkeri metai, skaičiuojant nuo tos dienos, kai Komisija patvirtins pagalbą, - tarpinę ataskaitą (įskaitant informaciją apie mokamas pagalbos sumas, pagalbos teikimo sutarties vykdymą ir bet kokius kitus toje pačioje įmonėje ar gamykloje pradėtus investicijų projektus);
-
per šešis mėnesius nuo paskutiniosios pagalbos dalies suteikimo pagal pagalbos teikimo tvarkaraštį, apie kurį pranešta, - išsamią galutinę ataskaitą.
3. PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ
(49)
Savo sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą pagal Sutarties 108 straipsnio 2 dalį (toliau - sprendimas pradėti procedūrą) Komisija išdėstė abejones dėl pagalbos suderinamumo su RPG nuostatomis. Šios Komisijos sprendime pradėti procedūrą išreikštos abejonės buvo susijusios su 50-64 konstatuojamosiose dalyse aptariamais klausimais.
3.1. Suderinamumas su RPG bendrosiomis nuostatomis
(50)
RPG 34 punkte įprastų rūšių pradinė investicija apibrėžta kaip „investicija į materialųjį ir nematerialųjį turtą“, susijusi su:
-
naujos įmonės kūrimu;
-
esamos įmonės plėtimu;
-
įmonės produkcijos diversifikacija, pradedant gaminti naujus, papildomus produktus;
-
esamos įmonės bendro gamybos proceso esminiu pakeitimu.
Atnaujinimo investicijos neatitinka nė vienos iš šių sąlygų ir pradinės investicijos sąvoka jų neaprėpia.
(51)
Todėl Komisija sprendime pradėti procedūrą suabejojo, ar investicijų projektą, kuriuo siekiama modernizuoti ir labiau susieti abi naftos perdirbimo įmones, padidinti dyzelino (ir kartu metanolio) gamybą ir sumažinti benzino gamybą, galima laikyti pradine investicija. Komisijos nuomone, šio investicijų projekto tikslas nebuvo investuoti į naują įmonę ar diversifikuoti esamos įmonės produkciją, pradedant gaminti naujus, papildomus produktus, tačiau jis apėmė tam tikrus su plėtimu ir gamybos proceso esminiu pakeitimu susijusius aspektus.
(52)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija pažymėjo, kad norint pagalbos priemonę vertinti kaip ad hoc pagalbą, Portugalija turi įrodyti, jog investicijų projektas būtų naudingas nuosekliai regioninės plėtros strategijai, kaip apibrėžta RPG 10 punkte.
(53)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija visų pirma išreiškė abejonę, ar numatoma nauda regioninei plėtrai iš tiesų atsvertų pagalbos poveikį atitinkamam sektoriui (pagalbos suma - 160 mln. EUR, tačiau numatyta sukurti tik 150 tiesioginių darbo vietų).
(54)
Todėl Komisija pažymėjo, jog buvo pagrindo abejoti pagalbos būtinumu, nes iš „Petrogal“ 2008 m. finansinių ataskaitų buvo aišku, kad investicijų projektas buvo įtrauktas į įmonės pramoninės veiklos strategiją ir tikriausiai būtų buvęs įgyvendintas ir numanomoje priešingoje situacijoje, jei pagalba nebūtų buvusi suteikta. Komisija pažymėjo, kad pagalba neatrodė būtina investicijai (su kuria susiję darbai buvo pradėti 2008 m.) įgyvendinti ir kad „Petrogal“ galėjo rinktis investuoti kitoje vietoje. Nebūtina pagalba dažniausiai nėra naudinga regioninei plėtrai ir gali netinkamai iškraipyti konkurenciją.
(55)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejonę, ar tenkinami RPG 38 punkte nustatyti reikalavimai dėl oficialiai nustatyto skatinamojo poveikio. Ad hoc pagalbos atveju kompetentinga institucija turėjo pateikti ketinimų raštą dėl pagalbos suteikimo, gavus Komisijos pritarimą, iki projekto darbų pradžios.
(56)
Atsižvelgdama į tai, Komisija sprendime pradėti procedūrą išreiškė abejonę, ar Portugalijos rašytinis patvirtinimas, kad atlikus išsamų patikrinimą buvo nustatyta, jog investicijų projektui galima teikti valstybės pagalbą, iš tiesų atitiko RPG 38 punkto reikalavimus.
3.2. Pagalbos vertinimas pagal pagalbos dideliems investicijų projektams nuostatas
(57)
Portugalija pranešė apie dviejose naftos perdirbimo įmonėse įgyvendinamą investicijų projektą kaip apie vieną investicijų projektą (VIP). RPG 60 punkte nustatyta, kad pradinė investicija laikoma VIP, kai ji yra ekonomiškai nedali, atsižvelgiant į technines, funkcines ir strategines sąsajas ir į tiesioginį artumą.
(58)
Todėl Komisija sprendime pradėti procedūrą suabejojo dėl atstumo tarp abiejų įmonių. Be to, jeigu investicijų projektas būtų laikomas VIP, jam būtų taikoma pakoreguota viršutinė regioninės pagalbos riba, sumažinta atitinkama procentine dalimi, kaip nustatyta RPG 67 punkte.
(59)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejonę dėl pagalbos vertinimo remiantis šių dviejų RPG punktų nuostatomis.
(60)
Konkrečiau kalbant, Komisija negalėjo padaryti išvados dėl atitinkamų produktų, kuriems skirtas investicijų projektas. Tebėra neaišku, ar tie produktai yra tik dyzelinas ir metanolis, kaip tvirtina Portugalija, ar reikėtų atsižvelgti ir į kitus naftos perdirbimo veiklos produktus. Reikia atsižvelgti į galimą naftos perdirbimo produktų pakeičiamumą pasiūlos požiūriu ir į faktą, kad metanolis gali būti laikomas tarpiniu produktu, kaip apibrėžta RPG 69 punkte.
(61)
Komisija išreiškė abejonę dėl atitinkamos produktų rinkos ir ar ją reikia laikyti tiek dyzelino, tiek metanolio pardavimo iš perdirbimo įmonės rinka, kaip teigia Portugalija.
(62)
Komisija išreiškė abejonę, ar atitinkamas aptariamų produktų geografines rinkas reikėtų nustatyti nacionaliniu, regioniniu (Pirėnų pusiasalio) ar Europos ekonominės erdvės (EEE) lygmeniu.
(63)
Be to, Komisija suabejojo, ar „Petrogal“ ir „Galp Energia“ bei ENI grupės, kurioms priklauso „Petrogal“, užima mažesnę kaip 25 % atitinkamos rinkos dalį, kaip nustatyta RPG 68 punkto a papunktyje.
(64)
Galiausiai Komisija, remdamasi RPG 68 punkto b papunkčiu, suabejojo, ar investicijų projekto sukurti visų atitinkamų produktų gamybos pajėgumai sudaro daugiau kaip 5 % kiekvienos atitinkamos rinkos dydžio, skaičiavimui pasitelkiant atitinkamo produkto tikrojo vartojimo duomenis, o jei taip, tai ar vidutinis produkto tikrojo vartojimo metinis prieaugis per pastaruosius penkerius metus buvo didesnis nei vidutinis Europos ekonominės erdvės BVP metinis prieaugis.
4. SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS
4.1. Associação das Indústrias da Petroquímica, Química e Refinação (AIPQR) pastabos
(65)
AIPQR mano, kad investicijų projektas yra būtinas Portugalijos ekonomikai ir visos Europos naftos chemijos pramonės ir naftos perdirbimo sektoriaus konkurencingumui stiprinti. Jeigu investicijų projekto nebūtų įmanoma užbaigti arba jeigu tam nebūtų skirta reikiamos paramos, tai galėtų turėti didelių pasekmių naftos chemijos pramonės gamybos grandinės savarankiškumui ir rėmimui.
(66)
Naujasis grynintos tereftalio rūgšties (PTA) gamybos įrenginys, kurį Sinese planuoja statyti „Artensa“ („Artenius - Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos, S.A.“ - „La Seda de Barcelona S.A“ patronuojamoji įmonė Ispanijoje), labai padidins „La Seda“ metanolio poreikius. Todėl metanolio gamyba didesniais kiekiais „Petrogal“ hidrokrekingo įrenginyje yra būtina sąlyga „La Seda“ investicijai, kuri įvertinta apie 400 mln. EUR, įgyvendinti.
(67)
Pasak AIPQR, įgyvendintas investicijų projektas sumažins dyzelino trūkumą visoje Europoje.
(68)
AIPQR manymu, „Petrogal“ įnašas yra būtinas siekiant sėkmingai įkurti Naftos perdirbimo, naftos chemijos produktų gamybos ir pramonės konkurencingumo ir technologijų centrą ir remti jo plėtotę pagal Portugalijos strategiją remti nacionalinei ir regioninei ekonomikai svarbiausias pramonės šakas.
(69)
Pasak AIPQR, hidrokrekingo būdu gaminamas dyzelinas yra aukštesnės kokybės, efektyviau deginamas, o išmetamosiose dujose lieka mažiau teršalų. Dėl aukštos dyzelino produktų kokybės ir efektyvesnio energijos vartojimo, kuris turėtų būti pasiektas investicijų projektu, „Petrogal“ galės įgyvendinti savo 2008-2011 m. efektyvaus energijos vartojimo planą.
(70)
Be to, AIPQR nuomone, šiuo investicijų projektu bus sustiprintas Sineso ir Matozinjoso regionų ir apskritai visos šalies socialinis ir ekonominis stabilumas.
4.2. Associação para a eficiência energética (COGEN) pastabos
(71)
Investicijų projektas yra svarbus, nes juo būtų užtikrinta geresnė dyzelino pasiūla ir didesnis su tuo susijęs savarankiškumas.
(72)
Pasak COGEN, įgyvendinant investicijų projektą bus daug galimybių diegti naujas technologijas ir bus sukurta apie 150 tiesioginių darbo vietų ir apie 500 netiesioginių vidutinės kvalifikacijos darbo vietų; visos šios darbo vietos bus nuolatinės.
(73)
Vertindama poveikį energetikai, COGEN mano, kad įgyvendinus abiejų naftos perdirbimo įmonių pertvarkymo projektus bus galima sutaupyti 14 % energijos. Be to, COGEN pabrėžia, kad įgyvendinus šį investicijų projektą taip pat bus galima padaryti kitokią, su šiuo investicijų projektu nesusijusią, investiciją - įrengti du 82 MW bendros šilumos ir elektros energijos gamybos įrenginius, po vieną kiekvienoje naftos perdirbimo įmonėje. Taip su šia technologija susijusios gamybos pajėgumas Portugalijoje padidės apie 12 %.
4.3. Confederação da Indústria Portuguesa (CIP) pastabos
(74)
CIP mano, kad šiuo investicijų projektu sprendžiama Portugalijoje susiklosčiusi padėtis, kuriai būdinga:
i)
dyzelinių degalų vartojimo ir dabartinio perdirbimo pajėgumo Portugalijoje neatitikimas, dėl kurio nuolat reikia importuoti daug dyzelino ir užsienyje parduoti benzino perteklių;
ii)
būsimas mazuto perteklius dėl to, kad mazutas nebenaudojamas gaminant elektros energiją ir pramonės atstovai apskritai skatinami nenaudoti mazuto pagal Portugalijos nacionalinę klimato kaitos programą;
iii)
tarptautinės rinkos tendencijos, susijusios su didėjančia sunkesnių ir rūgštesnių žalios naftos frakcijų pirkimo apimtimi, dėl kurios pagerėtų žalios naftos pasiūla;
iv)
investicijų projektu būtų padidintas tiekimo saugumas.
(75)
CIP mano, kad investicijų projektu abiejose naftos perdirbimo įmonėse bus labai padidintas energijos vartojimo efektyvumas, taigi Portugalija galės įvykdyti savo ES duotus įsipareigojimus 10 % padidinti energijos vartojimo efektyvumą Europoje.
(76)
CIP mano, kad apie 150 aukštos kvalifikacijos darbo vietų ir 450 netiesioginių nuolatinių darbo vietų, kurias numatoma sukurti, bus labai reikšmingos Portugalijos ekonominei plėtrai. Tai sustiprins vietos ekonomiką atitinkamuose regionuose, kurių BVP vienam gyventojui yra mažesnis už šalies vidurkį, be to, statybų laikotarpiu bus sukurta apie 5 000 laikinų darbo vietų.
4.4. União Geral de Trabalhadores (UGT) pastabos
(77)
UGT mano, kad investicijų projektu bus skatinama regioninė plėtra ir jis turės teigiamą poveikį atitinkamų regionų ekonominei plėtrai ir socialinei bei teritorinei sanglaudai. Tuose regionuose yra didelis nedarbas, verslo struktūroje per maža įvairovės, o BVP vienam gyventojui yra mažesnis už šalies vidurkį. Investicijų projektas turės svarbų poveikį abiejų regionų ir visos Portugalijos pramonės struktūrai, nes bus plėtojama tiek tiekėjų, tiek vartotojų grandies veikla, ypač mechanikos ir statybos inžinerijos, elektros energetikos ar net prekybos ir maitinimo paslaugų srityse.
(78)
UGT mano, kad įgyvendinant investicijų projektą bus sukurta daugiau ir geresnių darbo vietų; tai ypač svarbu tuo metu, kai dėl ekonomikos ir socialinės krizės sparčiai didėja nedarbas. Pagal investicijų projektą numatyta sukurti 150 tiesioginių darbo vietų (daugelis jų bus aukštos kvalifikacijos) abiejose naftos perdirbimo įmonėse. Taip pat tikimasi sukurti 450 netiesioginių darbo vietų, o statybų laikotarpiu bus sukurta 5 000 laikinų darbo vietų. Investicijų projektu bus padedama išsaugoti kai kurias iš 2 050 esamų darbo vietų, kurios gali būti prarastos, jeigu investicijų projektas nebus įgyvendinamas.
(79)
Be to, UGT mano, kad investicijų projektas padės tenkinti griežtus aplinkosaugos ir saugos standartus, nes naftos perdirbimo įmonėse bus įdiegta labiau aplinką tausojančių technologijų.
(80)
Pasak UGT, investicijų projektas yra labai svarbus didinant nepakankamą Portugalijos dyzelino perdirbimo ir gamybos pajėgumą. Dabartinis perdirbimo pajėgumas aiškiai yra per mažas ir netenkina paklausos šalies rinkoje, todėl Portugalija yra labiau priklausoma nuo dyzelino importo iš kitų šalių (taigi patiria didesnę strateginę riziką). Mažėjant dyzelino importui, taip pat sumažėtų dabartinis užsienio prekybos balanso deficitas, didele dalimi susidaręs dėl energijos sąskaitų.
(81)
Galiausiai UGT pažymi, kad investicijų projektas yra svarbus ne tik Portugalijai, bet ir ES, nes jį įgyvendinant būtų padedama kurti aplinkai mažiau kenksmingą ir tvaresnę ekonomiką.
4.5. Matozinjoso savivaldybės (CMM) pastabos
(82)
CMM mano, kad darbo vietų kūrimas yra labai reikšmingas atitinkamai vietovei. Matozinjoso naftos perdirbimo įmonėje kuriant aukštos kvalifikacijos darbo vietas darbuotojams, kuriems bus mokami už regiono vidurkį didesni atlyginimai, bus padedama didinti vietovės ir viso regiono perkamąją galią. Naftos perdirbimo įmonės veikla ir šimtų mažųjų ir vidutinių komercinių ir pramonės įmonių susijusi veikla toliau darys reikšmingą poveikį bendrajai regione kuriamai pridėtinei vertei, ypač turint omenyje tai, kad nedarbo lygis regione yra apie 13 % (aukštesnis už šalies vidurkį). CMM mano, kad investicijų projektas yra itin svarbus tiek regiono ekonomikai, tiek socialinei padėčiai jame.
4.6. Sineso savivaldybės (CMS) pastabos
(83)
CMS yra įsitikinusi, kad Sineso naftos perdirbimo įmonės naujieji gamybos įrenginiai yra labai svarbūs vietovės ir viso regiono ekonominei plėtrai. Kuriant darbo vietas kvalifikuotiems darbuotojams ir steigiant daugiau ir geresnių mažųjų ir vidutinių įmonių, bus daromas teigiamas poveikis regiono socialinei plėtrai.
4.7. Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (CGTP) pastabos
(84)
CGTP mano, kad investicijų projektas yra labai naudingas aplinkai ir svarbus regioninei plėtrai Portugalijoje, nes:
i)
jį įgyvendinant bus galima išplėtoti įvairesnių aukštesnės kokybės produktų pasiūlą šalies organinės chemijos pramonei, taip pat eksportui. Todėl investicijų projektu bus padedama naudingai plėtoti gamybos pramonės specializaciją;
ii)
bus sukurta šimtai nuolatinių darbo vietų, taip pat keli tūkstančiai laikinų darbo vietų statybų laikotarpiu daugiausia tuose regionuose, kurių nedarbo lygis yra vienas aukščiausių Portugalijoje;
iii)
bus plėtojama vietos ekonomika būsto, prekybos ir viešbučių, taip pat kituose ekonominės veiklos sektoriuose.
4.8. Associação Industrial Portuguesa (AIP) pastabos
(85)
AIP pažymi, kad investicijų projektas reikšmingai padidins Šiaurės Portugalijos ir Alentežo regionų gerovę.
(86)
Šiaurės Portugalijos regione, kuriame nedarbo lygis siekia 11,6 %, palyginti su šalies vidurkiu 9,8 % (2009 m. trečiojo ketvirčio duomenimis), nedarbas šiuo metu yra didžiausias iš visų Portugalijos regionų; ilgalaikis nedarbas yra itin didelis (pusė bedarbių gyventojų ieško darbo metus arba ilgiau). Jeigu dabartinės socialinės krizės sąlygomis būtų sukurta 500 tiesioginių darbo vietų ir 200 nuolatinių netiesioginių darbo vietų, taip pat apie 2 000 laikinų darbo vietų statybų laikotarpiu, tai būtų labai naudinga regionui.
(87)
Nedarbo lygis Alentežo regione šiuo metu yra vienas aukščiausių Portugalijoje - 10,2 %, palyginti su šalies vidurkiu 9,8 % (2009 m. trečiojo ketvirčio duomenimis); ilgalaikis nedarbas yra itin didelis (pusė bedarbių gyventojų ieško darbo metus arba ilgiau). Todėl 100 tiesioginių darbo vietų ir 250 nuolatinių netiesioginių darbo vietų, taip pat apie 3 000 darbo vietų statybų laikotarpiu sukūrimas bus labai naudingas regionui.
4.9. Konkurento Nr. 1 pastabos
4.9.1. Pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą
(88)
Konkurento Nr. 1 teigimu, investicijų projektą galima laikyti paprastu „esamos įmonės plėtimu“, kaip apibrėžta RPG 34 punkte. Investicijų projekto negalima laikyti VIP, nes investicijos ilgalaikis turtas būtų „ekonomiškai dalus“, kaip apibrėžta RPG 60 punkte. Sineso ir Matozinjoso naftos perdirbimo įmones iš tiesų skiria didelis geografinis atstumas. Investicijų projekte aiškiai numatyta atskirai investuoti į kiekvieną įmonę. Šiose naftos perdirbimo įmonėse galima rinktis eksploatuoti vakuuminius ir lengvojo krekingo įrenginius vietoj hidrokrekingo įrenginio, arba atvirkščiai. Todėl investicijos į šias įmones nebūtinai yra tiesiogiai susijusios. Bet kokiu atveju, šios įmonės galėtų veikti atskirai, jų susieti nebūtina. Be to, Matozinjoso naftos perdirbimo įmonė galėtų parduoti savo vakuuminio gazolio produkciją tarptautinėse rinkose, o į Sineso įmonės hidrokrekingo įrenginį būtų galima tiekti importuotą vakuuminį gazolį.
(89)
Vienintelė Portugalijos nurodyta investicijų projekto nauda regioninei plėtrai būtų tiesioginių ir netiesioginių darbo vietų sukūrimas. Todėl neįmanoma įrodyti, kad investicijų projektas būtų naudingas nuosekliai regioninės plėtros strategijai ir kad juo būtų padedama siekti ekonominės sanglaudos tikslo (28). Sunku sutikti su tuo, kad sukurtas tiesiogines darbo vietas, kurių kiekvienai tenka daugiau kaip vienas milijonas eurų išlaidų, galima laikyti itin didele nauda regioninei plėtrai. Šiuo požiūriu investicijų projekto pagalbos sumos ir tiesioginių darbo vietų santykis palygintas su padėtimi pagal ankstesnius Komisijos sprendimus (atitinkamas santykis pagal ankstesnius Komisijos sprendimus parodytas lentelėje). Be to, konkurentas Nr. 1 mano, kad investicijų projektas nėra susijęs su jokiu tariamu rinkos nepakankamumu.
(90)
Kalbant apie reikalavimą dėl oficialiai nustatyto skatinamojo poveikio, reikia pažymėti, kad „Petrogal“ iki projekto darbų pradžios negavo jokio ketinimų rašto iš Portugalijos valdžios institucijų. Todėl konkurentas Nr. 1 daro išvadą, kad pagalba neatitinka RPG 38 punkto.
(91)
Remdamasis ekonominiu vertinimu, konkurentas Nr. 1 mano, kad pagalba neatitinka būtinumo kriterijų ir nedaro jokio skatinamojo poveikio. Investicijų projektas yra investicija į gamybą, kurios ekonominės paskatos yra pasiūlos ir paklausos neatitikimas ir galimybė apsirūpinti sunkesne ir pigesne žalia nafta. Tai yra investicija, daroma dėl dyzelino paklausos rinkoje natūralios raidos. Visi kiti ekonominės veiklos vykdytojai visoje Europoje daro panašias investicijas be valstybės pagalbos. Taigi, remiantis faktais, investicijų projektas būtų buvęs įgyvendintas ir be valstybės pagalbos, o tai prieštarauja 2009 m. birželio 24 d. Komisijos komunikato (toliau - Nuodugnaus vertinimo komunikatas) (29) 22 punktui.
