ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. dubna 2011
o státní podpoře č. C 19/09 (ex N 64/09), kterou Dánsko hodlá poskytnout na restrukturalizaci společnosti TV2 Danmark A/S
(oznámeno pod číslem K(2011) 2614)
(Pouze dánské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/109/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (1), a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) uvedené dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s výše uvedenými ustanoveními (2) podaly připomínky, a s ohledem na jejich připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dne 4. srpna 2008 oznámila Komise Dánsku své rozhodnutí, že nevznese námitky ohledně podpory na záchranu, která měla být poskytnuta společnosti TV2 Danmark A/S v podobě úvěru ve výši 1 miliardy DKK (dále jen „rozhodnutí o podpoře na záchranu“) (3). Uvedené rozhodnutí dospělo k závěru, že plánovaná podpora je slučitelná s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, nynějším čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie, a zejména s pravidly stanovenými v pokynech Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (4) (dále jen „pokyny“).
(2)
Podle rozhodnutí o podpoře na záchranu a pokynů měl být Komisi předložen plán restrukturalizace nebo likvidace či důkaz, že půjčka byla plně splacena nejpozději do šesti měsíců po povolení opatření podpory na záchranu, tj. nejpozději do 4. února 2009.
(3)
Dne 4. února 2009 Dánsko oznámilo Komisi na základě čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES, nyní čl. 108 odst. 3 SFEU, plán restrukturalizace společnosti TV2 Danmark A/S.
(4)
Dopisem ze dne 2. července 2009 informovala Komise Dánsko o svém rozhodnutí zahájit ve věci podpory řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, nyní čl. 108 odst. 2 SFEU.
(5)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (5). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky.
(6)
Komise obdržela následující připomínky od zúčastněných stran.
-
1.10.2009
TDC A/S a You see
-
1.10.2009
Canal Digital Danmark
-
1.10.2009
MTV Networks
-
2.10.2009
Niels Jorgen Langkilde
-
2.10.2009
Boxer TV
-
2.10.2009
Discovery Networks Nordic
-
2.10.2009
TV2 Danmark (příjemce podpory)
-
2.10.2009
MTG Viasat (která předložila další přílohy dopisem ze dne 15. října 2009)
-
2.10.2009
Dánské sdružení kabelové televize (Danish Cable Television Association)
-
2.10.2009
SBS Broadcasting Networks Ltd a SBS TV A/S
-
7.10.2009
Telia Stofa A/S
(7)
Komise předala tyto připomínky Dánsku dne 27. října 2009. Naposledy obdržené připomínky od společnosti Telia Stofa byly Dánsku předány dne 30. listopadu 2009. Dánsku byla poskytnuta příležitost odpovědět a jeho připomínky byly předloženy ve dvou dopisech, které se zabývaly různými aspekty připomínek třetích stran: v dopise dánské vlády ze dne 29. ledna 2010, který byl zaslán přes stálé zastoupení a zaevidován dne 23. února 2010, v dopise ze dne 29. března 2010, jehož příjem byl zaevidován dne 30. března 2010, a v přílohách k posledně uvedenému dopisu, jejichž příjem byl zaevidován dne 14. dubna 2010. Dne 8. června 2010 předložila dánská vláda některé dodatečné informace o přijetí nové dohody o mediální politice na období 2011-2014.
(8)
Dne 9. června 2010 předložila společnost TV2 Danmark A/S informační memorandum o prodeji přenosové sítě TV2.
(9)
Dne 8. června 2010 jednala Komise s příjemcem podpory, společností TV2 Danmark A/S. V návaznosti na jednání zaslala Komise Dánsku dne 30. června 2010 otázky, na které Dánsko odpovědělo dne 9. července 2010.
(10)
Společnost Viasat předložila další informace e-mailem ze dne 26. května 2010 a dopisy, jejichž příjem byl zaevidován dne 1. června 2010 a dne 6. července 2010.
(11)
Na dodatečné otázky Komise ze dne 23. a 28. července 2010 Dánsko odpovědělo dne 17. srpna 2010. Komise s Dánskem jednala dne 14. září 2010 a Dánsko po jednání předložilo další připomínky v podání ze dne 15. října 2010.
(12)
Společnost Viasat předložila Komisi více informací dne 22. prosince 2010 a společnost SBS učinila totéž dne 7. února 2011.
(13)
Dne 14. ledna 2011 zaslala Komise Dánsku žádost o informace, na kterou Dánsko odpovědělo dopisem ze dne 3. února 2011. Dánsko požádalo dopisem ze dne 28. ledna 2011 o další jednání. Toto jednání proběhlo dne 7. února 2011. Další informace byly předloženy dne 24. února 2011.
(14)
Na žádost dánských orgánů proběhlo dne 4. března 2011 další jednání. Dánsko poté předložilo další informace dopisy, jejichž příjem byl zaevidován dne 11., 17. a 18. března 2011 a dne 6. a 14. dubna 2011. V dopise ze dne 11. března 2011 Dánsko informovalo Komisi, že části plánu restrukturalizace (tzv. systém „výlučné karty TV2“, jenž je podrobněji vysvětlen níže) nebudou provedeny. Dne 17. a 18. března a dne 6. a 14. dubna 2011 Dánsko předložilo pozměněné finanční údaje zohledňující tuto změnu.