(92)
Konkurentas Nr. 1 mano, kad atitinkami produktai yra:
-
dyzelinas (galutinis produktas),
-
metanolis (tarpinis produktas, kaip apibrėžta RPG 69 punkte), todėl iš metanolio gaminamus naftos chemijos produktus taip pat būtina laikyti (manomai) atitinkamais produktais,
-
hidrokrekingo likučiai (kai hidrokrekingo įrenginys eksploatuojamas be perdirbimo įrenginio).
- Dyzelinas
(93)
Konkurento Nr. 1 teigimu, „Petrogal“ yra vienintelis rinkos dalyvis Portugalijoje, turintis žaliai naftai perdirbti reikiamų pajėgumų. „Petrogal“ tiekia žaliavas savo konkurentams šioje rinkoje. „Petrogal“ valdo didžiausius benzino ir dyzelino importo įrenginius ir saugyklas. „Petrogal“ priklauso didžiausias Portugalijoje degalinių tinklas. „Petrogal“ užima dominuojančią padėtį arba mažų mažiausiai daro didelę įtaką daugelyje Portugalijos naftos produktų rinkų. Konkurentas Nr. 1 mano, kad vertinant atitinkamą rinką reikėtų ne tik atsižvelgti į produktų pardavimą iš perdirbimo įmonės, bet ir įvertinti konkurencinę padėtį dyzelino mažmeninės ir nemažmeninės prekybos rinkoje.
- Metanolis
(94)
Savo pastabose dėl metanolio konkurentas Nr. 1 taip pat pareiškė nuomonę, kad vertinant atitinkamų produktų rinką nereikėtų apsiriboti jų pardavimu iš perdirbimo įmonės, reikėtų atsižvelgti ir į jų vartotojų grandies veiklą.
(95)
Kalbant apie atitinkamą geografinę rinką, bendras dyzelino importo ir eksporto mastas, palyginti su bendru dyzelino pardavimu Portugalijoje, yra per mažas, kad regioninę rinką būtų galima pagrįstai laikyti atitinkama rinka. Konkurentas Nr. 1 mano, kad atitinkama geografinė rinka yra Portugalijos rinka.
(96)
Konkurento Nr. 1 manymu, reikėtų atsižvelgti į ENI veiklą susijusiose produktų rinkose, nes tais atvejais, kai bendrovė gali daryti lemiamą įtaką kitos bendrovės prekybos politikai, būtina vertinti bendrą abiem bendrovėms tenkančią atitinkamos rinkos dalį.
(97)
Konkurentas Nr. 1 daro išvadą, kad dyzelino rinkoje reikšmingai viršijama RPG 68 punkte nustatyta 25 % rinkos riba. Todėl investicijų projektui teikiamos pagalbos tikslas yra subsidijomis remti dominuojantį rinkos dalyvį, taip padedant jam išlaikyti ir stiprinti savo įtaką rinkoje. Tai labai paveiks konkurenciją, taip pat pagalba reikšmingai iškraipys atitinkamas rinkas.
(98)
Konkurentas Nr. 1 daro išvadą, kad valstybės pagalba yra veiklos pagalba, kuria stiprinama dominuojančio rinkos dalyvio padėtis atitinkamose rinkose. Pagalba nedaro jokio skatinamojo poveikio. Bet kokiu atveju, pagalbos neigiamas poveikis yra didesnis už bet kokį galimą teigiamą jos poveikį.
4.9.2. 2010 m. rugsėjo 15 d. ir lapkričio 10 d. (atsakant į Komisijos 2010 m. rugpjūčio 5 d. ir spalio 13 d. užduotus klausimus) pateiktos pastabos
(99)
Panašūs investicijų projektai buvo įgyvendinti keturiose naftos perdirbimo įmonėse (La Rabidoje, Kasteljone, Kartachenoje ir Bilbao) siekiant to paties tikslo padidinti turto pelningumą įrengiant naujus perdirbimo įrenginius, kuriuos eksploatuojant padidinama tarpinių distiliatų produkcija, sumažinama mazuto gamyba ir perdirbama sunkesnė žalia nafta. Konkurentas Nr. 1 taip pat nurodė panašius investicijų projektus, įgyvendintus Italijoje (ENI priklausančiose Sanazaro and Taranto naftos perdirbimo įmonėse), Vokietijoje („Bayernoil“), Lietuvoje („Mažeikių nafta“) ir Baltarusijoje („Slavneft“).
(100)
Dėl galimos tokių investicijų šiame sektoriuje lyginamosios grąžos normos konkurentas Nr. 1 pažymėjo, kad jis nežino jokių lyginamųjų kriterijų: investicijų projekto pelningumas paprastai priklauso nuo konkrečios bendrovės kapitalo sąnaudų ir kitų dalykų. Konkurentas Nr. 1 mano, kad laikotarpiu, kuriuo buvo nuspręsta įgyvendinti investicijų projektą, apytikrė naftos perdirbimo sektoriaus investicijų grąžos norma turėtų būti mažų mažiausiai 10 %.
(101)
Konkurentas Nr. 1 bendrais žodžiais apibūdino esamas importo kliūtis atitinkamoje geografinėje rinkoje. Pasak jo, didžiausia problema Portugalijoje yra „Petrogal“ dominuojanti padėtis rinkoje - ši bendrovė kontroliuoja 100 % Portugalijos naftos perdirbimo pajėgumo, taigi ir svarbiausius importo bei eksporto terminalus. Jis taip pat tvirtina, kad „Petrogal“ dominuojančią padėtį rinkoje užima ir dėl savo didelių produktų saugyklų pajėgumų, kurie, pasak kelių nepriklausomų šaltinių (30), sudaro 90 % rinkos. Todėl „Petrogal“ užima apie 45 % Portugalijos mažmeninės prekybos ir 80 % nemažmeninės prekybos rinkos dalį.
(102)
Komisijai paklausus, ar „Petrogal“ kada nors yra atsisakiusi leisti naudotis savo saugyklomis, konkurentas Nr. 1 tokių atvejų nenurodė.
(103)
Konkurentas Nr. 1 mano, kad Portugalijos saugyklų pajėgumas yra ribotas ir kad naudojimosi tokiais pačiais saugyklų įrenginiais arba paslaugomis išlaidos Portugalijoje yra didesnės (apie 25 %) negu kitose šalyse, kaip antai Ispanijoje ir Italijoje.
(104)
Konkurentas Nr. 1 mano, kad importuojamo dyzelino ir iš „Petrogal“ perkamo dyzelino kainos iš esmės nesiskiria, nes kainos yra indeksuojamos pagal tarptautines kainas, pridedant logistikos išlaidas.
4.10. Konkurento Nr. 2 pastabos
4.10.1. Pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą
(105)
Konkurentas Nr. 2 mano, kad įgyvendinus investicijų projektą „Petrogal“ dyzelino gamybos pajėgumas padidės apie 2,5 mln. tonų, taigi Portugalija, anksčiau importuodavusi dyzeliną nedideliais kiekiais, virs svarbia dyzelino eksportuotoja.
(106)
Konkurentas Nr. 2 abejoja dėl pagalbos būtinumo, nes „Petrogal“ priklauso didelei bendrovei, kuri priklauso ir yra kontroliuojama ENI. „Petrogal“ yra pelningai veikianti bendrovė, investavusi nemažai lėšų tiek į gamybą (naftos perdirbimą Brazilijoje ir Angoloje), tiek į vartojimą, plėsdama savo produkcijos skirstymo tinklą Ispanijoje. Ji užima privilegijuotą padėtį Portugalijoje, nes jai priklauso dvi vienintelės šalyje veikiančios naftos perdirbimo įmonės.
(107)
„Petrogal“ yra vertikaliai integruota ir didžiausia naftos produktais prekiaujanti bendrovė Portugalijoje ir trečia didžiausia konkurentė Pirėnų pusiasalio rinkoje.
(108)
Konkurentas Nr. 2 mano, kad valstybės pagalba neatitinka RPG 38 punkte nustatytų reikalavimų dėl oficialiai nustatyto pagalbos skatinamojo poveikio. Pats investicijų projektas yra pelninga operacija, atitinkanti vidutinės trukmės ir ilgalaikius strateginius „Petrogal“ tikslus, todėl ji būtų įvykdyta bet kokiu atveju.
(109)
Konkurentas Nr. 2 teigia, kad investicijų projektas padės tenkinti didėjančią dyzelino vidaus paklausą, „Petrogal“ galės daugiau eksportuoti į kitas rinkas (pavyzdžiui, Prancūzijos ir Ispanijos) negu importuoti, taip pat padidės „Petrogal“ naftos perdirbimo marža.
(110)
Konkurentas Nr. 2 mano, kad pagalbos būtinumą reikia vertinti remiantis Nuodugnaus vertinimo komunikato 2.3 skirsnio nuostatomis.
(111)
Konkurentas Nr. 2 remiasi 31 išnašoje nurodyta „PFC Energy“ ataskaita, kurioje minima, kad „Petrogal“ investicijų projektas jau buvo įgyvendinamas 2006 m. Investicijų projektas galėjo būti įgyvendintas tik Matozinjoso ir Sineso regionuose (ne todėl, kad jie yra remiamos teritorijos, o todėl, kad juose yra naftos perdirbimo įmonės).
(112)
Galiausiai konkurentas Nr. 2 pareiškė nuomonę, kad į veikiančių naftos perdirbimo įmonių pertvarkymą iš esmės nebūtų buvę įmanoma investuoti jokioje kitoje vietoje.
(113)
Konkurentas Nr. 2 pateikė pastabų tik dėl dyzelino.
- Pardavimo iš perdirbimo įmonės lygis
(114)
Konkurentas Nr. 2 aiškina, kad nors teisinių kliūčių importui nėra, importas labai priklauso nuo įvairių veiksnių arba net gali būti jų ribojamas; tai gali būti fiziniai veiksniai (saugyklų importuojamiems produktams trūkumas, saugyklų buvimo vietos ir savininkai, antrinio logistikos tinklo trūkumai) ir su rinkos struktūra susiję veiksniai (gebėjimas nustatyti iš perdirbimo įmonės parduodamų produktų kainas).
- Nemažmeninės prekybos lygis
(115)
Kiti Portugalijos rinkos dalyviai importuoja 90 % viso importuojamo dyzelino ir tai darydami patiria didelių sunkumų, kaip nurodyta Portugalijos konkurencijos institucijos ataskaitoje „Relatório final sobre os sectores dos combustíveis líquidos e do gás engarrafado em Portugal“ (31) (toliau - Institucijos ataskaita). Konkurentas Nr. 2 mano, kad dėl visų šių veiksnių Portugalijos rinka yra uždaresnė nei kitos panašios kitų šalių rinkos.
(116)
Konkurentas Nr. 2 mano, kad vertinant atitinkamą rinką reikėtų ne tik atsižvelgti į produktų pardavimą iš perdirbimo įmonės, bet ir įvertinti skirstymo bei prekybos (mažmeninės ir nemažmeninės) kanalus. Įgyvendinus investicijų projektą gamyba padidės 2,5 mln. tonų per metus, taigi Portugalijoje susidarys 1,6 mln. tonų metinis dyzelino produkcijos perteklius, įskaitant 0,5 mln. tonų Sineso įmonėje per metus pagaminamo biodyzelino.
- Nemažmeninė ir mažmeninė prekyba
(117)
Institucijos ataskaitoje teigiama, kad šis prekybos lygis laikomas antruoju dyzelino skirstymo sistemos lygiu. Dyzelino kaina priklausys nuo jo pirkimo įmonėje arba importo kainos, prie šios pridedant transporto ir laikymo saugyklose išlaidas, ir nuo pardavimo pelningumo.
(118)
Konkurento Nr. 2 manymu, „Petrogal“ yra konkurentė ir skirstymo lygmeniu, kuriame ji turi aiškų konkurencinį pranašumą: suteikus bet kokią pagalbą, kuria būtų sumažintos „Petrogal“ dyzelino gamybos sąnaudos, sustiprėtų jos dabartinė dominuojanti padėtis Portugalijos rinkoje (51 % nemažmeninėje rinkoje ir 37 % mažmeninėje rinkoje).
(119)
Konkurentas Nr. 2 mano, kad atitinkama geografinė rinka turėtų aprėpti daugių daugiausia Pirėnų pusiasalį. EEE rinką galima laikyti atitinkama geografine rinka tik tuo atveju, jeigu importuojant dyzeliną būtų veiksmingai konkuruojama su dyzelino gamyba perdirbant naftą Portugalijoje (darant prielaidą, kad nebūtų jokių teisinių ar ekonominių importo kliūčių).
(120)
Pagalba investicijai paveiks „Petrogal“ konkurentus Pirėnų rinkoje, nes panašios investicijos (kuriomis siekta labai panašių strateginių tikslų) Ispanijos naftos perdirbimo įmonėse buvo įgyvendintos be valstybės pagalbos.
(121)
Laikant nemažmeninę ir mažmeninę prekybą atitinkamos produktų rinkos dalimi, „Petrogal“ užimama šalies ir vietos rinkų dalis smarkiai viršija RPG 68 punkte nustatytą 25 % ribą ir pagalba neturėtų būti teikiama.
(122)
Konkurentas Nr. 2 mano, kad pasiūlos požiūriu koncentracija nemažmeninėse benzino ir dyzelino rinkose yra labai didelė (keturiems pagrindiniams rinkos dalyviams tenka didesnė nei 95 % rinkos dalis), kaip savo ataskaitoje nurodė Portugalijos konkurencijos institucija.
(123)
Įvertinta „Petrogal“ užimama nemažmeninės Portugalijos dyzelino rinkos dalis pagal prekybos apimtį yra apie 35-45 %. Konkurentas Nr. 2 mano, kad įgyvendinus investicijų projektą gamybos pajėgumas padidės 2,5 megatonų ir, turint omenyje šį projektą kartu su kitais „Petrogal“ įgyvendintais projektais, „Petrogal“ galės ne tik patenkinti vidaus paklausą Portugalijos dyzelino rinkoje, bet ir eksportuoti beveik 2 megatonų dyzelino į kaimynines šalis (Ispaniją ir Prancūziją).
4.10.2. 2010 m. rugsėjo 10 d. raštu pateiktos pastabos atsakant į Komisijos 2010 m. rugpjūčio 4 d. prašymą suteikti daugiau informacijos
(124)
Konkurentas Nr. 2 pažymi, kad atitinkamame sektoriuje nėra nustatytos lyginamosios grąžos normos, nes bendrovės yra nustačiusios savo tikslines normas, o šios gali priklausyti nuo konkretaus investicijų projekto ypatumų. Konkurentas Nr. 2 nurodė penkias naftos perdirbimo įmones, kuriose panašūs investicijų projektai, kurių bendra suma viršijo 6 mlrd. EUR, buvo įgyvendinti be valstybės pagalbos.
(125)
Konkurentas Nr. 2 pažymi, kad saugyklų pajėgumas yra ribotas, taip pat trūksta reikiamų uostų įrenginių. Todėl importuojami produktai į Portugaliją vežami mažesniais kiekiais ir juos skirstant patiriama daugiau išlaidų, o nuo to priklauso jų galutinio mažmeninio ir nemažmeninio pardavimo pelningumas.
(126)
Dėl saugyklų konkurentas Nr. 2 pažymi, kad saugyklų įrenginius paprastai eksploatuoja jų savininkas (kaip antai „Petrogal“) savo reikmėms. Trečiosioms šalims priklausančiose saugyklose trūksta vietos, nes jų savininkai jau yra pasirašę ilgalaikes sutartis su kitais subjektais.
(127)
Konkurentas Nr. 2 mano, kad „Petrogal“ gali nustatyti apie 3-5 USD už toną palankesnę dyzelino pardavimo kainą negu jos konkurentai, nes užima dominuojančią padėtį saugyklų rinkoje.
5. PORTUGALIJOS PASTABOS
5.1. Pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą
(128)
Portugalija patikslina, kad Portugalijos valdžios institucijų ir Komisijos tarnybų susitikimas įvyko 2009 m. kovo 11 d. Portugalija pažymi, kad šis investicijų projektas nėra pakeitimo ar atnaujinimo projektas; jis yra pertvarkymo projektas, todėl pagal jį, siekiant geriau tenkinti didėjantį dyzelino poreikį, bus iš esmės pakeistas naftos perdirbimo procesas. Portugalija taip pat pažymi, kad EIB suteiks finansavimą ir kad pagalba mokesčių kreditu bus teikiama nuo 2011 m. Portugalija taip pat mano, kad vertinant investicijų projektą kaip ad hoc pagalbą neturėtų būti sugriežtintos vertinimo taisyklės. Iš tiesų investicijų projekto sutarties ir Portugalijos pagalbos teikimo sutarties su pagalbos gavėju sudarymas priklauso nuo to, ar tam pritars Komisija. Kadangi investicijų projektas ir pagalbos teikimo sutartys jau buvo pateikti Komisijai pranešimo etape, Portugalija siūlo pateikti administracinį raštą, kurio priede būtų pateikti sprendimo pradėti procedūrą 8 puslapyje nurodyti investicijų projektas ir pagalbos teikimo sutartys ir kuriuo būtų pranešta apie šių sutarčių įsigaliojimą.
5.1.1. Pastabos dėl investicijų projekto
(129)
Portugalija mano, kad investicijų projektas yra pradinė investicija, priklausanti esamos įmonės plėtimo arba gamybos proceso esminio pakeitimo kategorijai.
(130)
Portugalijos teigimu, įrengus naująjį vakuuminio distiliavimo įrenginį ir naująjį hidrokrekingo įrenginį, bus galima gaminti daugiau dyzelino, taigi derinti dyzelino gamybą prie rinkos poreikių. Toks prisitaikymas nebūtų įmanomas dabartinės struktūros naftos perdirbimo sistemoje, kurioje tėra labai nedaug galimybių pereiti nuo benzino prie dyzelino gamybos.
(131)
Naujasis vakuuminio distiliavimo įrenginys ir lengvojo krekingo įrenginys Matozinjoso įmonėje, naujasis hidrokrekingo įrenginys Sineso įmonėje ir anksčiau turėti perdirbimo įrenginiai bus eksploatuojami kartu. Todėl Portugalija laiko investicijų projektą gamybos sistemos plėtra kartu su gamybos proceso esminiu pakeitimu.
(132)
Portugalijos valdžios institucijos aiškina, kad įdiegus naująjį procesą bus sustiprintos abiejų naftos perdirbimo įmonių veiklos ir funkcijų papildomos sąsajos: vakuuminis gazolis [ ] bus vežamas iš Matozinjoso į Sineso įmonę, o sunkusis metanolis [ ] - iš Sineso į Matozinjoso įmonę. Investicijų projektas įgyvendinamas darnioje naftos perdirbimo sistemoje: Sineso ir Matozinjoso įmonės yra neatsiejamos viena nuo kitos, ypač siekiant gerinti dyzelino gamybą. Netenkinamas tik geografinis („tiesioginio geografinio artumo“) kriterijus. Tačiau investicijų projekto padalijimas į dvi dalis būtų dirbtinis, nes jis yra techniniu, funkciniu ir strateginiu požiūriais nedalomas (32).
5.1.2. Pastabos dėl rinkos ir atitinkamų produktų apibūdinimo
(133)
Portugalija mano, kad atitinkami produktai yra dyzelinas ir sunkusis metanolis; dyzelinas yra šios investicijos ekonominė paskata, o sunkusis metanolis - techniškai neišvengiamas Sineso įmonės gamybos proceso šalutinis produktas.
(134)
Pertvarkytose naftos perdirbimo įmonėse gaminamas sunkusis metanolis nebus skirtas eksportui - jis bus naudojamas „Petrogal“ Matozinjoso įmonės aromatinių junginių gamybos procese, čia juo bus pakeistas importuojamas metanolis (kurio 92 % gaunama už ES ribų). Įgyvendinus investicijų projektą sunkiojo metanolio gamyba padidės tik Sineso įmonėje ([200-250] kilotonų per metus) (33). Sineso įmonėje pagaminamas didesnis sunkiojo metanolio kiekis pakeis šiuo metu Matozinjoso įmonės reikmėms importuojamą metanolį ir nebus parduodamas trečiosioms šalims.
(135)
Portugalija paaiškino, kad jokia investicija į Matozinjoso naftos perdirbimo įmonę nėra skirta konkretiems įrenginiams, kuriuose sunkusis metanolis perdirbamas į reformingo žaliavą - tarpinį aromatinių junginių (t. y. metanolio darinių) gamybos produktą, o reformingo žaliava vėliau „Petrogal“ Matozinjoso įmonės aromatinių junginių gamybos įrenginyje perdirbama į metanolio darinius (kurie rinkoje parduodami rinkos kainomis antrinių naftos chemijos produktų gamybos pramonei). Aromatinių junginių gamybos įrenginyje naudojamos reformingo žaliavos kaina nesikeis, nes ji yra indeksuojama [10-20] % metanolio importo pariteto ir [80-90] % benzino importo pariteto.
(136)
Portugalija mano, kad jos atitinkama nacionalinė rinka yra atvira ir konkurencinga be kliūčių prekybai. Dyzelino kainos priklauso nuo žalios naftos kainos ir perdirbimo sąnaudų. Naftos perdirbėjai konkuruoja su importuotojais. Atitinkama geografine rinka Portugalija laiko Šiaurės Vakarų Europą.
(137)
Ankstesniais Komisijos sprendimais nustatyta, kad metanolis yra produktas, kuriuo prekiaujama tarptautiniu mastu, ir kad šio produkto rinka yra mažų mažiausiai visa Vakarų Europa.
(138)
Visos grupės (be ENI duomenų, nes ji nevykdo naftos perdirbimo nei mažmeninės prekybos veiklos Pirėnų rinkoje, o Herfindahlio-Hirschmano indeksas (HHI) rodo žemą koncentracijos lygį Europos mastu) užimama regioninės rinkos dalis nesiekia 25 %.
5.1.3. Pastabos dėl projekto reikšmės pagal Europos, nacionalinę ir regioninę strategiją
(139)
Portugalija pabrėžia, kad investicijų projektas atitinka nacionalinius arba Europos lygmens strateginius tikslus. Padidinus dyzelino gamybą ([1-3] megatonų per metus nuo 2011 m.), bus galima geriau išnaudoti nacionalinės naftos perdirbimo sistemos pajėgumą. Bus galima geriau derinti pasiūlą ir paklausą, įveikti didelį dyzelino trūkumą ir sumažinti benzino produkcijos perteklių.
(140)
Portugalijos teigimu, įgyvendinant investicijų projektą bus mažinamas priklausomumas nuo dyzelino importo iš Rusijos, o tai yra Komisijos (jos 2008 m. dokumente „Antroji strateginės energetikos apžvalga. ES energijos tiekimo užtikrinimo ir solidarumo veiksmų planas“ (34)) ir valstybių narių užsibrėžtas tikslas.
(141)
Dyzelino paklausa padidėjo ir 2000-2025 m. laikotarpiu toliau didės, tačiau dabartinės naftos perdirbimo įmonės nedaug tegalės prisitaikyti prie paklausos pokyčių, jei nebus daroma didelių investicijų į jų pertvarkymą. „Petrogal“, darydama savo investiciją, numato paklausos didėjimą ir mažina priklausomumą nuo importo ir atitinkamą su tiekimu susijusią riziką.
(142)
Investicijų projektu bus skatinama mažinti teršalų išmetimą į atmosferą ir bus gerinamas įrenginių energijos vartojimo efektyvumas. Numatomomis energijos vartojimo racionalizavimo priemonėmis galima [ ] % sumažinti dabartinį energijos vartojimą naftos perdirbimo įmonėse.
(143)
Kai bus pradėta gamyba pertvarkytose įmonėse, bus perdirbama ta pati žaliava, tačiau jos perdirbimo pajėgumas bus kur kas didesnis, bus suvartojama mažiau energijos ir sumažės tarša.
(144)
Portugalijos teigimu, poveikis oro taršai yra labai svarbus, nes įgyvendinus investicijų projektą bus sumažinta tarša iš įmonių nuolatinių taršos šaltinių ir taip bus padedama siekti regioninių ir nacionalinių oro kokybės tikslų.
(145)
Investicijų projekto svarba regioniniu lygmeniu pripažįstama, nes pagal jį į naftos perdirbimo įmonėse gaminamų degalų asortimentą bus įtrauktos gamtinės dujos, o dabartinė garo katilinė bus pakeista bendros šilumos ir elektros energijos gamybos įrenginiu.
(146)
Poveikį aplinkai nacionaliniu lygmeniu galima įvertinti pagal tai, kaip sekasi siekti tikslų, nustatytų Nacionalinėje taršos sieros dioksidu ir azoto oksidais mažinimo programoje (35).
(147)
Įgyvendinus investicijų projektą pagerės dyzelino kokybė, todėl sumažės tarša iš automobilių. Investicijų projektas taip pat turės teigiamą poveikį biologiniams veiksniams (florai ir faunai) ir kraštovaizdžiui.
5.1.4. Pastabos dėl naudos regioninei plėtrai
(148)
Portugalija pabrėžia svarbią investicijų projekto naudą regioninei plėtrai, kadangi jo įgyvendinimo vieta yra du mažiau išsivystę regionai, kuriuose yra didelis nedarbas. Abu regionai yra remtinos teritorijos pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies a punktą, juose pagal Portugalijos regioninės pagalbos žemėlapį nustatytos įprastos regioninės pagalbos ribos didelėms įmonėms yra 40 % (Sineso įmonei Alentežo regione) ir 30 % (Matozinjoso įmonei Šiaurės Portugalijos regione). Abu regionai yra konvergencijos tikslo (kaip apibrėžta ES regioninėje politikoje) regionai, kurių BVP vienam gyventojui nesiekia 75 % Europos vidurkio.
(149)
Portugalijos manymu, Sineso ir Matozinjoso naftos perdirbimo įmonės yra atitinkamų regionų ekonomikos pagrindas. Portugalija tikisi, kad investicinis projektas bus itin naudingas užimtumui ir bendrai Šiaurės Portugalijos ir Alentežo regionų ekonominei struktūrai.
i) Sinesas
(150)
Sineso naftos perdirbimo įmonė yra Alentežo regione, kurio BVP yra 6 % mažesnis už šalies vidurkį. Regionui yra būdinga mažesnė verslo koncentracija ir trūksta pažangių paslaugų, kuriomis būtų skatinama plėtra ir inovacija. Trečiąjį 2009 m. ketvirtį nedarbo lygis regione buvo 10,2 %, t. y. 0,4 % aukštesnis už šalies vidurkį, ir nuo tada iki 2010 m. trečiojo ketvirčio išaugo iki 11,6 % (taigi 0,7 % viršijo šalies vidurkį.
ii) Matozinjosas
(151)
Matozinjoso naftos perdirbimo įmonė yra Šiaurės Portugalijos regiono Porto vietovėje. Šiaurės Portugalijos regionas šiuo metu yra skurdžiausias šalies regionas pagal NUTS II (Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūrą), 2008 m. BVP vienam gyventojui jame buvo apie 20 % mažesnis už šalies vidurkį. Regiono ekonomikos augimo tempas yra lėtesnis už ES ir Portugalijos vidurkį, jame taip pat trūksta kvalifikuotų žmogiškųjų išteklių. Nedarbo lygis regione išaugo nuo 11,6 % trečiąjį 2009 m. ketvirtį iki 13,2 % tą patį 2010 m. ketvirtį ir yra kur kas didesnis už šalies vidurkį (kuris 2009 m. buvo 9,8 %, 2010 m. - 10,9 %).
5.1.5. Darbo vietos ir mokymas
(152)
Portugalijos teigimu, investicijų projekto veiklos etape bus sukurta apie 150 naujų darbo vietų, tiesiogiai susijusių su perdirbimo įrenginių eksploatavimu abiejose naftos perdirbimo įmonėse.
(153)
Sprendžiant iš investicijos išlaidų ir sukurtų tiesioginių darbo vietų santykio, naftos perdirbimo sektorius yra labai imlus kapitalui. Be to, šio sektoriaus darbuotojai turi būti specialiai ir kvalifikuotai mokomi.
(154)
Įgyvendinant investicijų projektą bus atverta daug galimybių kurti netiesiogines darbo vietas, nes eksploatuojant naujus įrenginius įmonių technologijos bus sudėtingesnės ir reikės atlikti daugiau techninės priežiūros darbų. Pagal naftos perdirbimo įmonių subrangos politiką reikės vis daugiau paslaugų, kurias teiks kvalifikuoti darbuotojai. Portugalijos manymu, „naftos perdirbimo įrenginių pertvarkymas turės reikšmingą poveikį šalies pramonei, ypač mechanikos inžinerijos, elektros energetikos ir statybos pramonės šakoms. Įvertinta, kad aktyviausiu statybos laikotarpiu abiejose naftos perdirbimo įmonėse statybos darbus dirbs apie 3 000 darbuotojų“, taip pat „tikimasi sukurti apie 450 netiesioginių nuolatinių darbo vietų“. Šiose vietose bus įdarbinami kvalifikuoti darbuotojai, kuriems paprastai mokamas didesnis nei vidutinis rinkos atlyginimas; numatoma, kad tai, ypač Sineso vietovėje, turės didelį socialinį ir ekonominį poveikį vietos bendruomenei.
(155)
Dėl pagal investicijų projektą numatomų sukurti netiesioginių ir tiesioginių darbo vietų santykio (3:1) ir taikomos metodikos pagrįstumo Portugalija atsakė, kad šį santykį reikėtų lyginti su atitinkamu santykiu pagal kitus investicijų projektus tame pačiame sektoriuje. Remdamasi dviem kitomis valstybės pagalbos priemonėmis, kurioms pritarė Komisija (Komisijos sprendimai N 898/06 ir N 899/06 atitinkamai dėl „Repsol Polimeros“ ir „Artensa“ naftos chemijos pramonės projektų) (36), Portugalija mano, kad pagal investicijų projektą siūlomas tiesioginių ir netiesioginių darbo vietų santykis yra konservatyvesnis ir pagrįstesnis nei „Repsol Polimeros“ santykis (vienai tiesioginei darbo vietai tenka 15 netiesioginių darbo vietų), nors pagal abu projektus pertvarkomos jau veikiančios įmonės. Portugalija taip pat pažymėjo, kad atitinkami investicijų projekto dydžiai yra artimi „Artensa“ projektui, nors šis yra visiškai naujos įmonės statybos („plyno lauko“) projektas. Portugalija taip pat atsižvelgia į „HSB Solomon Associates LLC“ naftos pramonei nustatytą lyginamąjį standartą PEI (darbuotojų našumo indeksą). Šis rodiklis rodo darbo valandų skaičių pagal EDC (ekvivalentinį distiliacijos pajėgumą) - paprastai tariant, kiek darbo vietų sukuriama vienam žalios naftos bareliui perdirbti. Naujausioje paskelbtoje ataskaitoje (2008 m. duomenimis) pagalbos gavėjas pateikė bendrą [50-70] indeksą, kuris palygintas su tiriamųjų duomenų vidurkiu (113,7) ir su Pietų ir Vidurio Europos vidurkiu (206,8). Jis rodo, kiek darbuotojų dirba pačioje naftos perdirbimo įmonėje [ ], ir apima kelias su nuolatiniu išorės paslaugų teikimu susijusios papildomos veiklos rūšis. Portugalijos manymu, taip naudojantis išorės paslaugomis, užtikrinamas netiesioginių darbo vietų kūrimas ir galima pagrįstai tikėtis geresnio negu „Artensa“ atveju netiesioginių darbo vietų ir tiesioginių darbo vietų santykio. Todėl Portugalija, lygindama padėtį su šioje konstatuojamojoje dalyje nurodytais Komisijos sprendimais, daro išvadą, kad aptariama strategija buvo itin nuosekliai įgyvendinta pagal „Repsol Polimeros“ projektą (naudota kuo mažiau vidaus išteklių ir kuo daugiau išorės išteklių). „Artensa“ atveju, priešingai, pasiekta vidaus ir išorės išteklių naudojimo pusiausvyra. Portugalijos manymu, siūlomas santykis (3:1) yra naftos perdirbimo pramonėje įprastas santykis, tiksliai perteikiantis tam tikrų „Petrogal“ veiklos (pavyzdžiui, techninės priežiūros) užduočių perdavimo trečiosioms šalims mastą.
(156)
Savo vėlesnėse pastabose Portugalija pagrindė šį teiginį cituodama Komisijos neseniai paskelbtą dokumentą (37), iš kurio, Portugalijos nuomone, galima spręsti, kad atitinkamas santykis yra nuo 4:1 iki 6:1: „tad nors šioje pramonėje ES mastu yra tiesiogiai įdarbinta tik 100 000 darbuotojų, galima manyti, kad nuo ES naftos perdirbimo pramonės tiesiogiai priklausomų darbo vietų yra net 400 000-600 000.“ To paties dokumento 41 išnašoje minima „600 000 papildomų darbo vietų logistikos ir prekybos srityse“, taigi atitinkamas santykis galėtų būti net 12:1.
(157)
Per oficialią tyrimo procedūrą Komisijai pateiktame tolesniame dokumente (ekonominės naudos analizėje) Portugalija pateikė darbo vietų, kurias pavyktų išsaugoti investicijų projektu, išraišką skaičiais, nes buvo akivaizdu, kad priešingoje (neinvestavimo) situacijoje „Petrogal“ būtų ėmusis tam tikrų restruktūrizavimo priemonių, įskaitant darbo jėgos mažinimą. Neįgyvendinant investicijų projekto būtų „iš viso prarasta 1 240 darbo vietų - 150 tiesioginių ir 450 netiesioginių - tiesiogiai sukurtų įgyvendinant projektą, negana to, apie 160 tiesioginių ir 480 netiesioginių darbo vietų būtų prarasta dėl išlaidų mažinimo priemonių, kurias tektų įgyvendinti mažėjant nepertvarkytų įmonių eksploatavimo pelningumui.“
(158)
Portugalija pabrėžia, kad įgyvendinant investicijų projektą daugiausia dirbs kvalifikuoti darbuotojai, kurių darbo užmokesčio dydis sieks [ ] vidutinio darbo užmokesčio atitinkamoje vietos rinkoje. Šių darbuotojų įdarbinimas turės teigiamą socialinį ir ekonominį poveikį vietos bendruomenei, bus plėtojamas kitų sričių verslas ir įvairi veikla. Taigi investicijų projektu bus padedama kurti ir atnaujinti Porto ir Sineso regionų infrastruktūrą ir materialinę bazę, sudarant būtinas sąlygas geresnei gyvenimo kokybei šiuose regionuose ir stiprinant jų konkurencingumą.
(159)
Savo atsakyme Portugalija taip pat pabrėžia, kad „projekto statybų etape, skatinant vietos įmonių kūrimą ir plėtrą, bus padarytas didelis poveikis šalies pramonei. Veiklos etape, įgyvendinus projektą, bus skatinama kurti naujas su technine priežiūra susijusias įmones ir taip bus toliau stiprinamas regiono gyvybingumas.“ Todėl „šia iniciatyva „Petrogal“ padės menkiau išsivysčiusiems regionams tapti konkurencingesniems, vertinant pagal šalies vidurkį. Galiausiai projektas teigiamai paveiks Alentežo regiono verslą ir jo plėtrą į užsienio rinkas.“
(160)
Be to, numatoma, kad žaliavų ir pagamintų produktų tiekimo tarp abiejų naftos perdirbimo įmonių didinimas pagal investicijų projektą bus labai naudingas Sineso ir Leišonso uostų infrastruktūrai (38) - suaktyvėjus abiejų uostų veiklai ir eksploatavimui, pagerės jų veiklos rezultatai.
(161)
Galiausiai, Portugalijos teigimu, įgyvendinus investicijų projektą pertvarkytas įmones „Petrogal“ numato eksploatuoti bent 30 metų, todėl bus ilgą laiką padedama siekti regioninių, nacionalinių ir Europos tikslų.
(162)
Įgyvendinant investicijų projektą taip pat bus padedama stiprinti regiono žmogiškųjų išteklių gebėjimus. Siekiant mokyti pagal investicijų projektą naujai įdarbintus ir kitus jame dalyvaujančius darbuotojus, bendradarbiaujant su Alentežo pakrantės regiono technikos kolegija (39), Sineso pramonės ir logistikos zonos (40) (ZILS) verslo centre bus sukurtos profesinės kvalifikacijos suteikimo ir mokymo sistemos.
(163)
Aptardama ryšius su mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektais ir bendradarbiavimą su universitetais, Portugalija pažymėjo, kad abi naftos perdirbimo įmonės dėl jose vykdomos mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos yra regioninės plėtros centrai. Portugalijos teigimu, investicijų projektas turėtų būti naudingas ir suteikti „Petrogal“ naujų galimybių sudaryti bendradarbiavimo susitarimus su švietimo centrais mokslo ir inžinerijos srityje.
(164)
Portugalija pateikė pastabų dėl investicijos dydžio ir sukurtų darbo vietų skaičiaus santykio, siekdama įrodyti, kad ši proporcija yra visiškai pagrįsta, ypač turint omenyje tai, kad naftos perdirbimo sektorius yra labai imlus kapitalui, jam reikia aukštos kvalifikacijos darbuotojų ir didelių mokymo investicijų jų kvalifikacijai palaikyti. Komisijos patvirtintų „Repsol Polimeros“ ir „Artensa“ naftos chemijos produktų pramonės projektų atitinkami pagalbos sumų ir sukurtų darbo vietų santykiai buvo tokie patys dideli (41).
(165)
Portugalija, gavusi Komisijos prašymą pateikti ekonominės naudos analizę ir projekto vertinimą, panašų į privalomus iš struktūrinių fondų bendrai finansuojamų didelių projektų vertinimus (42), pateikė dokumentą, kuriame daugiausia siekė kiekybiškai įvertinti investicijų projekto socialinę ir ekonominę naudą. Šiame dokumente nurodytas ekonominis poveikis siejamas su įvairia investicijos teikiama nauda: su projektu susijusiais mokėtinais mokesčiais; tiesioginiu darbuotojų įdarbinimu (susijusiais mokesčiais); netiesioginiu darbuotojų įdarbinimu (susijusiais mokesčiais); sutaupytomis bedarbių pašalpų lėšomis; vartojimo mokesčiu (PVM); mažesniu transporto ir pramonės sektoriuose išmetamu CO2 kiekiu; Portugalijos valstybės užsienio skolos palūkanų nemokėjimu; krovinių vežimu ir prastovomis (susijusiais mokesčiais); papildomomis Leišonso uosto pajamomis ir parama vietos bendruomenės vystymuisi.
(166)
Investicijų projekto nauda vietovei siejama su vartojimo mokesčiu (PVM), papildomomis Leišonso uosto pajamomis ir parama vietos bendruomenės vystymuisi (išreikšta bendra 49 mln. EUR suma grynąja dabartine verte), o visa kita su projektu susijusi nauda (išreikšta bendra 454 mln. EUR suma grynąja dabartine verte) laikoma nauda visai šaliai ir bendrai šalies ekonomikai, todėl ją galima tik iš dalies priskirti atitinkamiems regionams. Darant prielaidą, kad ši nauda visai šaliai bus paskirstyta visiems Portugalijos regionams proporcingai kiekvieno iš jų ekonominiam svoriui, kadangi Šiaurės Portugalijos ir Alentežo regionams tenka 34,8 % Portugalijos BVP (2007 m. duomenimis), bendra nauda regionams (išreikšta 195 mln. EUR grynąja dabartine verte) yra kur kas didesnė už investicijų projektui teikiamos pagalbos sumą (121 mln. EUR grynąja dabartine verte).
5.1.6. Pastabos dėl pagalbos būtinumo
(167)
Portugalija pabrėžė, kad pagalbos teikimas veiksmingai ir iš esmės padėjo „Petrogal“ priimti sprendimą investuoti, nes be pagalbos nebūtų buvę įmanoma užtikrinti pelningumo. 2008 m. kovo 5 d. GALP direktorių valdyba patvirtino investicijų projektą, prieš tai iš nacionalinių institucijų gavusi 2007 m. sausio 23 d. parengtą raštą dėl sutikimo teikti pagalbą. Pirmas įsipareigojimas užsakyti įrangą prisiimtas 2008 m. kovo 14 d., po to, kai 2008 m. kovo 10 d. buvo pasirašytos pagalbos teikimo sutartys su Portugalijos Vyriausybe.
(168)
Investicijų projektas nebūtų buvęs įgyvendintas be pagalbos, nes nebūtų buvę įmanoma įsitikinti jo pelningumu.
(169)
2001 m. GALP direktorių valdyba nusprendė atsisakyti ankstesnio plano atnaujinti Matozinjoso naftos perdirbimo įmonę, nes pagal projektą panaudoto kapitalo grąža (PKG) buvo mažesnė už „Galp Energia“ vidutinę svertinę kapitalo kainą (VSKK) naftos perdirbimo sektoriuje.
(170)
2005 m. GALP direktorių valdyba dar kartą apsvarstė strateginę galimybę įgyvendinti abiejų naftos perdirbimo įmonių pertvarkymo projektą. Iš pradžių ištyrus galimybes imtis kitokių investicijų projektų, 2008 m. kovo mėn. Sineso ir Matozinjoso naftos perdirbimo įmonių pertvarkymo projektas buvo pateiktas direktorių valdybai patvirtinti. Apskaičiuota naujai suplanuotos investicijos ([ ] mln. EUR) vidinė grąžos norma be jokios valstybės paramos buvo [8-10] % - tik [ ] procentinių punktų didesnė už „Galp Energia“ naftos perdirbimo veiklos VSKK ([7-9] %).
(171)
GALP direktorių valdyba, priimdama savo 2008 m. kovo mėn. sprendimą, rėmėsi šia investicijų projekto vidinės grąžos normos (VGN) kintamumo analize
3 lentelė
Gavus pagalbą
Grynoji dabartinė vertė
[100-150] mln. EUR
Grąžos norma/VGN
[9-11] %
Be pagalbos
Grynoji dabartinė vertė
[1-50] mln. EUR
Grąžos norma/VGN
[8-10] %
Šaltinis: GALP.
(172)
Remiantis „Galp Energia“ vykdomojo komiteto 2008 m. sausio 10 d. svarstymais, bendrovės tiekimo, perdirbimo ir logistikos srities VSKK ir vidinis minimalaus pelningumo koeficientas (pridėjus rizikos priedą prie kapitalo sąnaudų (43)) atitinkamai buvo [7-9] % ir [10-12] %.