(15)
Dále je nutno uvést, že společnost Viasat Broadcasting UK Ltd podala dne 24. března 2009 u Soudu prvního stupně Evropských společenství (nyní Tribunál) žalobu na neplatnost rozhodnutí o podpoře na záchranu (6). Viasat Broadcasting UK Ltd k tomu dne 15. května 2009 požádala, aby Komise zahájila řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU s cílem odvolat rozhodnutí o podpoře na záchranu (7). Tato podání se týkají odlišného rozhodnutí a nebrání Komisi v tom, aby zaujala názor ohledně plánu restrukturalizace. Usnesením ze dne 17. května 2010 bylo ovšem řízení v soudní věci pozastaveno až do té doby, než Komise přijme konečné rozhodnutí ve věci restrukturalizace (8).
(16)
Dne 14. prosince 2009 podala společnost MTG/Viasat stížnost, podle které Dánsko údajně porušuje mimo jiné články 106 a 102 SFEU tím, že zavádí uživatelské poplatky ve prospěch TV2.
II. PŘÍJEMCE: TV2 DANMARK A/S
(17)
Společnost TV2 Danmark A/S byla zapsána do obchodního rejstříku v roce 2003 jako soukromá akciová společnost v plném vlastnictví dánského státu. Společnost převzala činnosti autonomního veřejnoprávního subjektu TV2, který byl založen v roce 1986. Danmark A/S má podíly v řadě různých společností, které zahrnují plně vlastněné dceřiné společnosti, sdružení, společné podniky a holdingové společnosti s menšinovou účastí. Společnost TV2 Danmark A/S (dále jen „TV2“) je mateřskou společností skupiny TV2 Group a provozuje veřejnoprávní televizní kanál TV2 (dále uváděn také jako „hlavní kanál“).
(18)
Stávající obchodní model: hlavní kanál TV2 byl dříve financován z televizních koncesionářských poplatků a příjmů z reklamy. Ačkoliv regionální televizní stanice jsou nadále částečně financovány tímto způsobem, financování hlavního kanálu z televizních koncesionářských poplatků bylo ukončeno v červenci 2004 a zůstalo pouze financování prostřednictvím příjmů z reklamy. Tyto příjmy z reklamy jsou v současnosti jediným zdrojem příjmů hlavního kanálu, s výjimkou zisku z provozování komerčních kanálů. TV2 není v současné době oprávněna vybírat pro svůj hlavní kanál předplatné.
(19)
Závazky veřejné služby: oddíl 38a odst. 1 dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání stanoví pro TV2 závazky veřejné služby a uvádí, že „programové činnosti veřejné služby budou poskytovány široké veřejnosti v souladu se zásadami uvedenými v oddílu 10“. Tyto obecné povinnosti jsou doplněny podrobnějším popisem v licenci na poskytování veřejné služby a v jejích dodatcích.
(20)
Komise souhlasila s tím (9), že hlavní kanál TV2 plní závazek veřejné služby, v čemž ji Tribunál podpořil (10). Na činnost veřejné služby TV2 připadá více než […] (11) jejích nákladů (12).
(21)
Podle bodu 2.5 licence TV2 na poskytování veřejné služby (13) musí hlavní kanál TV2 dále v rámci závazku veřejné služby vysílat regionální programy. Regionální obsah produkují regionální stanice TV2. Osm regionálních stanice je na TV2 nezávislých. Řídí se oddílem 31 a násl. dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání (14). V čele každé z osmi regionálních stanic TV2 stojí výbor zástupců, jehož složení odráží široké spektrum různých aspektů regionální kultury a společenství. TV2 nesmí v těchto výborech zástupců zasedat. Regionální provozy jsou pověřeny veřejnou službou na základě oddílu 31 a násl. dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání a jejich programy musí zdůrazňovat regionální příslušnost. Činnost regionálních stanic je financována v první řadě z koncesionářských poplatků (15). TV2 má za povinnost vysílat tyto regionální programy ve „volných oknech“ svého běžného programu (16). TV2 nemá žádný vliv na zvolené uspořádání televizního programu, např. kvůli zajištění souladu s obecným televizním programem vysílaným na hlavním kanálu. Mezi celostátními a regionálními programy vysílá TV2 reklamy, jež jsou přímo zaměřeny na regionální trh, a příjmy z této reklamy si ponechává.
(22)
Povinnost ve veřejném zájmu („must-carry“): v současné době má hlavní kanál tuto povinnost na základě oddílu 6 dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání, podle kterého musí distributoři SMATV (včetně distributorů komerční kabelové televize) poskytovat ve všech svých balíčcích přístup ke kanálům, které jsou uvedeny v ustanovení (tj. TV2 a DR) (17).