(173)
Portugalija pažymėjo, kad tiek VSKK, tiek vidinis minimalaus pelningumo koeficientas, nustatyti „Galp Energia“, atitiko naftos perdirbimo sektoriuje įprastą praktiką ir kad šie ekonominiai kriterijai yra visuotinai taikomi visų didelių šio sektoriaus bendrovių. Siekdama pagrįsti šiuos teiginius, Portugalija pateikė Komisijai „Citigroup“, „Bloomberg“ ir „Broker Research“ 2010 m. sudarytą lentelę, kurioje palygintos įtakingų šio sektoriaus bendrovių VSKK.
(174)
Portugalija tvirtina, kad sprendimas investuoti atitiko ir toliau atitinka pagal visus šio pagalbos gavėjo projektus įprastą praktiką ir įprastus pelningumo reikalavimus. Vertinant pelningumą kartu su VSKK remiamasi vidiniu minimalaus pelningumo koeficientu kaip papildomu kriterijumi. Būsimų pinigų srautų prognozės paprastai nebūna visiškai tikslios. Su pinigų srautų prognoze visada siejamas tam tikras netikrumas (rizika); kuo didesnis laiko tarpas skiria pinigų srautus, tuo didesnė tikimybė, kad jų vertinimas yra apytikris ir jame yra klaidų. Įprasčiausias būdas mažinti netikrumą yra prie kapitalo sąnaudų pridėti rizikos priedą (VSKK) ir naudoti šį dydį kaip būtino investicijos minimalaus pelningumo koeficientą (angl. hurdle rate). Taigi skirtumas tarp minimalaus pelningumo koeficiento ir VSKK verčių yra papildomas pelnas, numatomas sprendžiant, ar investuoti, ar ne, atsižvelgiant į papildomą su būsimų pinigų srautų prognozėmis siejamą riziką. Portugalija pažymėjo, kad „Galp Energia“, analizuodama investicijų projektus ir priimdama su jais susijusius sprendimus, minimalaus pelningumo koeficientu remiasi nuo 2002 m. Tais metais nustatytas projektų minimalaus pelningumo koeficientas buvo VSKK, padidinta [nuo 1 iki 5] procentinių punktų (p. p.). 2006 m. „Galp Energia“ nusprendė šiek tiek kitaip apskaičiuoti minimalaus pelningumo koeficientą: užuot pridėjusi prie VSKK [1-5] p. p., ji padidino VSKK [10-50] % (VSKK2006 m. + minimalaus pelningumo koeficientas2006 m. = [1,1-1,5] x VSKK2006 m.). Šis naujas kriterijus buvo nustatytas atlikus vidaus vertinimą, kad turint omenyje skirtingus VSKK lygius kiekviename veiklos sektoriuje, prie bazinio dydžio pridėti tam tikrą procentą būtų tinkamesnis ir nuoseklesnis metodas negu remtis absoliučiąja verte. Siekdama paaiškinti išsamiau, Portugalija pateikė Komisijai įvairias VSKK ir minimalaus pelningumo koeficientus, „Galp Energia“ 2002-2006 m. taikytus kiekviename (tiekimo ir perdirbimo, prekybos naftos chemijos produktais, išteklių žvalgymo ir gamybos, dujų ir elektros energetikos) veiklos sektoriuje.
(175)
Portugalijos teigimu, turint omenyje tarptautiniu mastu pripažintus šio pobūdžio projektų standartus, kadangi investicijos dydžio kintamumas tame inžinerinio projektavimo etape (vadinamasis pradinis inžinerinis projektavimas, angl. Front End Engineering Design) tebėra reikšmingas, GALP direktorių valdyba nemanė, kad toks svarbus projektas būtų perspektyvus, jeigu jo grąžos norma tiek nedaug skirtųsi nuo VSKK, nes taip jo grąža lengvai galėtų būti mažesnė už tą pamatinę vertę.
(176)
Tačiau jeigu investicijų projektui būtų suteikta mokesčių paskata, jo grąža būtų [9-11] %; atsižvelgiant į šio investicijų projekto strateginį pobūdį, buvo manoma, kad tokia grąža yra pakankama, kad būtų galima patvirtinti ir pradėti vykdyti įsipareigojimus įrangos tiekėjams.
(177)
Portugalija pateikė alternatyvių investicijų projektų, kurių „Petrogal“ būtų galėjusi imtis tuo metu, kai priėmė sprendimą dėl šio investicijų projekto, sąrašą. Kadangi naujai investicijai turimi finansiniai ištekliai yra riboti, kelios „Galp Energia“ veiklos sritys varžosi tarpusavyje dėl tų ribotų išteklių; vykdoma griežta atrankos politika.
(178)
Tačiau jeigu pagalbos teikimo sutartis su Portugalijos valstybe nebūtų buvusi pasirašyta ir investicijų projektas nebūtų įgyvendinamas, abiejų naftos perdirbimo įmonių konkurencingumas neišvengiamai būtų sumažėjęs. Portugalijos teigimu, neįgyvendinus investicijų projekto, naftos perdirbimo įmonių pajėgumų naudojimas būtų sumažėjęs [80-90] % dėl benzino ir mazuto paklausos mažėjimo rinkoje (tyrimuose prognozuojama, kad paklausa labai sumažės 2008-2020 m., ji gali mažėti nuo [20-30] % iki [40-50] %). Abiejų įmonių naftos perdirbimo marža būtų buvusi visai maža. Ieškant išeities iš šio padėties, būtų tekę įgyvendinti radikalią restruktūrizavimo programą ir, be kita ko, atleisti dalį darbuotojų.
(179)
Kadangi Komisija išreiškė abejonę, ar GALP direktorių valdyba, priimdama savo sprendimą, atsižvelgė į verslo aplinkos pokyčius, Portugalijos buvo paprašyta pateikti išsamią priešingos padėties, jeigu investicijų projektas nebūtų įgyvendintas, analizę. Šiuo tikslu Portugalijos buvo paprašyta pateikti investicijų projekto VGN įvertinus naftos perdirbimo įmonių galimą pelningumą be investicijų projekto ir atsižvelgiant į naftos perdirbimo maržų mažėjimą.
(180)
Portugalijos pateikta priešingos padėties analizė apibendrinta 4 lentelėje:
4 lentelė
Verslo rodikliai
Nauja galutinė investicijos vertė
Gavus pagalbą
Grynoji dabartinė vertė
[200-250] mln. EUR
[150-200] mln. EUR
Grąžos norma/VGN
[10-12] %
[10-12] %
Be pagalbos
Grynoji dabartinė vertė
[100-150] mln. EUR
[100-150] mln. EUR
Grąžos norma/VGN
[9-11] %
[9-11] %
(181)
Portugalijos teigimu, „net jei projektas yra labai svarbus ar net turi strateginę reikšmę bendrovei, tai nereiškia, kad jis yra vienintelis projektas, kurio būtinumu neabejojama, jeigu jo VGN nesiekia pagrįstai priimtino minimalaus dydžio“ (kaip tik tokia padėtis buvo 2001 m.).
5.2. Portugalijos pateiktos pastabos dėl trečiųjų šalių pastabų
(182)
Portugalija atkreipė dėmesį į aktyvų įvairių subjektų (savivaldybių, profesinių sąjungų, sektorių ir pramonės asociacijų) dalyvavimą ir surašė visas pastabas, kuriose teigiamai vertinta investicijų projekto nauda regioninei plėtrai ir energijos vartojimo efektyvumui.
5.2.1. Portugalijos pastabos dėl konkurentų Nr. 1 ir Nr. 2 pastabų
(183)
Savo 2010 m. sausio 21 d. pastabose Portugalija paaiškino, kad vakuuminio distiliavimo žaliavų rinka yra labai permaininga ir joje neįmanoma užtikrinti pakankamai pastovaus vakuuminio gazolio tiekimo į tokio dydžio hidrokrekingo įrenginį, koks veikia Sineso įmonėje. Portugalija patvirtina, kad hidrokrekingo likučių beveik nebus, nes hidrokrekingo įrenginyje bus naudojama izokrekingo technologija.
(184)
Portugalija pakartoja, kad investicijų projektu bus skatinama mažiau išsivysčiusių regionų plėtra (darbo vietų kūrimas ir išsaugojimas, darbuotojų mokymas, masto ekonomija, technologijų perdavimas, teigiamas šalutinis poveikis ir t. t.) nepaisant to, kad projektas įgyvendinamas jau veikiančiose naftos perdirbimo įmonėse; visos gautos teigiamos pastabos tai patvirtina. Jose taip pat pabrėžiama investicijų projekto strateginė svarba ir nauda aplinkai, priešingai kitoms pastaboms, kad projekto nauda atitinkamiems regionams esanti susijusi tik su užimtumu.
(185)
Dėl konkurento Nr. 1 (trečiosios šalies) parengtos lentelės, kurioje „pagalbos sumų ir sukurtų darbo vietų“ santykis palygintas su kitų regioninės ad hoc pagalbos projektų atitinkamais santykiais (žr. 89 konstatuojamąją dalį), Portugalija pažymėjo, kad toje lentelėje nepateikta kitų naftos perdirbimo ar bet kurios kapitalui imlios pramonės šakos projektų. Todėl investicijų projekto negalima lyginti su lentelėje pateiktais projektais - jį reikia lyginti su to paties ekonomikos sektoriaus dideliais investicijų projektais, kuriems teikiama pagalba (žr. 2007 m. liepos 10 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos N 898/06 Repsol Polimeros ir 2007 m. liepos 10 d. sprendimą dėl valstybės pagalbos N 899/06 Artensa (Artenius) - Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos, SA; pastarųjų projektų „pagalbos sumų ir sukurtų darbo vietų“ santykį galima lyginti su atitinkamu santykiu pagal „Petrogal“ projektą).
(186)
Lyginant projektą su panašiais projektais (pavyzdžiui, nurodytais 185 konstatuojamojoje dalyje) pagal „netiesioginių ir tiesioginių darbo vietų“ santykį, taip pat gaunami panašūs rezultatai.
(187)
Portugalija pakartoja, kad GALP direktorių valdyba patvirtino investicijų projektą 2008 m. kovo mėn., prieš tai (2007 m. sausio mėn.) gavusi Portugalijos valdžios institucijų rašytinį patvirtinimą, kad investicijų projektui gali būti teikiama valstybės pagalba. Taigi pagalba buvo su išlygomis (visų pirma reikėjo gauti Komisijos patvirtinimą) suteikta iki darbų pradžios. Pirmas tvirtas įsipareigojimas tiekėjams buvo prisiimtas 2008 m. kovo mėn., „Petrogal“ pasirašius pagalbos teikimo sutartis.
(188)
Portugalija prieštarauja trečiųjų šalių pastaboms, kad „Petrogal“ jau 2006 m. buvo nusprendusi pradėti investicijų projektą.
(189)
Portugalija patvirtina, kad prieš priimant galutinį sprendimą buvo atliktos galimybių studijos. Nors GALP direktorių valdyba be tokios informacijos nebūtų galėjusi priimti sprendimo, tai nereiškia, kad GALP direktorių valdyba jau buvo apsisprendusi dėl projekto.
(190)
Portugalija tvirtina, kad investicijų projektas nebūtų buvęs įgyvendintas be valstybės pagalbos.
(191)
Portugalija paaiškina, kad investicijų projekto VGN buvo nepakankama, palyginti su susijusios rizikos dydžiu ir turint omenyje kitų „Galp Energija“ veiklos plėtotei būtinų projektų svarbą ([ ]). Todėl investicijų projektas nebūtų buvęs įgyvendintas be valstybės pagalbos.
(192)
Portugalija, įvertinusi trečiųjų šalių pateiktas pastabas, daro išvadą, kad atitinkama geografinė rinka yra ne Portugalijos rinka, o mažų mažiausiai viso Pirėnų pusiasalio rinka.
(193)
Portugalija pažymi, kad jeigu atitinkama geografinė rinka aprėpia visą Pirėnų pusiasalį ar dar didesnę teritoriją, „Petrogal“ dyzelino rinkos (pardavimo iš perdirbimo įmonės, nemažmeninės prekybos ir mažmeninės prekybos lygiu) dalys niekada negalėtų viršyti 25 %.
(194)
Portugalija pakartoja, kad investicijų projektas bet kokiu atveju neturės įtakos dyzelino nemažmeninės ir mažmeninės prekybos rinkoms, nes jo pardavimo iš perdirbimo įmonės kaina nustatoma pagal rinkos sąlygas, taigi „Petrogal“ kainas diktuoja rinka. Priešingu atveju „Petrogal“ klientai lengvai pereitų prie importuojamo dyzelino, nes, pasak Portugalijos, nėra jokių kliūčių (techninių, muitų tarifų, logistikos (44) ar kitokių) importuoti dyzeliną iš kitų valstybių narių. Portugalijos importo reikalavimai atitinka ES reikalavimus.
(195)
Portugalija pateikė suvestinius duomenis apie dyzelino importą (jūromis ir sausuma) į Portugaliją.
5 lentelė
Dyzelino importas ir eksportas
Metai
2006
2007
2008
2009
IMPORTAS
Iš viso (kilotonų)
638
776
1 011
1 478
„Petrogal“
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Kitų įmonių
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
EKSPORTAS
Iš viso (kilotonų)
314
192
164
95
„Petrogal“
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Kitų įmonių
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Šaltinis: DGEG (pasviruoju šriftu) ir „Petrogal“ duomenys.
(196)
Be to, Portugalijos saugyklų pajėgumas yra pakankamas: Portugalija pateikė duomenų, įrodančių, kad įvairūs subjektai renkasi skirtingas strategines kryptis (investavimą į saugyklas arba jų nuomą) ir kad abu sprendimai yra galimi ir priimtini. Įtakingiausi subjektai savo saugyklų nedidino, nors rinkoje buvo galimybių tai daryti; tai rodo, kad jų prekybos veiklai pakanka turimų saugyklų. Portugalija pažymi, kad bendras dyzelino importas iki šiol nuolat didėjo, o eksportas šiek tiek sumažėjo. Taip yra dėl nepaliaujamo rinkos augimo ir vis labiau nepakankamo vidaus gamybos pajėgumo. Tačiau 2009 m. duomenis iš dalies lėmė avarija Sineso naftos perdirbimo įmonėje, dėl kurios kelioms savaitėms buvo sutrikdytas jos eksploatavimas ir gamyba. Rinkos dalyviams tais metais teko importuoti daugiau, ir tai rodo, kad yra įvairių dyzelino tiekimo galimybių.
(197)
2009 m. į Portugaliją importuotas dyzelinas sudarė 27,2 % viso tais metais sunaudoto dyzelino. Ankstesniais metais bendras importuojamo dyzelino kiekis sudarė apie 14 % per metus Portugalijoje sunaudojamo dyzelino kiekio (apie 5,4 megatonų).
(198)
Todėl, Portugalijos manymu, Portugalijos dyzelino rinka yra atvira ir konkurencinga rinka, kurioje sudaromos tinkamos sąlygos prekybai, o kainos priklauso nuo žalios naftos kainos ir perdirbimo sąnaudų ir nustatomos kaip alternatyva importui Platts kainomis.
(199)
Portugalijos manymu, sunkiojo metanolio rinka yra mažų mažiausiai EEE rinka, nes metanolis yra produktas, kuriuo prekiaujama tarptautiniu mastu.
6. PAGALBOS PRIEMONĖS VERTINIMAS
6.1. Valstybės pagalbos buvimas
(200)
Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad išskyrus tuos atvejus, kai ši Sutartis nustato kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.
(201)
Portugalijos pagalba „Petrogal“ bus teikiama kaip mokesčių kreditas. Todėl šią paramą galima laikyti teikiama valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje.
(202)
Pagalba teikiama vienintelei bendrovei „Petrogal“, todėl yra atrankinė.
(203)
Pagalba teikiama investicijai, kuria bus padidinta dyzelino ir sunkiojo metanolio gamyba. Kadangi valstybės narės tarpusavyje prekiauja šiais produktais, priemonė gali daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. „Petrogal“ teikiama pagalba bus sumažintos bendrovės išlaidos, kurias ji turėtų padengti savarankiškai, jei negautų pagalbos. Taip „Petrogal“ bus suteiktas ekonominis pranašumas prieš konkurentus. Taigi šia pagalba, palaikant „Petrogal“ ir jos produktų gamybą, iškraipoma arba gali būti iškraipyta konkurencija.
(204)
Todėl Komisija mano, kad nagrinėjama priemonė yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje pateiktą apibrėžtį.
(205)
Nustačius, kad nagrinėjama priemonė yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje pateiktą apibrėžtį, būtina įvertinti, ar priemonę galima laikyti suderinama su vidaus rinka.
6.2. Pagalbos priemonės teisėtumas
(206)
Portugalija, pranešusi apie pagalbą iki jos suteikimo, įvykdė Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje nustatytą prievolę pranešti apie pagalbą.
6.3. Vertinimo teisinis pagrindas
(207)
Kadangi pagalba siekiama remti regioninę plėtrą, jos suderinamumas su vidaus rinka vertinamas pagal RPG ir ypač pagal RPG 4.3 skirsnio nuostatas dėl didelių investicijų projektų, taip pat pagal Nuodugnaus vertinimo komunikate nustatytus regioninės pagalbos dideliems investicijų projektams nuodugnaus vertinimo kriterijus, nebent per oficialią tyrimo procedūrą būtų padaryta išvada, kad neviršijamos RPG 68 punkto a papunktyje („rinkos dalies kriterijus“) ir 68 punkto b papunktyje („pajėgumo padidėjimo ir rinkos rezultatų kriterijai“) nustatytos ribos.
(208)
Komisija turi atlikti trijų etapų vertinimą:
-
pirma, ji turi įvertinti atitiktį bendrosioms RPG nuostatoms;
-
antra, ji turi patikrinti, ar tikrai netenkinamas rinkos dalies kriterijus, taip pat pajėgumo padidėjimo bei rinkos rezultatų kriterijai pagal 68 punkto a ir b papunkčius;
-
trečia, atsižvelgdama į antrojo vertinimo etapo rezultatą, ji gali nuspręsti atlikti nuodugnų vertinimą.
6.4. Atitiktis bendrosioms RPG nuostatoms - sprendime pradėti procedūrą išreikštų abejonių tikrinimas
(209)
Komisija patikrino, ar suteikta pagalba atitinka bendrąsias RPG nuostatas. Tai įvertinusi Komisija pateikė toliau nurodytas pastabas.
(210)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija suabejojo, ar investicijų projektas yra pradinė investicija, ar jį galima laikyti atnaujinimo investicija.
(211)
Komisija atsižvelgė į 130 ir 131 konstatuojamosiose dalyse pateiktas Portugalijos pastabas, kad investicijomis plėtojama esama įmonė ir iš esmės keičiamas esamos įmonės bendras gamybos procesas, todėl investiciją galima laikyti pradine investicija pagal RPG 34 punktą.
(212)
Iš tiesų naujasis vakuuminio distiliavimo įrenginys ir lengvojo krekingo įrenginys Matozinjoso įmonėje, taip pat naujasis hidrokrekingo įrenginys Sineso įmonėje bus eksploatuojami kartu su anksčiau turėtais perdirbimo įrenginiais, todėl investicijų projektu ne keičiamas gamybos procesas, o plėtojama gamybos sistema. Be to, įgyvendinus investicijų projektą bus pertvarkytos naftos perdirbimo įmonės, jose bus įrengtos naujos technologinės infrastruktūros, skirtos sunkesnių frakcijų žaliai naftai perdirbti į benziną ir dyzeliną.
(213)
Konkurentas Nr. 1 neprieštarauja teiginiui, kad investicija yra pradinė investicija, tačiau jis mano, kad vienintelis investicijos tikslas yra esamos įmonės plėtra.
(214)
Atsižvelgdama į tai, Komisija daro išvadą, kad investicijų projektas yra pradinė investicija pagal RPG 34 punkte pateiktą apibrėžtį, todėl šis investicijų projektas neabejotinai yra pradinės investicijos pobūdžio.
(215)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejonę, ar tenkinami RPG 38 punkte ad hoc pagalbai nustatyti reikalavimai dėl oficialiai nustatyto skatinamojo poveikio. Visų pirma Komisija suabejojo, ar Portugalijos rašytinis patvirtinimas, kad atlikus išsamų patikrinimą buvo nustatyta, jog investicijų projektas atitinka pagalbos schemoje nustatytas tinkamumo sąlygas (45), gali atstoti privalomą ketinimų raštą.
(216)
RPG 38 punkte nustatyta: „Svarbu užtikrinti, kad regioninė pagalba skatintų investicijas, kurių kitu atveju remiamose teritorijose nebūtų. Todėl pagalbą pagal pagalbos schemas galima suteikti tik tada, jei gavėjas pateikė paraišką pagalbai ir už schemos administravimą atsakinga valdžios institucija raštu patvirtino, kad, remiantis išsamiu patikrinimu, projektas iš esmės atitinka schemoje nustatytus reikalavimus prieš pradedant projekto darbus. (…) Ad hoc pagalbos atveju kompetentinga institucija turi prieš pradedant projekto darbus pateikti ketinimų raštą dėl pagalbos suteikimo, kuris priklauso nuo to, ar Komisija pagalbą patvirtina. Jei darbai pradedami anksčiau, nei išpildomos šiame punkte nustatytos sąlygos, laikoma, kad visas projektas neatitinka reikalavimų pagalbai gauti.“
(217)
Kaip apibrėžta RPG 40 punkte, „pradėti darbus“ reiškia arba pradėti statybos darbus, arba suteikti pirmąjį tvirtą įsipareigojimą užsakyti įrangą.
(218)
Komisija atsižvelgė į šiuos Portugalijos pateiktus faktus:
-
„Petrogal“ paprašė pagalbos 2007 m. sausio 22 d.;
-
Portugalija 2007 m. sausio 23 d. patvirtino, kad pagalbos projektas iš esmės atitinka reikalavimus;
-
2008 m. kovo 6 d. pagalbą patvirtino Portugalijos Ministrų Taryba, tačiau reikia, kad pagalbos teikimui pritartų Komisija; pagalba „Petrogal“ gali būti suteikta ne anksčiau kaip 2011 m. (užbaigus investiciją);
-
„Petrogal“ direktorių valdyba 2008 m. kovo 8 d. nurodė pradėti užsakyti įrangą;
-
Pirmasis tvirtas įsipareigojimas užsakyti įrangą buvo prisiimtas 2008 m. kovo 14 d. Su investicija susiję statybos darbai Sineso įmonėje iš esmės pradėti 2008 m. lapkričio mėn., Matozinjoso įmonėje - 2009 m. sausio mėn.
(219)
Komisijos manymu, 2008 m. kovo 10 d. Portugalijos ir „Petrogal“ pasirašytos pagalbos teikimo sutartys ir 2008 m. kovo 6 d. priimtos Ministrų Tarybos rezoliucijos paskelbimas Portugalijos valstybės leidinyje (46) mažų mažiausiai prilygsta ketinimų raštui; visa tai reikia laikyti tvirtesniu negu RPG 38 punkte nurodytas ketinimų raštas įrodymu, kad yra oficialiai nustatytas skatinamasis poveikis. Šios pagalbos teikimo sutartys buvo pasirašytos iki investicijų projekto darbų pradžios.
(220)
Todėl, Komisijos manymu, nebėra abejonių dėl oficialiai nustatyto skatinamojo poveikio.
(221)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejonę, ar investicija būtų naudinga regioninei plėtrai. Todėl Komisija suabejojo dėl pagalbos būtinumo ir pabrėžė, kad „nebūtina pagalba yra dažniausiai nenaudinga regioninei plėtrai ir gali netinkamai iškraipyti konkurenciją“ (47).
(222)
Konkurentai Nr. 1 ir Nr. 2 pažymėjo, kad „Petrogal“ būtų įgyvendinusi investicijų projektą ir be valstybės pagalbos. Jų nuomone, tai yra investicija į gamybą, kurios ekonominės paskatos yra dyzelino pasiūlos ir paklausos neatitikimas ir galimybė apsirūpinti sunkesne ir pigesne žalia nafta. Ekonominės veiklos vykdytojai visoje Europoje panašiai investuoja į savo naftos perdirbimo įmones be valstybės pagalbos.
(223)
Todėl reikia įvertinti, ar pagalba yra būtina tam, jog būtų iš tiesų skatinamos investicijos, kurių kitu atveju remiamuose regionuose nebūtų, ir ar investicijų projektas būtų buvęs įgyvendintas ir be pagalbos. Šiuo tikslu Komisija turi nustatyti, ar suteikta pagalba pakeitė „Petrogal“ elgesį, tai yra, ar ji ėmė daugiau investuoti atitinkamuose remiamuose regionuose.
(224)
Atrodo, kad strateginis sprendimas investuoti buvo priimtas 2006 m. Apie tai galima spręsti iš „Galp Energia“ 2006 m. spalio mėn. paskelbto dokumento (48). „Galp Energia“ 2006 m. metinėje ataskaitoje minima, kad direktorių valdyba priėmė sprendimą dėl investicijų projekto 2007 m. sausio 23 d. (49) ir 2008 m. kovo 5 d. (prieš tai gavusi nacionalinių institucijų 2007 m. sausio 23 d. raštą dėl sutikimo teikti pagalbą). 2008 m. kovo 14 d. direktorių valdyba priėmė veiklos sprendimą užsakyti pirmuosius įrenginius pagal investicijų projektą.
(225)
Portugalija pažymėjo, kad „Petrogal“ dėl nepakankamo finansinio pajėgumo nebuvo pradėjusi investuoti iki 2008 m. ir kad GALP direktorių valdyba galiausiai nusprendė užsakyti įrenginius ir statybos darbus tik po to, kai Portugalijos Vyriausybėje buvo priimta atitinkama Ministrų Tarybos rezoliucija.
(226)
Portugalijos teigimu, „Petrogal“ sprendimą investuoti lėmė galimybė gauti valstybės pagalbą. Be pagalbos investicijų projekto būtų tekę atsisakyti. „Petrogal“ vietoj to būtų turėjusi įgyvendinti restruktūrizavimo planą, derindama savo naftos perdirbimo veiklą prie pasikeitusių rinkos ir žalios naftos tiekimo sąlygų. Be to, turimi finansiniai ištekliai būtų buvę panaudoti investicijoms į kitus, su naftos perdirbimo veikla nesusijusius, projektus.
(227)
Portugalija pateikė „Petrogal“ dokumentus, kuriuose išanalizuota numatoma investicijų projekto VGN ir kapitalo kaina (VSKK), taip pat pateiktas kitų galimų investicijų, kurias „Galp Energia“ būtų galėjusi įgyvendinti naudodama turimą kapitalą, sąrašas.
(228)
Komisijos manymu, GALP direktorių valdybai 2007 m. sausio 23 d. ir 2008 m. kovo 5 d. pateikti dokumentai turėjo lemiamos reikšmės vertinant pagalbos būtinumą, nes direktorių valdyba priėmė savo sprendimą remdamasi tais dokumentais.
(229)
Portugalijos teigimu, pagal GALP direktorių valdybai 2008 m. pateiktus skaičiavimus investicijų projekto VGN be pagalbos būtų buvusi [8-10] %. Ši VGN yra kur kas didesnė už „Petrogal“ VSKK ([7-9] %).
(230)
Tačiau Portugalija paaiškino, kad GALP direktorių valdyba savo sprendimus grindė dar 2002 m. pradėtu taikyti minimalaus pelningumo koeficiento metodu. Minimalaus pelningumo koeficientas (MPK, angl. hurdle rate) yra mažiausia sprendimus priimančiam asmeniui priimtina grąžos norma, dėl kurios, jo manymu, verta pradėti tą projektą, atsižvelgiant į susijusią riziką ir alternatyviąsias sąnaudas atsisakius kitų projektų. Minimalaus pelningumo koeficientas vadinamas ir kitaip (angl. cut-off rate, benchmark rate).
(231)
Nuo 2006 m. nustatytas naftos perdirbimo veiklos vidinis minimalaus pelningumo koeficientas buvo [110-150] % VSKK, t. y. [10-12] %. Įprastomis aplinkybėmis, jeigu apskaičiuota VGN neviršytų šios ribos, investicijos būtų atsisakyta. Šiuo atveju valstybės pagalba padidino VGN [1-3] procentiniais punktais, nuo [8-10] % iki [9-11] %, kaip parodyta 3 lentelėje 171 konstatuojamojoje dalyje, kurioje parodyti direktorių valdybai 2008 m. pateikti skaičiavimai. Nors VGN, perskaičiuota atsižvelgiant į pagalbą, tebėra kur kas mažesnė už vidinį minimalaus pelningumo koeficientą, GALP direktorių valdyba manė, jog valstybės pagalba suteikė pakankamai garantijų, kad būtų galima patvirtinti investicijų projektą.
(232)
Minimalaus pelningumo koeficientas yra priemonė, kurią bendrovės taiko priimdamos labai rizikingus sprendimus, todėl jo dydis gali priklausyti nuo su projektais susijusios rizikos. Minimalaus pelningumo koeficientas taip pat gali priklausyti nuo valiutos, kuria jis apskaičiuojamas: esant didelei valiutos infliacijai, minimalaus pelningumo koeficientas yra didesnis negu esant stabilioms kainoms.
(233)
Iki šiol priimant sprendimus dėl valstybės pagalbos, kuri teikiama kaip regioninė pagalba, nustatant pagalbos būtinumą ir skatinamąjį poveikį nebuvo remiamasi minimalaus pelningumo koeficiento samprata. Sąvokos „minimalaus pelningumo koeficientas“ taip pat nėra Nuodugnaus vertinimo komunikate. Tačiau šia sąvoka jau kelis kartus remtasi priimant sprendimus dėl valstybės pagalbos (pavyzdžiui, 2011 m. vasario 23 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos N 204/2010 (Švedijos pagalba MTTP srityje „Volvo Aero“ projektui „Trent XWB ICC“), dar nepaskelbtas Oficialiajame leidinyje) labai rizikingiems projektams; šie sprendimai buvo priimti daugiausia pagal Bendrijos valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, taikomajai veiklai ir naujovių diegimui sistemą (50).
(234)
Portugalija pabrėžia, kad investicijų projektui būdinga daugelio rūšių rizika, todėl minimalaus pelningumo koeficiento metodas taikomas pagrįstai. Šis investicijų projektas yra visų laikų didžiausia investicija į gamybą Portugalijoje. Jam įgyvendinti reikės kelerių metų. Įvertinti investicijų projekto išlaidas yra be galo sunku - Portugalija iš tiesų pateikė duomenų, iš kurių matyti, kad iš pradžių numatytos išlaidos vėliau praktikoje smarkiai išaugo. Kadangi investicijų projektu siekiama ilgalaikio tikslo, ilgam laikui prognozuoti naftos perdirbimo įmonių pelningumą yra itin sunku, ypač turint omenyje tai, kad ateityje per ilgą laiką įprastas transporto priemones su vidaus degimo varikliais gali pakeisti elektra varomi ir kitokie automobiliai.
(235)
2006 m. atlikus empirinį tyrimą (51), per kurį išanalizuota daugiau kaip 100 bendrovių (daugiausia veikiančių Šiaurės Amerikoje) pateiktų minimalaus pelningumo koeficientų, buvo nustatyta, kad minimalaus pelningumo koeficientas yra 14,1 %, o absoliutus skirtumas tarp VSKK ir minimalaus pelningumo koeficiento yra 5 procentiniai punktai, t. y. apie 155 % VSKK. Atsižvelgiant į šią informaciją, „Petrogal“ ir „Galp Energia“ taikomas naftos perdirbimo sektoriaus minimalaus pelningumo koeficientas neatrodo prima facie per didelis.
(236)
Turėdama omenyje šiuos duomenis ir ypač atsižvelgdama į atitinkamo sektoriaus ir nagrinėjamo atvejo ypatumus (t. y. susijusios rizikos svarbą dėl investicijų projekto dydžio ir numatomo ilgo eksploatacijos laikotarpio), Komisija mano, kad sprendžiant, ar pagalba buvo reikalinga kaip paskata investicijų projektui įgyvendinti, galima atsižvelgti į minimalaus pelningumo koeficientą.
(237)
Konkurentai Nr. 1 ir Nr. 2 patvirtino, kad naftos perdirbimo veiklai nėra nustatyta bendrų viso sektoriaus lyginamųjų standartų. Tačiau konkurentas Nr. 1 pareiškė nuomonę, jog 10 % lyginamojo dydžio (t. y. grąžos normos) pakanka, kad būtų galima įgyvendinti investicijų projektą. Komisija pažymi, kad šis lyginamasis dydis (10 %) yra labai panašus į VGN gavus pagalbą ([9-11] %), apie kurią 2008 m. buvo pranešta GALP direktorių valdybai. Todėl, Komisijos manymu, pagalba neviršija sumos, kurią konkurentas laikytų būtina, kad būtų pasiekta priimtina VGN.
(238)
Todėl atrodo, kad taikant pagalbos priemonę apskaičiuota VGN yra artimesnė „Petrogal“ minimalaus pelningumo koeficientui ir konkurento Nr. 1 nurodytam lyginamajam dydžiui. Gavus pagalbą VGN neviršija nei „Petrogal“ minimalaus pelningumo koeficiento, nei konkurento pateikto lyginamojo dydžio, todėl galima manyti, kad suteikta pagalba nebuvo per didelė. Vien tai, kad sprendimas investuoti buvo priimtas 2008 m., kai atsižvelgiant į pagalbą perskaičiuota VGN tebebuvo kur kas mažesnė už paskelbtą minimalaus pelningumo koeficientą, nėra pakankama priežastis abejoti minimalaus pelningumo koeficiento svarba. Iš ankstesnių GALP direktorių valdybos pareiškimų akivaizdu, kad valdyba suvokė investicijų projekto strateginę svarbą stabdant naftos perdirbimo maržų mažėjimą. Nors minimalaus pelningumo koeficientas nebuvo visiškai pasiektas, pastarojo strateginio veiksnio, atrodo, pakako, kad būtų galima pateisinti tam tikrą nukrypimą nuo minimalaus pelningumo koeficiento vertės.
(239)
Todėl, Komisijos manymu, pagalba buvo būtina investicijai skatinti ir neviršijo tam tikslui reikalingos sumos. Šiuo klausimu nėra visiškai pagrįsta teigti, kad visi ekonominės veiklos vykdytojai visoje Europoje yra įgyvendinę panašias investicijas savo naftos perdirbimo įmonėse be valstybės pagalbos. Pavyzdžiui, Komisija išnagrinėjo kitas pagalbos panašioms investicijoms priemones ir nustatė, kad Komisijos sprendimas N283/2004 (52) dėl distiliato hidrokrekingo įrenginio buvo priimtas panašiu atveju.
(240)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija, remdamasi RPG 10 punktu, išreiškė abejonę dėl pagalbos ir investicijų projekto naudos regioninei plėtrai, pabrėždama, kad palyginti su pagalbos suma (160 mln. EUR), bus sukurta nedaug darbo vietų (150), taip pat suabejojo, ar numatoma nauda regioninei plėtrai iš tiesų atsveria pagalbos poveikį atitinkamam sektoriui.
(241)
Komisija pažymi, kad, kaip teigė konkurentas Nr. 1, vienai sukurtai darbo vietai tenkanti pagalbos suma išties labai viršija atitinkamą sumą ankstesniais ad hoc pagalbos atvejais (žr. 89 konstatuojamąją dalį). Dėl nepakankamos naudos regionui, vertinant pagal sukurtų darbo vietų skaičių, buvo priimti keli neigiami sprendimai (53).
(242)
Portugalija pritaria, kad kiekvienai sukurtai darbo vietai tenka labai didelė pagalbos suma; tačiau tai galima paaiškinti investicijų projekto imlumu kapitalui, kaip būdinga šio sektoriaus investicijoms: praeityje Komisija yra leidusi taikyti šio sektoriaus pagalbos schemas tam tikrais atvejais, apie kuriuos pranešta atskirai, nors tais atvejais vienai sukurtai darbo vietai teko dar didesnė pagalbos suma (54). Portugalijos manymu, vietoj sukurtai tiesioginei darbo vietai tenkančios pagalbos sumos reikėtų atsižvelgti į kitus veiksnius, kaip antai netiesioginių ir laikinų darbo vietų kūrimo reikšmę ir kitus susijusius aspektus.
(243)
Iki šiol Komisija, priimdama sprendimus, visada atsižvelgdavo į tiesioginių darbo vietų kūrimą. Priimant kai kuriuos sprendimus taip pat atsižvelgta į netiesioginių darbo vietų kūrimą (55).
(244)
Iš pradžių Portugalija tvirtino, kad kiekvienai sukurtai (arba prarastai) tiesioginei darbo vietai tektų trys netiesioginės darbo vietos. Šis 3:1 santykis buvo pagrįstas kitais ankstesniais pagalbos tame pačiame Portugalijos pramonės sektoriuje atvejais (56), kuriais Komisija pritarė tokiam pačiam ar dar didesniam santykiui. Galimybė kurti netiesiogines darbo vietas atsiranda dėl techninės priežiūros veiklos, ir projektas turbūt bus naudingiausias kaip tik šiai rinkos daliai, nes naftos perdirbimo įmonėse bus naudojamos sudėtingesnės technologijos, taigi reikės sudaryti paslaugų subrangos sutartis, pagal kurias dirbs vis didesnės specializacijos darbuotojai ir technikai.
(245)
Savo argumentą Portugalija pagrindė neseniai parengtu Komisijos darbiniu dokumentu dėl naftos chemijos sektoriaus (57), kuriame teigiama, kad nors šioje pramonėje ES mastu yra tiesiogiai įdarbinta tik 100 000 darbuotojų, galima manyti, kad nuo ES naftos perdirbimo pramonės tiesiogiai priklausomų darbo vietų yra net 400 000-600 000. To paties dokumento 41 išnašoje minima 600 000 papildomų darbo vietų logistikos ir prekybos srityse. Remiantis šiais teiginiais, galima pateisinti dar didesnį negu 3:1 santykį: jis galėtų būti nuo 4:1 iki 6:1, o atsižvelgiant į logistikos ir prekybos srityse kuriamas darbo vietas - net iki 12:1.
(246)
Portugalija taip pat pažymėjo, kad pagal priešingos padėties scenarijų „be pagalbos ir be projekto“„Petrogal“ būtų restruktūrizavusi savo naftos perdirbimo įmones ir sumažinusi darbuotojų skaičių, taigi būtų prarasta 160 tiesioginių darbo vietų. Todėl Komisija, vertindama pagalbos naudą regioninei plėtrai, turėtų atsižvelgti į 310 sukurtų arba išsaugotų tiesioginių darbo vietų (58) ir maždaug nuo 930 (59) iki 3 720 netiesioginių darbo vietų, galiausiai sukurtų įgyvendinant investicijų projektą, - atsižvelgiant į šias darbo vietas, nustatyta didelė vienai tiesioginei darbo vietai tenkanti pagalbos suma sumažėtų.
(247)
Portugalija taip pat pabrėžė, kad pagal šį investicijų projektą daroma viena investicija yra visų laikų didžiausia Portugalijoje ir kad statybų laikotarpiu atitinkamuose regionuose bus sukurta 3 000 laikinų darbo vietų.
(248)
Be to, ankstesniuose sprendimuose (60) dėl ad hoc regioninės pagalbos patvirtinimo Komisija rėmėsi šiais svarbiais veiksniais:
-
darbuotojų pajamų didinimu (geriau mokamų tiesioginių ir netiesioginių darbo vietų kūrimu),
-
socialine regiono gerove (aplinkos ir gyvenimo sąlygų gerinimu, vietos renginių rėmimu),
-
žmogiškųjų išteklių gebėjimų stiprinimu (mokymu, švietimu, doktorantūros studijų programomis),
-
nauda MTTP, technologijų ir praktinės patirties perdavimui (investuojant į materialinės bazės atnaujinimą),
-
aktyvesne subrangovų veikla atitinkamose vietovėse,
-
geresniu esamų uostų įrenginių naudojimu.
Šie veiksniai tikrai yra teigiami elementai, į kuriuos galima atsižvelgti vertinant pagalbos ir investicijų projekto naudą regioninei plėtrai Portugalijoje.
(249)
Taigi, Portugalijos ir kelių suinteresuotųjų šalių pastabose nurodyta kita svarbi nauda regioninei plėtrai, susijusi su socialiniu poveikiu ir poveikiu aplinkai, mokymo plėtote ir susitarimais su aukštojo mokslo įstaigomis.
(250)
Portugalija taip pat nurodė, kad bus plėtojama tiekimo grandinė ir kad naujųjų įrenginių statyba turės įtakos šalies pramonei: statybos inžinerijos darbams, statybos darbams ir mechanikos inžinerijai (įrenginių surinkimui). Tai tikrai yra teigiamas poveikis, tačiau jis yra arba laikinas, arba bendro pobūdžio (žr. 154 konstatuojamąją dalį).
(251)
Komisija atsižvelgia į Portugalijos nurodytą teigiamą investicijų projekto šalutinį poveikį atitinkamiems regionams, kuris nėra laikinas. Ypač numatomas ilgas naftos perdirbimo įmonių veikimo laikotarpis (jas tikimasi eksploatuoti bent 30 metų), teigiamas poveikis subrangos pramonei, intensyvus mokymas ir keli susitarimai su mokyklomis ir universitetais rodo, kad naftos perdirbimo įmonės yra svarbios atitinkamiems regionams. NET jeigu šis teigiamas šalutinis poveikis didele dalimi jau yra patiriamas, nes naftos perdirbimo įmonės veikia ilgą laiką, galima sutikti, kad investicijomis tikrai didinamas teigiamas „Petrogal“ vaidmuo tiek Sineso, tiek Porto vietovėse.
(252)
Portugalija taip pat pateikė pagalbos projekto ekonominės naudos analizę. Ekonominės naudos analizės tikslas - žvelgti plačiau nei investuotojo projekto perspektyvumo analizė ir įvertinti visas (diskontuotas) projekto socialines sąnaudas ir naudą. Taigi ekonominės naudos analizėje numatoma nauda išreikšta skaičiais, įskaitant su tiesioginiu ir netiesioginiu darbuotojų įdarbinimu susijusių mokesčių sumas, sutaupytas išmokas bedarbiams (išsaugojus darbo vietas), vartojimo mokesčių sumą, papildomas Leišonso uosto pajamas, tiesioginę paramą vietos bendruomenėms ir t. t.
(253)
Ekonominės naudos analizėje padaryta išvada, kad nagrinėjama pagalba yra labai naudinga Portugalijai. Žinoma, ši ekonominės naudos analizė geografiniu požiūriu aprėpia daugiau nei tik Šiaurės Portugalijos ir Alentežo regionus, kuriuose įgyvendinamas investicijų projektas. Tačiau jeigu įvertinta nauda visai šaliai būtų paskirstyta regionams proporcingai kiekvieno iš jų ekonominiam svoriui, Šiaurės Portugalijos ir Alentežo regionams tektų 34,8 % šios bendros naudos.
(254)
Portugalija taip pat pabrėžė, kad pagalba ir ją gavus padaryta investicija yra naudinga ne tik regioninei plėtrai, bet ir kitoms politikos sritims. Portugalija tvirtino, kad investicijų projektas yra strategiškai svarbus visai šaliai, taip pat Europos energijos tiekimo saugumui. Susijusi nauda - mažesnė priklausomybė nuo importo, didėjančios dyzelino paklausos tenkinimas, efektyvesnis energijos vartojimas abiejose naftos perdirbimo įmonėse, teigiamas poveikis aplinkai. Į šiuos argumentus negalima atsižvelgti vertinant pagalbos naudą regioninei plėtrai.
(255)
Nors vienai sukurtai tiesioginei darbo vietai tenkanti pagalbos suma atrodo prima facie neproporcingai didelė, tačiau vertinant teigiamą netiesioginį poveikį (netiesiogines darbo vietas, teigiamą šalutinį poveikį, gerai atlyginamų darbo vietų kūrimą, žmogiškojo kapitalo ir socialinės gerovės didinimą), projekto naudos Alentežo ir Šiaurės Portugalijos regionams negalima laikyti nereikšminga. Todėl Komisija mano, kad jos iš pradžių išreikšta abejonė dėl pagalbos naudos regioninei plėtrai nepasitvirtino.
(256)
Be to, iš tolesnių skirsnių dėl 68 punkto a ir b papunkčių taikymo galima spręsti, kad pagalba nedaro didelio neigiamo poveikio atitinkamam sektoriui, nes rinkos, su kuriomis yra susijęs investicijų projektas, nėra nepakankamai gerai veikiančios, t. y. nėra apimtos visiško ar santykinio nuosmukio. Be to, „Petrogal“ neužima tokios didelės dalies atitinkamoje produkcijos pardavimo iš perdirbimo įmonės rinkoje, kad galėtų kam nors kenkti antikonkurenciniu elgesiu. Aromatinių junginių gamybos pramonėje naudojamo sunkiojo metanolio pakeitimas vietoje gaminamu metanoliu nedaro didelio poveikio EEE tiekėjams. Todėl Komisija mano, kad jos iš pradžių išreikšta abejonė, jog numatoma pagalbos nauda regioninei plėtrai neatsvers pagalbos neigiamo poveikio atitinkamam sektoriui, nepasitvirtino.
(257)
Pagal RPG 9 punktą „Petrogal“ nėra sunkumų patirianti įmonė, kaip apibrėžta Komisijos komunikate „Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti“ (61).
(258)
Pagal RPG 39 punktą „Petrogal“ pati dengia daugiau kaip 25 % tinkamų finansuoti išlaidų (žr. 36 konstatuojamąją dalį).
(259)
Pagal RPG 50 punktą tinkamos finansuoti investicijų projekto išlaidos apskaičiuojamos remiantis reikalavimus atitinkančiomis investicinėmis sąnaudomis (žr. 36 konstatuojamąją dalį).
(260)
RPG 71-75 punktuose nustatytų pagalbos kaupimo taisyklių yra laikomasi (žr. 43 konstatuojamąją dalį).
(261)
Pagal RPG 40 punktą pagalba teikiama su sąlyga, kad užbaigusi investicijų projektą „Petrogal“ ne trumpiau kaip penkerius metus tęstų su juo susijusią veiklą atitinkamuose regionuose.
(262)
Todėl, Komisijos manymu, pagalba atitinka bendrąsias RPG nuostatas.
6.5. Atitiktis didelių investicijų projektų kriterijams - sprendime pradėti procedūrą išreikštų abejonių tikrinimas
(263)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejonę, ar investicijų projektą galima laikyti VIP, kaip apibrėžta RPG 60 punkte, nors naftos perdirbimo įmonės nėra geografiniu požiūriu arti viena kitos.
(264)
Nors abi naftos perdirbimo įmonės nėra arti viena kitos geografiniu požiūriu, Portugalija mano, kad jas sieja tvirti ekonominiai, veiklos ir strateginiai ryšiai. Jei nebūtų investuojama į Matozinjoso įmonės vakuuminio distiliavimo įrenginį, dėl gresiančio dažno stygiaus vakuuminio gazolio (hidrokrekingo įrenginio žaliavos) rinkoje nebūtų galima atitinkamai investuoti į Sineso įmonės hidrokrekingo įrenginį. Todėl, Portugalijos manymu, dėl tvirtų veiklos ryšių abi naftos perdirbimo įmonės yra ekonomiškai nedalios.
(265)
Konkurentas Nr. 1 prieštarauja tokiam požiūriui; pasak jo, investicijų projekto ilgalaikis turtas yra ekonomiškai dalus.
(266)
Vienoje iš trečiųjų šalių pastabų, gautų paskelbus sprendimą pradėti procedūrą, rašoma, kad sunkiojo metanolio gamybos didinimas yra būtina grupės „La Seda“ investicijos į Sineso naftos perdirbimo įmonę sąlyga. Komisija patikrino, ar „La Seda“ investiciją kartu su investicija į Matozinjoso įmonę galima laikyti VIP. Portugalija patvirtino, kad gaminamas didesnis sunkiojo metanolio kiekis „Petrogal“ bus naudojamas tik vidaus reikmėms ir kad sunkusis metanolis nebus parduodamas trečiosioms šalims. Todėl Komisija daro išvadą, kad investicijų projektas ir „La Seda“ investicijų projektas nėra VIP.
(267)
RPG 60 punktas taikomas investicijų projektams, kurie dirbtinai dalijami į mažesnius projektus, siekiant išvengti didžiausio pagalbos intensyvumo mažinimo metodo taikymo; šis metodas gali būti taikomas didesnės kaip 50 mln. EUR vertės investicijų projektams. Šiuo konkrečiu atveju Komisija įsitikino, kad nustatytas pagalbos intensyvumas (12,43 % grynosios dabartinės vertės) yra mažesnis už didžiausią pagalbos intensyvumą, taikytiną tuo atveju, jeigu investicijų projektas būtų VIP (14,28 % grynosios dabartinės vertės), taigi yra mažesnis už galimą didžiausią pagalbos intensyvumą abiem atskiriems projektams. Taigi didžiausias pagalbos intensyvumas net ir VIP atveju nėra viršijamas ir Komisija daro išvadą, kad nėra būtina nustatyti, ar abu projektai Sineso ir Matozinjoso įmonėje yra VIP, ar ne, nepaisant geografinio atstumo, nes tai nedaro poveikio pagalbos suderinamumo vertinimui pagal RPG.
(268)
Pagalbos intensyvumas pagal RPG 67 punktą apskaičiuojamas atsižvelgiant į tai, ar investicijų projektas laikomas VIP, ar dviem atskirais investicijų projektais. Pastaruoju atveju, jeigu abiejose vietose būtų investuojama atskirai, tuomet apskaičiuojant pagalbos intensyvumą reikėtų atsižvelgti į dvi skirtingas nustatytas viršutines regioninės pagalbos ribas, taikomas Sineso (40 %) ir Matozinjoso (30 %) vietovėse.
(269)
Kaip pranešė Portugalija, bendra planuojama investicijų projekto tinkamų finansuoti sąnaudų suma yra 1 058 934 146 EUR ([ ] EUR investicijai į Sineso įmonę ir [ ] EUR investicijai į Matozinjoso įmonę) nominaliąja verte.
(270)
Investicijos į Sineso įmonę grynoji dabartinė vertė yra [ ] EUR, o planuojama pagalbos suma vertinama [ ] EUR grynąja dabartine verte, taigi pagalbos šiai įmonei intensyvumas yra 13,12 % bendrojo subsidijos ekvivalento (BSE) - mažesnis už pakoreguotą didžiausią pagalbos intensyvumą (15,94 %).
(271)
Investicijos į Matozinjoso įmonę grynoji dabartinė vertė yra [ ] EUR, o planuojama pagalbos suma vertinama [ ] EUR grynąja dabartine verte, taigi pagalbos šiai įmonei intensyvumas yra 10,66 % bendrojo subsidijos ekvivalento (BSE) - mažesnis už pakoreguotą didžiausią pagalbos intensyvumą (14,68 %).
(272)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija patikrino skirtingą abiem regionams (40 % Sineso ir 30 % Matozinjoso) taikomą pagalbos intensyvumą ir perskaičiavo didžiausią pagalbos intensyvumą, atitinkamą pagalbos intensyvumą vertindama pagal investicijos sumos (grynąja dabartine verte), tenkančios tam regionui, proporciją visos investicijos atžvilgiu. Taip apskaičiuotas 37,18 % pagalbos intensyvumas, atitinkantis 14,21 % pakoreguotą didžiausią pagalbos intensyvumą.
(273)
Nes jei investicijų projektas būtų laikomas VIP, bendrų investicinių sąnaudų grynoji dabartinė vertė būtų 974 064 894 EUR. Bendra planuojama pagalbos suma būtų 121 091 314 EUR grynąja dabartine verte, o atitinkamas pagalbos intensyvumas - 12,43 % BSE, taigi mažesnis už pirmiau apskaičiuotą pakoreguotą didžiausią pagalbos intensyvumą (14,21 %).
(274)
Todėl, kadangi BSE išreikštas pagalbos intensyvumas, taikant mažinimo taisykles, būtų mažesnis už pakoreguotą didžiausią pagalbos intensyvumą, Komisija mano, kad siūlomas pagalbos investicijų projektui intensyvumas atitinka RPG 67 punktą.
(275)
Portugalija užtikrino, kad didžiausia pagalbos suma ir didžiausias pagalbos intensyvumas, nustatyti šiuo sprendimu, nebus viršyti, net jei būtų patirta mažiau arba daugiau tinkamų finansuoti išlaidų.
(276)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejonę dėl kai kurių pagalbos vertinimo pagal RPG 68 punkto a ir b papunkčiuose nustatytas taisykles klausimų. Šie klausimai yra:
-
ar su investicijų projektu susiję produktai, kaip tvirtina Portugalija, yra tik dyzelinas ir sunkusis metanolis, ar ir kiti su naftos perdirbimu susiję produktai, atsižvelgiant į galimą naftos perdirbimo produktų pakeičiamumą pasiūlos požiūriu ir į faktą, kad sunkusis metanolis gali būti laikomas tarpiniu produktu, kaip apibrėžta RPG 69 punkte;
-
ar atitinkama produktų rinka yra tiek dyzelino, tiek sunkiojo metanolio pardavimo iš perdirbimo įmonės rinka, kaip teigia Portugalija;
-
ar atitinkamų produktų atitinkama geografinė rinka turi būti nustatyta nacionaliniu, regioniniu (Pirėnų pusiasalio), ar EEE lygiu;
-
ar pagalbos gavėjo „Petrogal“ ir grupių „Galp Energia“ bei ENI, kurioms priklauso „Petrogal“, rinkos dalis neviršija 25 % bet kurios atitinkamos rinkos (RPG 68 punkto a papunktis);
-
ar investicijų projekto sukurti visų atitinkamų produktų gamybos pajėgumai sudaro daugiau kaip 5 % kiekvienos atitinkamos rinkos dydžio, skaičiuojant pagal atitinkamo produkto tikrojo vartojimo duomenis, o jei taip, tai ar vidutinis atitinkamo produkto tikrojo vartojimo metinis prieaugis per pastaruosius penkerius metus buvo didesnis nei vidutinis Europos ekonominės erdvės BVP metinis prieaugis.
(277)
278-311 konstatuojamosiose dalyse Komisija pakartotinai įvertino, ar viršijamos nustatytos ribos pagal RPG 68 punkto a ir b papunkčiuose nustatytus kriterijus, siekdama nuspręsti, ar būtina atlikti investicijų projekto nuodugnų vertinimą. Pirmiausia patikrinti atitinkami produktai, kurie laikomi susijusiais su investicijų projektu. Po to nustatytos atitinkamos produktų rinkos. Tada ištirta, ar vertinimą reikėtų atlikti pardavimo iš perdirbimo įmonės, mažmeninės prekybos, ar nemažmeninės prekybos lygiu. 312-344 konstatuojamosiose dalyse nustatyta produktų rinka ir atitinkama geografinė rinka, po to atitinkama produktų rinka įvertinta atsižvelgiant į „Petrogal“ atitinkamą rinkos dalį. Galiausiai išanalizuota, ar produktų gamybos pajėgumo padidėjimas viršija 5 % atitinkamo produkto tikrojo vartojimo EEE tokioje rinkoje, kurioje atitinkamų produktų tikrojo vartojimo prieaugis ES mastu yra nepakankamas.
(278)
RPG 69 punkte nustatyta: „Atitinkamas produktas paprastai yra investicinio projekto produktas. Kai projektas yra susijęs su tarpiniu produktu ir didelė produkcijos dalis neparduodama rinkoje, atitinkamas produktas gali būti tolesnių gamybos etapų produktas. (…)“ To paties punkto 64 išnašoje nustatyta: „Jei investiciniame projekte numatoma kelių skirtingų produktų gamyba, reikia atsižvelgti į kiekvieną produktą.“
(279)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija nustatė, kad su investicijų projektu tiesiogiai susiję atitinkami produktai yra dyzelinas ir sunkusis metanolis. Kadangi akivaizdu, jog „Petrogal“ visą sunkiojo metanolio produkciją sunaudodavo metanolio dariniams gaminti, metanolio dariniai taip pat buvo laikomi susijusiu produktu. Komisija taip pat pritarė Portugalijos teiginiui, kad investicijų projektas nedaro poveikio kitiems naftos perdirbimo įmonėse lygiagrečiai gaminamiems produktams (benzinui, suskystintoms naftos dujoms, mazutui, reaktyviniams degalams ir bitumui).
(280)
Komisija atkreipė dėmesį į Portugalijos paaiškinimą, kad naftos perdirbimo įmonės veikia daugelio įvairių produktų gamybos principu: žaliava (žalia nafta) perdirbama į daugybę tarpinių (pavyzdžiui, sunkusis metanolis, vakuuminis gazolis) ir galutinių (pavyzdžiui, benzinas ir dyzelinas) produktų. Daugelis šių tarpinių produktų iškart sunaudojami kituose naftos perdirbimo proceso etapuose kaip žaliavos (angl. feedstocks), o kiti parduodami rinkoje arba naudojami kaip pirminių naftos chemijos produktų pramonės žaliava, pavyzdžiui, sunkusis metanolis - aromatiniams junginiams gaminti. Techninis gamybos procesas ypač priklauso nuo naudojamos žalios naftos rūšies (kai kurių rūšių žalią naftą tinka perdirbti tik tam tikruose įrenginiuose) ir nuo konkrečios įmonės techninės konfigūracijos. Siekiant iš naftos perdirbimo įmonės veiklos gauti kuo didesnį pelną, stengiamasi didinti visų joje gaminamų produktų pelningumą, vadinamąją naftos perdirbimo maržą, derinant įvairios produkcijos gamybą, atsižvelgiant į techninius apribojimus, susijusius su gamybos procesu (ir naudojama žalios naftos rūšimi), ir žaliavų bei produkcijos kainas. Tačiau tėra labai nedaug galimybių pertvarkyti veikiančią naftos perdirbimo įmonę be papildomų investicijų.
(281)
Per praėjusį dešimtmetį vyko struktūriniai naftos perdirbimo sektoriaus pokyčiai. Lengvesnių rūšių žalios naftos pasiūla vis mažėja ir ji vis dažniau keičiama sunkesnių rūšių žalia nafta. Tuo pačiu metu sparčiai išaugo dyzelino (kuris vis dažniau naudojamas reaktyviniams degalams vietoj benzino) paklausa rinkoje. Elektros energijai gaminti ir jūrų transportui naudojamo mazuto paklausa, priešingai, mažėja ir turėtų toliau mažėti (mazuto naudojimas šiose srityse keičiamas aplinkai tinkamesnėmis technologijomis). ES dyzelino importuoja daugiau, nei pati eksportuoja, o benzino daugiau eksportuoja (daugiausia į JAV rinką, kuri ateityje turėtų mažėti).
(282)
Kaip paaiškino Portugalija ir patvirtino konkurentai Nr. 1 ir Nr. 2, viena investicijų projekto ekonominė paskata yra pritaikyti įmones sunkesnių rūšių žaliai naftai perdirbti, kita - pertvarkyti jas taip, kad būtų galima gaminti daugiau dyzelino ir mažiau mazuto.
(283)
Kaip aprašyta 2.2 skirsnyje, dyzelinas ir sunkusis metanolis yra su investicijų projektu tiesiogiai susiję produktai. Iš tiesų, įgyvendinus investicijų projektą, padidės dyzelino gamyba (vietoj mazuto), taip pat sunkiojo metanolio gamyba - pastarosios produkcijos padidėjimas, pasak Portugalijos, yra techniškai neišvengiamas šalutinis investicijos poveikis. Komisija atkreipė dėmesį į Portugalijos teiginį, kad investicijų projektas nedaro poveikio įmonėse lygiagrečiai gaminamiems produktams (benzinui, suskystintoms naftos dujoms, mazutui, reaktyviniams degalams ir bitumui).
(284)
Tačiau per oficialią tyrimo procedūrą Komisija įsitikino, kad investavus į Matozinjoso įmonės naująjį vakuuminio distiliavimo įrenginį ir naująjį lengvojo krekingo įrenginį, taip pat bus gaminamas vakuuminis gazolis. Dyzelino bus daugiau gaminama Sineso įmonėje, kurios naujajame hidrokrekingo įrenginyje kaip žaliava bus naudojamas Matozinjoso ir Sineso įmonėse pagamintas vakuuminis gazolis. Todėl vakuuminį gazolį taip pat reikia laikyti su investicija tiesiogiai susijusiu produktu, nes įgyvendinus investicijų projektą labai padidės jo gamyba Matozinjoso naftos perdirbimo įmonėje.
(285)
Portugalija pranešė, kad vakuuminis gazolis bus naudojamas tik kaip žaliava Sineso įmonės hidrokrekingo įrenginyje. Todėl jį reikėtų laikyti padidintos dyzelino gamybos tarpiniu produktu ir jo nereikėtų vertinti atskirai. Portugalija taip pat teigė, kad būtino pastovaus ir patikimo žaliavos tiekimo į tokio dydžio hidrokrekingo įrenginį, koks veikia Sineso įmonėje, neįmanoma užtikrinti perkant reikiamus jos kiekius rinkoje. Taip yra todėl, kad atvira vakuuminio distiliavimo žaliavų rinka - neatidėliotinų sandėrių rinka - yra labai nedidelė ir labai permaininga. Todėl tiekiant vakuuminį gazolį iš Matozinjoso į Sineso įmonę neatmetama galimybė taip pat gauti šios žaliavos iš trečiųjų šalių.
(286)
Komisija sutinka, kad vakuuminis gazolis laikomas tarpiniu produktu ir kad didelė vakuuminio gazolio produkcijos dalis neparduodama rinkoje (neatsisakant galimybės gauti šios žaliavos ir iš trečiųjų šalių). Šiuo atveju, kaip nustatyta RPG 69 punkte, galima daryti išvadą, kad naujojo vakuuminio distiliavimo įrenginio ir naujojo lengvojo krekingo įrenginio Matozinjoso įmonėje atitinkamas produktas yra vartotojams skirtas produktas - dyzelinas.
(287)
Komisija taip pat pažymi, jog konkurentas Nr. 1 mano, kad hidrokrekingo likučius galima laikyti su investicijų projektu susijusiu produktu (žr. 92 konstatuojamąją dalį). Kadangi Portugalija paaiškino, kad naudojant izokrekingo technologiją šių likučių beveik nebus (žr. 183 konstatuojamąją dalį), Komisija hidrokrekingo likučių nelaiko susijusiu produktu.
(288)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejonę, ar dyzelinas ir metanolis yra vieninteliai susiję produktai, turint omenyje tai, kad metanolį galima laikyti tarpiniu produktu pagal RPG 69 punkte pateiktą apibrėžtį ir kad metanolio dariniai gali būti susiję produktai, kuriems gali reikėti taikyti 68 punkto a ir b papunkčiuose nustatytus kriterijus.
(289)
Portugalija pateikė šiuos paaiškinimus:
-
metanolio sąvoka apima sunkųjį ir lengvąjį metanolį; sunkiojo ir lengvojo metanolio vieno kitu pakeisti neįmanoma nei juos gaminant, nei juos naudojant;
-
sunkusis metanolis yra produktas, naudojamas kaip žaliava naftos perdirbimo procesuose ir gaminant labai įvairius (ne tik aromatinių junginių) cheminius produktus;
-
įgyvendinus investicijų projektą, Sineso naftos perdirbimo įmonėje gaminama daugiau sunkiojo metanolio: jo gamyba padidinta [200-250] kilotonų per metus;
-
Sineso įmonėje pagaminto sunkiojo metanolio didžioji dalis pervežama į „Petrogal“ Matozinjoso įmonę, kurioje jis kartu su iš kitų šalių importuojamu metanoliu ir pačioje Matozinjoso įmonėje pagamintu sunkiuoju metanoliu (2007-2009 m. vidutiniškai [650-700] kilotonų) perdirbamas į reformingo žaliavą (62). Bendras sunkiojo metanolio kiekis, naudojamas reformingo žaliavai gauti Matozinjoso įmonėje, yra [1 000-1 050] tonų (vidutiniškai 2007-2009 m. duomenimis);
-
iš bendro Sineso įmonėje papildomai pagaminamo sunkiojo metanolio kiekio ([200-250] kilotonų) [100-150] kilotonų pervežama į Matozinjoso įmonę (likutis sunaudojamas kaip žaliava Sineso įmonės hidrokrekingo procese) vietoj [100-150] kilotonų importuoto sunkiojo metanolio; iki investicijos importuotas sunkiojo metanolio kiekis ([250-300] kilotonų) sumažintas [100-150] kilotonų, t. y. [50-60] %;
-
92 % 2009 m. importuoto sunkiojo metanolio kiekio buvo importuota ne iš EEE, o 8 % - iš EEE šalių (63);
-
Matozinjoso naftos perdirbimo įmonės sunkiojo metanolio gamybos pajėgumas (2007-2009 m. vidutiniškai pagaminta [650-700] kilotonų) įgyvendinus investicijų projektą nesikeičia;
-
reformingo žaliava yra aromatinių junginių gamybos tarpinis produktas;
-
investicija nedaro poveikio reformingo žaliavos gamybos pajėgumui;
-
Matozinjoso įmonėje pagaminta reformingo žaliava tiekiama kaip žaliava į „Petrogal“ Matozinjoso įmonės aromatinių junginių gamybos įrenginį;
-
aromatinių junginių gamybos įrenginyje gaminami labai įvairūs pirminiai aromatiniai junginiai arba metanolio dariniai, visų pirma benzenas, toluenas, ortoksilenas, paraksilenas ir tirpikliai;
-
investicijų projektas nedaro poveikio aromatinių junginių gamybos įrenginio gamybos pajėgumui (2007-2009 m. vidutiniškai parduota [400-450] kilotonų), kurio didinti nenumatoma;
-
aromatinių junginių gamybos įrenginys yra savarankiškas padalinys; sunkiojo metanolio vidaus kaina yra ir po investicijos toliau bus sunkiojo metanolio importo kaina. Reformingo žaliavos, kaip į aromatinių junginių gamybos įrenginį tiekiamos žaliavos, pardavimo kaina yra ir po investicijos toliau bus apskaičiuojama kaip [10-20] % metanolio importo pariteto (CIF NEW) ir [80-90] % benzino eksporto pariteto (RBOB USA), pridedant vežimo iš Sineso į Portą išlaidas;
-
žaliavų (sunkiojo metanolio) sąnaudos sudarė apie [90-100] % bendrų aromatinių junginių gamybos sąnaudų. Papildomas Sineso įmonėje pagamintas sunkiojo metanolio kiekis sudaro apie 14 % viso į reformingo žaliavą perdirbamo sunkiojo metanolio;
-
pirminiai aromatiniai junginiai parduodami rinkoje naftos chemijos pramonei rinkos kainomis; „Petrogal“, kurios rinkos dalis nesiekia [0-5] %, kainas lemia EEE aromatinių junginių rinka. Bendra „Petrogal“ aromatinių junginių gamybos įrenginio apyvarta 2009 m. sudarė apie [ ] mln. EUR. Po investicijos [ ] % apyvartos (apie [ ] mln. EUR, skaičiuojant pagal 2009 m. apyvartą) sudarytų Sineso įmonėje papildomai gaminamas metanolis.
(290)
Komisija pažymi, jog konkurentas Nr. 1 mano, kad sunkusis metanolis yra tarpinis produktas ir kad atliekant vertinimą metanolio darinius reikėtų laikyti atitinkamais produktais.
(291)
Siekiant nustatyti, ar metanolio dariniams reikia taikyti RPG 68 punkto a ir b papunkčiuose numatytus kriterijus, būtina išaiškinti RPG 69 punkto formuluotę. 69 punkte nustatyta, kad atitinkamas produktas gali būti tolesnių gamybos etapų produktas, kai investicija yra susijusi su tarpiniu produktu ir didelė tos produkcijos dalis neparduodama rinkoje. Ši formuluotė skirta apibūdinti situacijoms, kai pagalbos iškraipantis poveikis konkurentams nėra juntamas arba yra tik iš dalies juntamas tarpinio produkto rinkoje, tačiau patiriamas galutinio produkto rinkoje. Komisija, remdamasi Portugalijos suteikta informacija dėl atitinkamų produktų apibrėžties, mano, kad pagalba nedaro poveikio nei gamybos apimčiai, nei gamybos sąnaudoms, nei „Petrogal“ aromatinių junginių gamybos įrenginio kainų nustatymo elgsenai. Be to, Sineso įmonėje gaminamas papildomas sunkiojo metanolio kiekis turi maža reikšmės, palyginti su bendru sunkiojo metanolio kiekiu, iš kurio gaunama reformingo žaliava. Todėl, Komisijos manymu, pagalba investicijų projektui nedaro poveikio aromatinių junginių produktų rinkoms arba tas poveikis yra netiesioginis ir visai nereikšmingas (netiesiogiai mažinama metanolio importo kaina, žr. tolesnį skirsnį).
(292)
Todėl, Komisijos manymu, 68 punkto a ir b papunkčiuose numatytų kriterijų aromatinių junginių produktų rinkoms taikyti nereikia.
(293)
Tačiau Komisija taip pat mano, kad pagalba gali daryti poveikį metanolio rinkai, nes investicijų projektas teikia galimybę pakeisti importuojamą metanolį vietoje gaminamu metanoliu, todėl tiekėjai gali būti priversti ieškoti kitų rinkų sunkiajam metanoliui parduoti. Todėl Komisija sunkiajam metanoliui kaip atitinkamam produktui taikė 68 punkto a ir b papunkčiuose nustatytus kriterijus.
(294)
RPG 69 punkte nustatyta, kad atitinkama produkto rinka apima atitinkamą produktą ir jo pakaitalus, kuriuos tokiais laiko arba vartotojas (dėl produktui būdingų požymių, kainų ir numatyto naudojimo būdo), arba gamintojas (dėl gamybos įrangos pritaikomumo).
(295)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija negalėjo padaryti išvados dėl atitinkamos susijusio (-ių) produkto (-ų) rinkos, nes buvo sunku patikimai nustatyti visus atitinkamus produktus.
(296)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija padarė išvadą, kad vartotojams tinkamų dyzelino pakaitalų nėra. Tačiau suabejota dėl dyzelino pakeičiamumo pasiūlos požiūriu, nes dėl gamybos įrenginių pritaikomumo, pertvarkius perdirbimo įmones, galima gaminti kitų rūšių produktus (daugiausia benziną).
(297)
Portugalija, siekdama išsklaidyti šias abejones, teigė, kad Komisijos sprendime dėl susijungimo (64), kuriuo rėmėsi Komisija, buvo minimos kitokios aplinkybės, kai benzino ir dyzelino rinkų pasiūlos ir paklausos neatitikimas buvo kur kas mažiau svarbus negu yra šiuo metu ir todėl vis dar buvo galima įmonėje lengvai pereiti nuo vieno prie kito produkto gamybos. Tačiau, pasak Portugalijos, po 2000 m. labai padidėjus dyzelino paklausai, tokio pasirinkimo neliko ir dabar nebėra papildomo pajėgumo tenkinti paklausą.
(298)
Nors šis paaiškinimas visiškai nepaneigia tikimybės, kad dyzelino gamybos įrenginiai galėtų būti naudojami benzinui gaminti, atrodo nepagrįsta manyti, kad įmonė galėtų išleisti daugiau kaip 1 mlrd. EUR savo benzino gamybos pajėgumui didinti, kai Europoje šios prekės pagaminama daugiau negu reikia. Remiantis įvairiais tyrimais (65), Europos variklių degalų rinkoje benzino ir likutinio mazuto paklausa mažėja, o dyzelino paklausa didėja. Dėl taip besikeičiančios paklausos naftos perdirbimo įmonės gamina per didelius kiekius produktų, kurių paklausa ir vertė mažėja, ir nepakankamai produktų, kurių paklausa ir vertė didėja (66). Prognozuojama, kad benzino vartojimas Europoje 2010-2030 m. laikotarpiu turėtų labai sumažėti, nes vietoj benzinu varomų automobilių bus pradėta naudoti daugiau dyzelinu varomų automobilių, taip pat bus pradėti naudoti alternatyvūs energijos šaltiniai. Iš atliktų tyrimų taip pat galima spęsti, kad benzino paklausa mažės dėl energiją efektyviau naudojančių automobilių JAV (kuri yra pagrindinė Europoje pagaminamo benzino pertekliaus eksporto rinka) ir dėl elektra varomų automobilių, kurie, kaip tikimasi, bus svarbūs ateityje.
(299)
Todėl, Komisijos manymu, šiuo konkrečiu atveju, turint omenyje investicijos pobūdį ir atsižvelgiant į produktų rinkos vidutinės trukmės tendencijas, dyzeliną reikėtų laikyti atitinkamu produktu (taip pat ir pasiūlos požiūriu).
(300)
Remiantis atitinkamų produktų aptarimu, antroji atitinkama produktų rinka, kurią reikėtų aptarti, yra sunkiojo metanolio rinka. Sineso naftos perdirbimo įmonėje gaminamas sunkusis metanolis yra dyzelino gamybos, kuriai skirta investicija, šalutinis produktas. Sunkusis metanolis naudojamas ne tik aromatiniams junginiams, bet ir įvairiems cheminiams produktams gaminti. Naudojant jį įprastais būdais, jam nėra jokių pakaitalų. Todėl, Komisijos manymu, sunkiojo metanolio rinka taikant 68 punkto a ir b papunkčiuose nustatytus kriterijus yra atitinkama produktų rinka.
(301)
Todėl, Komisijos manymu, atitinkamos produktų rinkos pagal 68 punkto a ir b papunkčiuose nustatytus kriterijus yra dyzelino ir sunkiojo metanolio produktų rinkos. Duomenys apie metanolio darinius taip pat pateikiami susipažinti.
(302)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija negalėjo padaryti išvados, ar šios rinkos turėtų būti vertinamos pardavimo iš perdirbimo įmonės, ar nemažmeninės prekybos, ar mažmeninės prekybos lygiu.
(303)
Konkurentų Nr. 1 ir Nr. 2 manymu, atitinkama produktų rinka turėtų apimti mažmeninę ir mažmeninę prekybą dyzelinu (žr. 93 ir 116 konstatuojamąsias dalis). Portugalijos manymu, valstybės pagalbą reikėtų vertinti pardavimo iš perdirbimo įmonės lygiu. RPG nėra nuostatų dėl to, kokiu lygiu reikėtų taikyti 68 punkto a ir b papunkčiuose, ypač RPG 68 punkto a papunktyje, numatytus kriterijus.
(304)
Konkurencijos politikoje, priklausomai nuo nagrinėjamo klausimo ir taikomos žalos konkurencijai teorijos, konkurencinė padėtis rinkose vertinama įvairiais lygiais: gamybos, platinimo (nemažmeninės prekybos) ir mažmeninės prekybos. Pavyzdžiui, automobilių sektoriuje rinkos dalyviai mažmeninės prekybos lygiu yra vartotojai ir prekiautojai pavieniais automobiliais, nemažmeninės prekybos - prekiautojai automobiliais ir jų platintojai, o gamybos lygiu - platintojai ir gamintojai. Produktų, kuriems skirtas šis sprendimas, rinkos dalyviai yra, pavyzdžiui, automobilių savininkai ir degalinės (mažmeninėje rinkoje), degalinės ir platintojai (nemažmeninėje rinkoje), naftos perdirbimo įmonės ir platintojai (pardavimo iš perdirbimo įmonės lygiu).
(305)
Gamybos lygį šiame sprendime atitinka pardavimo iš perdirbimo įmonės lygis. Portugalija patvirtino, kad pardavimo iš perdirbimo įmonės rinka prilygsta visai dyzelino rinkai. Portugalijos teigimu, pardavimo iš perdirbimo įmonės samprata apima visokio pobūdžio pardavimą dideliais kiekiais (tiesiai iš įmonės) sudarant neatidėliotinus sandorius su naftos bendrovėmis (įskaitant „Galp Energia“ priklausančias bendroves), prekybininkais, perpardavėjais arba stambiais pramoniniais vartotojais, įskaitant dyzelino importą (67). Pardavimas iš perdirbimo įmonės Portugalijoje - tai visokio pobūdžio „Petrogal“ produktų pardavimas iš perdirbimo įmonių, išskyrus eksportą ir importą į Portugaliją. Todėl pardavimo iš perdirbimo įmonės rinkos Portugalijoje tiekimo dalį sudaro „Petrogal“ ir ne Portugalijoje veikiančios naftos perdirbimo įmonės, eksportuojančios savo produktus į Portugaliją, o, pavyzdžiui, dyzelino rinkos paklausą sudaro įvairios benzino platintojų grandinės, kaip antai „Petrogal“, „Repsol“, CEPSA, ir BP, kurios perka arba kurioms „Petrogal“ tiekia produktus arba kurios importuoja dyzeliną iš užsienio.
(306)
Investicinės pagalbos kontrolės pagrindinis tikslas nėra apsaugoti vartotojus (ar prekybininkus) nuo nepageidaujamų antikonkurencinio elgesio pasekmių, kaip antai vartotojų nuomos įmokų mažinimo monopolinėmis kartelių kainomis arba rinkos dalyvių piktnaudžiavimo dominuojančia padėtimi rinkoje. Iš tiesų, gaunant investicinę pagalbą, galima didinti produkcijos kiekį rinkoje, todėl mažėja kainos, o tai prima facie yra (bent trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu) naudinga vartotojams.
(307)
Tačiau investicinės pagalbos kontrolės tikslas yra apsaugoti kitus gamintojus ir kitų valstybių narių ekonomiką nuo pernelyg iškreipiančio (t. y. iškreipiančio labiau negu yra laikoma suderinama su vidaus rinka, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 3 dalyje) pagalbos poveikio konkurencijai ir prekybai. Ši gamintojų konkurencija vyksta gamybos lygiu, o šiuo atveju naftos perdirbimo įmonių konkurencija vyksta pardavimo iš perdirbimo įmonės lygiu.
(308)
Nors įprastos regioninės pagalbos žemėlapiuose nustatytomis viršutinėmis regioninės pagalbos ribomis ir pagalbos dideliems investicijų projektams intensyvumo mažinimu pagal RPG 60 punktą siekiama nustatyti standartinį (o dideliems projektams - proporcingą jų dydžiui) apsaugos nuo tokio konkurencijos iškraipymo ir poveikio prekybai lygį, 68 punkto a ir b papunkčiuose nustatytų kriterijų paskirtis - nustatyti situacijas, kai poveikis gamintojų tarpusavio konkurencijai gali būti itin didelis, ir tokiais atvejais atlikti išsamų vertinimą. Pagal 68 punkto b papunktyje nustatytą kriterijų vertinama, kokiu mastu, gaunant investicinę pagalbą, iš esmės padidėja pagalbos gavėjo pajėgumas, todėl jis gali rinkoje, kuri yra apimta visiško ar santykinio nuosmukio, parduoti savo produktus palankesnėmis sąlygomis negu pagalbos negaunantys jo konkurentai. Pagal 68 punkto a papunktyje nustatytą kriterijų vertinama, kokiu mastu teikiama investicinė pagalba padės išlaikyti, sustiprins arba sukurs tvirtą pagalbos gavėjo padėtį rinkoje, kuria dominuojantis rinkos dalyvis galėtų piktnaudžiauti, pavyzdžiui, uždarydamas rinką. Abiejose situacijose konkurentai gali netekti savo rinkos dalies gamybos lygiu, gali sumažėti jų pelningumas arba jie gali būti išstumti iš rinkos, o galimiems konkurentams gali būti užkirstas kelias patekti į rinką.
(309)
Todėl, Komisijos manymu, kriterijai turi būti taikomi gamybos lygiu. Iš tiesų padėtis rinkoje gamybos lygiu turi lemiamos reikšmės, nes priimant sprendimus dėl valstybės pagalbos gamybai vertinamas pagalbos poveikis gamintojų konkurencijos iškraipymui ir valstybių narių tarpusavio prekybai. Be to, galima daryti prielaidą, kad kai pagalbos gavėjas užima didelę tiekėjų (pardavimo iš perdirbimo įmonės) rinkos dalį, savaime yra pakankamai didelė tikimybė, kad bus iškraipyta konkurencija, nepriklausomai nuo vartotojų rinkos dalies dydžio. Todėl į dyzelino pardavimą mažmeniniu ir nemažmeniniu lygiu, net jei tam tiktų atitinkamų produktų rinkų apibrėžtys ankstesniuose Komisijos sprendimuose dėl susijungimų (68), nereikia atsižvelgti taikant 68 punkto a ir b papunkčiuose numatytus kriterijus.
(310)
Pagal 68 punkto a ir b papunkčius taikomi kriterijai yra paprasti atrankos kriterijai, kuriais siekiama mechaniškai nustatyti situacijas, kai kyla pavojus konkurencijai ir prekybai. Tačiau šiai rizikai išsamiai vertinti skirta tolesnio nuodugnaus vertinimo procedūra. Nors atliekant šį nuodugnų vertinimą paprastai atsižvelgiama į padėtį rinkoje gamybos lygiu, gali reikėti, pavyzdžiui, rinkos uždarymo atveju, ištirti pagalbos poveikį vartotojų rinkoms.
(311)
Todėl, atsižvelgiant į Komisijos priimtus sprendimus dėl valstybės pagalbos kituose ekonomikos sektoriuose, ypač automobilių sektoriuje (69), ir į tai, kad investicijų projektas yra susijęs tik su „Petrogal“ naftos perdirbimo veiklos išlaidomis, siekiant priimti šį sprendimą, taikant 68 punkto a ir b papunkčiuose numatytus kriterijus pardavimo iš perdirbimo įmonės lygis yra vienintelis svarbus lygis.
(312)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejonę, ar atitinkama geografine dyzelino rinka reikėtų laikyti EEE, ar regioninę (Pirėnų pusiasalio), ar šalies rinką.
(313)
Portugalijos manymu, atitinkama dyzelino rinka turėtų būti didesnė už šalies rinką; pasak jos, ja būtų geriausia laikyti Vakarų Europos ar EEE rinką. Konkurentai Nr. 1 ir Nr. 2 neskiria rinkos lygio, kurį reikėtų vertinti. Jų teigimu, atitinkama geografinė rinka turėtų būti Portugalijos rinka arba daugių daugiausia Pirėnų rinka.
(314)
Komisija 1997 m. priėmė savo Pranešimą dėl atitinkamos rinkos apibrėžimo Bendrijos konkurencijos teisės tikslams (toliau - pranešimas) (70). Pranešime nustatyta, kad atitinkama geografinė rinka apima teritoriją, kurioje suinteresuotos įmonės dalyvauja prekių ar paslaugų pasiūloje ir paklausoje, kurioje konkurencijos sąlygos yra pakankamai vienodos ir kuri nuo gretimų teritorijų skiriasi tuo, kad jose yra pastebimai skirtingos konkurencijos sąlygos.
(315)
Šis pranešimas buvo parengtas kaip antimonopolinės ir susijungimų kontrolės politikos vertinimo priemonė. Jis taikomas tyrimo įgaliojimams pagal šią politiką, o valstybės pagalbai tiesiogiai netaikomas. Pranešime aiškiai pripažinta: „Valstybės pagalbos atvejais atliekant vertinimus dėmesys ypač kreipiamas į pagalbos gavėją ir į atitinkamą pramonės šaką arba sektorių, o ne į konkurencijos ribojimus, su kuriais susiduria pagalbos gavėjas.“ Vis dėlto pranešime rašoma, kad jame apibūdinamos vertinimo dalys „galėtų pasitarnauti pagrindu valstybės pagalbos vertinimui.“
(316)
Komisija iki šiol dar nepaskelbė pranešimo dėl atitinkamos produktų ir geografinės rinkos apibrėžimo principų ir metodo valstybės pagalbos atvejais. Pačiose RPG nenurodyta, kaip reikėtų apibrėžti atitinkamą geografinę rinką. Tačiau iš RPG 70 punkto teksto galima numanyti, kad pirmenybė teiktina vertinimui ES lygmeniu: „Taikant a (…) papunkčius, pardavimai (…) bus nustatomi (…), paprastai EEE, arba, jei tokios informacijos nėra arba ji nėra svarbi, remiantis bet kuria kita bendrai priimta rinkos segmentacija, apie kurią statistiniai duomenys lengvai prieinami.“
(317)
Tinkamą geografinės rinkos apibrėžtį reikėtų vertinti remiantis taikoma žalos konkurencijai teorija. Tačiau galima pagrįstai manyti, kad RPG 68 punkto a papunktyje nustatytas kriterijus dėl 25 % viršijančių rinkos dalių yra skirtas EEE konkurentams apsaugoti nuo išstūmimo iš rinkos, kurioje jie veikia, arba neleisti, kad jiems būtų užkirstas kelias patekti į rinką (jie būtų išstumti) pagalbos gavėjo, turinčio įtaką rinkoje, antikonkurenciniu elgesiu.
(318)
Pagal šį sprendimą nėra svarbu tiksliai nustatyti rinkos geografinių ribų gamybos lygiu, nes „Petrogal“ rinkos dalis viršija 25 % ribą tik šalies rinkoje. Pakanka patikrinti, ar šalies rinka yra atitinkama geografinė rinka. Buvo apsvarstyti konkurentų argumentai, dėl kurių Portugalija pateikė savo pastabas, ypač dėl importo kliūčių ir riboto saugyklų pajėgumo. Padaryta išvada, kad geografinės rinkos apibrėžtį, nukrypstančią nuo pradinio požiūrio, pagal kurį rinkos, taikant 68 punkto a ir b papunkčiuose nustatytus kriterijus, laikomos EEE rinka, o šalies rinka laikoma atitinkama geografine rinka, galima pateisinti tik tuo atveju, jeigu yra aiškių požymių, kad rinka yra didele dalimi uždara. Todėl būtina įvertinti, ar yra prekybos kliūčių, dėl kurių su „Petrogal“ nemažmeninėje rinkoje konkuruojančioms įmonėms būtų kliudoma importuoti dyzeliną iš užsienio naftos perdirbimo įmonių, jeigu Portugalijos produktų pardavimo iš naftos perdirbimo įmonės rinkoje nustatomos kainos viršija didesnėje rinkoje stebimas kainas.
(319)
Šiuo klausimu buvo pažymėta:
-
Portugalijos rinkoje parduodamo dyzelino techninės savybės yra tokios pačios kaip kaimyninių šalių rinkose parduodamo dyzelino;
-
EEE vidaus prekyboje nėra importo muitų;
-
importas į Portugaliją nevaržomas jokių įstatymuose nustatytų ar administracinių apribojimų;
-
Portugalijos pateikti statistiniai duomenys (žr. 195 konstatuojamąją dalį) rodo, kad yra prekybos srautai: tiek importo į Portugaliją, tiek eksporto iš Portugalijos į kaimynines šalis. Eksportas sumažėjo dėl Portugalijoje didėjančios dyzelino paklausos;
-
importuojama tiek jūrų, tiek kelių transportu; pastaraisiais metais importuoti kiekiai labai priklausė nuo išorės įvykių ir per paskutinius metus labai padidėjo. Importo didėjimas rodo, kad kiti ekonominės veiklos vykdytojai turi kitokių tiekimo galimybių ir gali pakeisti tiesiogiai iš „Petrogal“ naftos perdirbimo įmonių tiekiamus produktus importuojamais produktais. Iš Portugalijos pateiktos informacijos (žr. 195 konstatuojamąją dalį) galima spręsti, kad tai buvo itin akivaizdu 2009 m., kai dėl avarijos Sineso įmonėje buvo keliom savaitėms sustabdyta gamyba;
-
Portugalija atmeta tvirtinimus, kad „Petrogal“ kontroliuoja daugiau kaip 90 % esamų saugyklų, ir paaiškina, kad trečiųjų šalių saugyklų talpa leidžia jose pristatyti 2,9 megatonų per metus, taigi jos sudaro daugiau kaip 50 % šalies rinkos. Nė vienas konkurentas (trečioji šalis) nepanoro pirkti papildomų saugyklų, kai jas buvo siūloma parduoti;
-
Komisija paprašė konkurentų pateikti konkrečių pavyzdžių, patvirtinančių tokių prekybos kliūčių buvimą, arba apibūdinti situacijas, kuriose jiems buvo sunku importuoti dyzeliną, tačiau jie tokios informacijos nepateikė.
(320)
Kadangi nėra konkrečių pavyzdžių, taip pat remiantis Portugalijos pateikta informacija dėl saugyklų pajėgumų ir importo, daroma išvada, jog nėra įrodymų, kad iš tiesų ribojami saugyklų pajėgumai ir daromos kitos kliūtys importuoti dyzeliną.
(321)
Atrodo, kad dyzelino, kurį trečiosios šalys perka iš „Petrogal“ perdirbimo įmonių, kainos atitinka į Portugaliją importuojamo dyzelino kainą. Kaip teigė Portugalija, pranešdama apie pagalbą, ir kaip pažymima sprendimo pradėti procedūrą 3.4.3 dalyje, pardavimo iš perdirbimo įmonės lygiu taikomos kainos nustatomos pagal tarptautines produktų kainas, o naftos perdirbimo produktų kainos Portugalijoje pagal „Platts“ (Roterdamo) Šiaurės Vakarų Europos regiono kainas, pridėjus sąnaudas (transporto, krovinių vežimo, draudimo, nuostolių ir kt.). Tai rodo, kad rinka yra platesnė nei šalies (Portugalijos) rinka. Konkurentai (trečiosios šalys) nepateikė argumentų dėl „Petrogal“ pardavimo iš perdirbimo įmonių kainų - jos pateikė pastabų tik dėl „Petrogal“ įtakos ir padėties rinkoje. Konkurentas N. 1 pažymėjo, kad bendro dyzelino importo ir eksporto santykis yra per mažas, kad būtų galima pateisinti regioninės rinkos buvimą, tačiau nenurodė jokio dyzelino trūkumo nei padėties, kurioje dėl saugyklų kontrolės konkurentai patirtų sunkumų.
(322)
Konkurentas Nr. 2 pažymėjo (žr. 109 konstatuojamąją dalį), kad įgyvendinus investicijų projektą „Petrogal“ daugiau eksportuotų į kitas rinkas negu importuotų ir tai sustiprintų jos padėtį Pirėnų pusiasalio rinkoje.
(323)
Todėl negalima daryti išvados, kad atitinkama geografinė dyzelino rinka yra šalies rinka, nes neatrodo, kad būtų kliūčių importuoti dyzeliną į Portugaliją ar eksportuoti jį į kaimynines šalis. Todėl atitinkama geografinė rinka yra mažų mažiausiai regioninė (Pirėnų pusiasalio) rinka.
(324)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejonę, ar atitinkama geografine sunkiojo metanolio rinka reikėtų laikyti EEE, ar regioninę (Pirėnų pusiasalio), ar šalies rinką.
(325)
Portugalijos manymu, atitinkama geografinė sunkiojo metanolio ir metanolio darinių rinka yra jei ne pasaulinė, tai mažų mažiausiai EEE rinka. Konkurentai tokiam atitinkamos geografinės rinkos apibrėžimui neprieštaravo.
(326)
Suinteresuotosios šalys neprieštaravo Portugalijos pastaboms; kadangi sunkusis metanolis yra dideliais atstumais lengvai vežama prekė, kurios vežimo išlaidos yra nedidelės, atitinkama geografinė rinka yra mažų mažiausiai EEE rinka (71).
(327)
RPG 68 punkto a papunktyje nustatyta, kad Komisija atlieka nuodugnų vertinimą, jeigu „pagalbos gavėjo pardavimai sudaro daugiau kaip 25 % atitinkamo (-ų) produkto (-ų) atitinkamoje (-ose) rinkoje (-ose) prieš įgyvendinant investicijas arba įgyvendinus investicijas sudarys daugiau kaip 25 %.“
(328)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija negalėjo patvirtinti, ar RPG 68 punkto a papunktyje nustatyta riba buvo viršyta, nes kilo abejonių dėl tinkamos atitinkamo produkto ir geografinės rinkos apibrėžties ir atitinkamo vertinimo lygio (pardavimo iš perdirbimo įmonės, mažmeninės prekybos ar nemažmeninės prekybos). Be to, nebuvo turima visos grupės duomenų (įskaitant ENI rinkos dalis). Taip pat nebuvo duomenų apie metanolio darinius.
(329)
Portugalijos pateikti duomenys rodo, kad „Petrogal“ dyzelino pardavimo iš perdirbimo įmonės rinkos dalis būtų mažesnė kaip 25 % regioninėje (Pirėnų pusiasalio) rinkoje, kaip jau nurodyta sprendime pradėti procedūrą ir kaip Portugalija patvirtino per oficialią tyrimo procedūrą. Ši informacija yra susijusi tik su „Petrogal“ gamybos pajėgumu, kadangi Portugalija nurodė, jog ENI Pirėnų pusiasalio rinkoje pardavimo iš perdirbimo įmonės lygmeniu nedalyvauja. Taip pat Vakarų Europoje ir EEE „Petrogal“ dyzelino pardavimo iš perdirbimo įmonės visos grupės rinkos dalis (įskaitant ENI rinkos dalis) rinkos dalis nesiekia 25 %, kaip aiškiai matyti iš Portugalijos pateiktų duomenų (žr. tolesnes 6 ir 7 lenteles).
6 lentelė
(megatonomis per metus) Bendros „Petrogal“ ir ENI rinkos dalys Vakarų Europos rinkoje
Atitinkamas produktas
2007 m.
2012 m.
„Petrogal“ ir ENI pardavimas
Vakarų Europos rinka
„Petrogal“ ir ENI rinkos dalys
„Petrogal“ ir ENI pardavimas
Vakarų Europos rinka
„Petrogal“ ir ENI rinkos dalys
Dyzelinas
[ ]
243,6
[5-10] %
[ ]
252
[5-10] %
7 lentelė
(megatonomis per metus) Bendros „Petrogal“ ir ENI rinkos dalys EEE rinkoje
Atitinkamas produktas
2007 m.
2012 m.
„Petrogal“ ir ENI pardavimas
EEE rinka
„Petrogal“ ir ENI rinkos dalys
„Petrogal“ ir ENI pardavimas
EEE rinka
„Petrogal“ ir ENI rinkos dalys
Dyzelinas
[ ]
323,5
[5-10] %
[ ]
334,6
[5-10] %
(330)
Remiantis 6 ir 7 lentelėse pateiktais duomenimis, daroma išvada, kad „Petrogal“ tenka mažiau kaip 25 % atitinkamo produkto pardavimo atitinkamoje rinkoje regioniniu (Pirėnų pusiasalio) lygiu, taip pat Vakarų Europos ir EEE lygiu, įskaitant visos ENI grupės pardavimo iš perdirbimo įmonės rinkos dalis. Todėl dyzelino atveju RPG 68 punkto a papunktyje nustatyta riba neviršijama.
(331)
Kadangi bendra ENI ir „Petrogal“ rinkos dalis neviršija 25 %, nebūtina nustatyti, ar „Petrogal“ rinkos dalis yra ENI kontroliuojama tokiu mastu, kad reikėtų atsižvelgti į bendrą „Petrogal“ ir ENI rinkos dalį.
(332)
Remiantis Portugalijos pateikta informacija, daugumoje įmonių, kuriose gaminamas sunkusis metanolis, jis perdirbamas savo reikmėms. Siekiant taikyti 68 punkto a papunktyje nustatytą kriterijų Portugalijos pateikti duomenys apie rinkos dalis yra susiję su pardavimu EEE, t. y. prekybininkų rinka.
(333)
Siekiant nustatyti, ar investicijų projektas yra suderinamas su RPG 68 punkto a papunkčiu, reikia ištirti „Petrogal“ rinkos dalį prieš ir po investicijų projekto ir patikrinti, ar ji viršija 25 %.
8 lentelė
(kilotonomis) „Petrogal“ rinkos dalys EEE rinkoje
Atitinkami produktai
2007 m.
2012 m.
„Petrogal“ pardavimas
EEE rinka
„Petrogal“ rinkos dalys
„Petrogal“ pardavimas
EEE rinka
„Petrogal“ rinkos dalys
Sunkusis metanolis
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Metanolio dariniai:
[ ]
16 045
[0-5] %
[ ]
15 640
[0-5] %
-
benzenas
[ ]
10 093
[0-5] %
[ ]
10 093
[0-5] %
-
ortoksilenas
[ ]
681
[5-10] %
[ ]
606
[5-10] %
-
paraksilenas
[ ]
2 169
[5-10] %
[ ]
2 169
[5-10] %
-
toluenas
[ ]
2 503
[5-10] %
[ ]
2 173
[5-10] %
-
tirpikliai
[ ]
599
[5-10] %
[ ]
599
[5-10] %
9 lentelė
(kilotonomis) ENI rinkos dalys EEE rinkoje
Atitinkami produktai
2007 m.
2012 m.
ENI pardavimas
EEE rinka
ENI rinkos dalys
ENI pardavimas
EEE rinka
ENI rinkos dalys
Sunkusis metanolis
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Metanolio dariniai:
nėra duomenų
16 045
nėra duomenų
15 640
-
benzenas
[ ]
10 093
[5-10] %
[ ]
10 093
[0-5] %
-
ortoksilenas
[ ]
681
[5-10] %
[ ]
606
[10-20] %
-
paraksilenas
[ ]
2 169
[0-5] %
[ ]
2 169
[0-5] %
-
toluenas
[ ]
2 503
[5-10] %
[ ]
2 173
[5-10] %
-
tirpikliai
nėra duomenų
599
nėra duomenų
599
10 lentelė
(kilotonomis) Bendros „Petrogal“ ir ENI rinkos dalys EEE rinkoje
Atitinkami produktai
2007 m.
2012 m.
„Petrogal“ ir ENI pardavimas
EEE rinka
„Petrogal“ ir ENI rinkos dalys
„Petrogal“ ir ENI pardavimas
EEE rinka
„Petrogal“ ir ENI rinkos dalys
Sunkusis metanolis
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Metanolio dariniai:
nėra duomenų
16 045
nėra duomenų
15 640
-
benzenas
[ ]
10 093
[5-10] %
[ ]
10 093
[5-10] %
-
ortoksilenas
[ ]
681
[10-20] %
[ ]
606
[10-20] %
-
paraksilenas
[ ]
2 169
[5-10] %
[ ]
2 169
[5-10] %
-
toluenas
[ ]
2 503
[10-20] %
[ ]
2 173
[10-20] %
-
tirpikliai
[ ]
599
[5-10] %
[ ]
599
[0-5] %
(334)
Remiantis 8-10 lentelėse pateiktais duomenimis, daroma išvada, kad „Petrogal“ atitinkamo produkto atskiros ir kartu su „ENI“ rinkos dalys nesiekia 25 % atitinkamoje sunkiojo metanolio produktų rinkoje EEE lygmeniu. „Petrogal“ rinkos dalis darinių rinkose taip pat neviršija 25 %.
(335)
Be to, bendra sunkiojo metanolio gamyba „Petrogal“ įmonėse savo reikmėms, kurios nerodo 8 lentelėje pateikti duomenys apie rinkos dalis, sudaro mažiau kaip [ 5] % EEE mažmeninės rinkos dydžio. Papildoma gamyba Sineso naftos perdirbimo įmonėje sudaro apie [ 5] %.
(336)
Remiantis šiais svarstymais, daroma išvada, kad sunkiojo metanolio atveju neviršijama pagal 68 punkto a papunkčio kriterijų nustatyta riba.
(337)
RPG 68 punkto b papunktyje nustatyta, kad Komisija atlieka nuodugnų vertinimą, jeigu projekto sukurti gamybos pajėgumai sudaro daugiau kaip 5 % rinkos dydžio, skaičiavimui pasitelkiant atitinkamo produkto tikrojo vartojimo duomenis, nebent vidutinis jo tikrojo vartojimo metinis prieaugis per pastaruosius penkerius metus yra didesnis nei vidutinis Europos ekonominės erdvės BVP metinis prieaugis.
(338)
RPG 70 punkte nustatyta, kad taikant 68 punkto a ir b papunkčius, pardavimai ir tikrasis vartojimas bus nustatomi pagal atitinkamą Prodcom klasifikacijos lygį, paprastai EEE, arba, jei tokios informacijos nėra arba ji nėra svarbi, remiantis bet kuria kita bendrai priimta rinkos segmentacija, apie kurią statistiniai duomenys lengvai prieinami.
(339)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejonę, ar visų atitinkamų produktų gamybos pajėgumai, sukurti pagal investicijų projektą, sudaro daugiau kaip 5 % kiekvienos rinkos dydžio, skaičiavimui pasitelkiant tikrojo vartojimo duomenis, ir jei taip, tai ar vidutinis to produkto tikrojo vartojimo metinis prieaugis per pastaruosius penkerius metus (iki darbų pradžios) buvo mažesnis nei vidutinis Europos ekonominės erdvės BVP metinis prieaugis.
(340)
Tikrojo dyzelino vartojimo EEE bendras metinio augimo koeficientas (angl. CAGR) 2001-2006 m. buvo apie 2,12 % pagal kiekius arba 15,38 % pagal vertę. Atitinkamas EEE BVP CAGR 2001-2006 m. siekė 2,06 % tikrąja verte (lyginant pagal kiekius) ir 4,12 % nominaliąja verte (lyginant pagal vertę).
(341)
Daroma išvada, kad dyzelino rinkos negalima laikyti nepakankamai gerai veikiančia atsižvelgiant į CAGR (tiek pagal kiekius, tiek pagal vertę) ir lyginant atitinkamai su BVP augimu nominaliąja ir tikrąja verte. Todėl nebūtina tikrinti, ar gamybos pajėgumo padidėjimas pagal investicijų projektą sudaro daugiau kaip 5 % atitinkamos rinkos dydžio.
(342)
Siekdama ištirti, ar investicijų projektas atitinka RPG 68 punkto b papunktį, Komisija turi patikrinti, ar pagal investicijų projektą sukurti pajėgumai sudaro mažiau kaip 5 % rinkos dydžio, skaičiavimui pasitelkiant atitinkamo produkto tikrojo vartojimo duomenis, nebent vidutinis jo tikrojo vartojimo metinis prieaugis per pastaruosius penkerius metus yra didesnis nei vidutinis EEE BVP metinis prieaugis.
(343)
Portugalija pateikė šiuos 11-13 lentelėse išdėstytus duomenis. EEE rinkos skiltyje pateikti duomenys sutampa su rinkos dalių lentelėse pateiktais EEE rinkos (pardavimo) duomenimis. Kadangi mažmeninė rinka (pardavimo apimtis) yra mažesnė už tikrojo vartojimo apimtį, įskaitant gamybą savo reikmėms, gamybos pajėgumo padidėjimo duomenys yra didesni nei galimas padidėjimas. Todėl galima sakyti, kad čia pateiktas blogiausias scenarijus.
11 lentelė
(kilotonomis) Gamybos pajėgumo padidėjimo Sineso įmonėje santykis su atitinkamomis produktų rinkomis EEE
Atitinkami produktai
2007 m. gamybos pajėgumas
2012 m. gamybos pajėgumas
Gamybos pajėgumo padidėjimas
2007 m. EEE rinka
Pajėgumo padidėjimo dalis EEE rinkoje
Tikrojo vartojimo CAGR
Sunkusis metanolis
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Metanolio dariniai:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
benzenas
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
ortoksilenas
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
paraksilenas
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
toluenas
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
tirpikliai
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
12 lentelė
(kilotonomis) Gamybos pajėgumo padidėjimo Matozinjoso įmonėje santykis su atitinkamomis produktų rinkomis EEE
Atitinkami produktai
2007 m. gamybos pajėgumas
2012 m. gamybos pajėgumas
Gamybos pajėgumo padidėjimas
2007 m. EEE rinka
Pajėgumo padidėjimo dalis EEE rinkoje
Tikrojo vartojimo CAGR
Sunkusis metanolis
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Metanolio dariniai:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
benzenas
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
ortoksilenas
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
paraksilenas
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
toluenas
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
tirpikliai
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
13 lentelė
(kilotonomis) Bendro gamybos pajėgumo padidėjimo (Sineso ir Matozinjoso įmonėse) santykis su atitinkamomis produktų rinkomis EEE
Atitinkami produktai
2007 m. gamybos pajėgumas
2012 m. gamybos pajėgumas
Gamybos pajėgumo padidėjimas
2007 m. EEE rinka
Pajėgumo padidėjimo dalis EEE rinkoje
Tikrojo vartojimo CAGR
Sunkusis metanolis
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Metanolio dariniai:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
benzenas
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
ortoksilenas
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
paraksilenas
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
toluenas
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
tirpikliai
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
(344)
Visais atvejais 11-13 lentelėse išvardytų produktų gamybos pajėgumo padidėjimas nesudaro 5 % atitinkamų produktų rinkų EEE lygmeniu. Todėl manoma, kad investicijų projektas neviršija RPG 68 punkto b papunkčio pirmojoje pastraipoje nustatytos ribos.
7. IŠVADA
(345)
Remiantis 278-344 konstatuojamosiose dalyse pateiktais duomenimis, investicijų projektas neviršija RPG 68 punkto a ir b papunkčiuose atitinkamiems produktams nustatytų ribų. Todėl pradėjus Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą nuodugnaus pagalbos vertinimo atlikti nebūtina.
(346)
Daroma išvada, kad siūloma regioninė investicinė pagalba „Petrogal“ atitinka visas RPG nustatytas sąlygas, taigi ją galima laikyti suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies a punktą. Todėl nebūtina įvertinti, ar pagalbą galima laikyti tinkama pagal kitas Sutartyje numatytas išimtis.
(347)
Portugalija išimties tvarka sutiko, kad šis sprendimas būtų priimtas anglų kalba ir tik šia kalba būtų autentiškas,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
1. Valstybės pagalba, kurią Portugalija ketina suteikti „Petrogal“, kurios suma yra 160 484 007 EUR nominaliąja verte (121 091 314 EUR diskontuotomis kainomis) ir kuri atitinka 12,43 % didžiausią pagalbos intensyvumą diskontuotomis kainomis, yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies a punktą.
2. Todėl leidžiama teikti valstybės pagalbą, kaip nurodyta 1 straipsnio 1 dalyje. Jeigu būtų nukrypta nuo planuojamų tinkamų finansuoti išlaidų ir valstybės pagalbos teikimo tvarkaraščio, apie kurį pranešta, Portugalija neturi viršyti didžiausios pagalbos sumos - 121 091 314 EUR diskontuotomis kainomis, nei didžiausio pagalbos intensyvumo - 12,43 % diskontuotomis kainomis.
2 straipsnis
1. Kas penkeri metai nuo šio sprendimo priėmimo dienos Portugalija teikia Komisijai tarpines ataskaitas. Šiose tarpinėse ataskaitose pateikiama naujausia informacija apie suteiktas valstybės pagalbos sumas, pagalbos teikimo sutarčių vykdymą ir bet kokius kitus Sineso ar Matozinjoso naftos perdirbimo įmonėse pradėtus investicijų projektus.
2. Taip pat Portugalija per šešis mėnesius nuo paskutiniosios valstybės pagalbos dalies suteikimo pagal pagalbos teikimo tvarkaraštį, apie kurį pranešta, pateikia išsamią galutinę ataskaitą, kurioje suteikia informaciją apie išmokėtas valstybės pagalbos sumas, pagalbos sutarčių vykdymą ir bet kokius kitus Sineso ar Matozinjoso naftos perdirbimo įmonėse pradėtus investicijų projektus.
3 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Portugalijos Respublikai.
Priimta Briuselyje 2011 m. rugpjūčio 3 d.