Distributoři televizního vysílání, kteří používají jako hlavní nástroj satelit, nejsou povinni zahrnout do programových balíčků hlavní kanál TV2, ale přesto tak činí, protože je velmi oblíbený (18).
(23)
Šíření televizního vysílání v Dánsku: televizní vysílání je v Dánsku šířeno pěti různými způsoby na základě alternativních prostředků pro příjem televizního signálu. Jedná se o šíření pomocí kabelové sítě (distributoři YouSee a Stofa), SMATV (lokální kabelové šíření), šíření pomocí satelitních parabol (Viasat a Canal Digital), širokopásmové šíření (IPTV) a pozemní šíření. K 1. listopadu 2009 byl vypnut analogický pozemní signál a dánské pozemní televizní vysílání bylo digitalizováno. Veřejnou soutěž na komerčního „strážce“ vyhrála společnost Boxer, která je tak odpovědná za pozemní přenos televizních kanálů, u kterých se platí předplatné. V současné době je hlavní kanál TV2 vysílán „volně“, aniž by se jeho sledování podléhalo jakémukoliv předplatnému (19).
(24)
Činnosti TV2: TV2 vyvíjí činnost především v oblasti vysílání a prodeje televizní reklamy. Kromě toho také na mezinárodních trzích kupuje a prodává audiovizuální práva (např. Euro 2008 nebo olympijské hry), která může sama využít nebo je prodat dále. TV2 působí téměř výlučně na dánském trhu televizního vysílání a dalších dánských trzích spojených s médii. Hlavní kanál TV2 je spolu s Danmarks Radio (veřejnoprávní podnik, který je financován výlučně z koncesionářských poplatků a provozuje dva veřejnoprávní kanály) největším televizním kanálem.
V současné době si hlavní kanál TV2 konkuruje na trhu televizní reklamy např. s kanály TV3 a TV3 + společnosti Viasat. Viasat vlastní švédská společnost Modern Times Group A/S (MTG), která je rovněž činná jako distributor v segmentu satelitního vysílání. TV2 si u příjmů z reklamy konkuruje také s SBS A/S, kterou vlastní německá společnost ProSiebenSat. Placené televizní kanály TV2, jako jsou TV2 Zulu a TV2 Charlie, soutěží s ostatními komerčními kanály na velkoobchodním trhu při distribuci placených televizních balíčků.
(25)
Obchodní činnosti: TV2 provozuje řadu neveřejnoprávních komerčních kanálů, včetně TV2 Zulu, TV2 Charlie, TV2 Film a TV2 News. Vlastní také 50 % podíl v TV2 Sports. TV2 Zulu, TV2 Charlie a TV2 News jsou financovány z předplatného a reklamy, zatímco kanál TV2 Film je financován výlučně z předplatného.
(26)
Jak uznalo Dánsko (20), TV2 Danmark A/S a její konkurent Viasat (21), provozování hlavního kanálu je životně důležité pro dosažení příjmů vytvářených komerčními kanály.
(27)
Společnost TV2 je od roku 2001 povinna vést oddělené účetnictví pro své komerční a veřejnoprávní činnosti - viz vyhláška č. 740 (22). Účty kontrolují vnější auditoři.
(28)
Ostatní podnikatelská činnost: TV2 Danmark A/S k tomu vlastní několik dceřiných společností nebo se podílí na řadě společných podniků spojených s televizní činností jak z hlediska obsahu, tak šíření a dříve také společně s DR vlastnila přenosovou síť (Broadcast Service Denmark (BDS), DTT/Digi-TV, 4M a Fordelingsnet). Podle informací poskytnutých Dánskem se v případě Broadcast Service Denmark jedná o hlavního dánského poskytovatele vysílacích služeb, pokud jde o plánování, výstavbu, provozování a údržbu přenosových sítí. Přenosová síť byla vlastněna společnostmi Danske Radio a TV2 buď přímo nebo přes společně vlastněné partnerské společnosti (Fordelingsnet, 4M, Digi-TV). TV2 ovšem v rámci své restrukturalizace podíly v této síti prodala.
(29)
Vnitrostátní antimonopolní případy týkající se TV2: Komise bere na vědomí, že chování TV2 na reklamním trhu je předmětem vyšetřování dánských orgánů na ochranu hospodářské soutěže. Dánská Rada pro hospodářskou soutěž dne 21. prosince 2005 rozhodla, že TV2 porušila článek 102 SFEU a odpovídající vnitrostátní právní předpisy tím, že na reklamním trhu používala věrnostní slevy. Toto rozhodnutí bylo zrušeno odvolacím soudem pro hospodářskou soutěž dne 1. listopadu 2006, ale poté dne 22. června 2009 potvrzeno vrchním soudem pro východní Dánsko. Proti poslednímu rozhodnutí bylo podáno odvolání u nejvyššího soudu, který dne 18. března 2011 rozsudek vrchního soudu potvrdil. Tento případ následoval po předchozím případu ze dne 29. listopadu 2000, ve kterém dánská Rada pro hospodářskou soutěž shledala, že slevy poskytované TV2 v roce 2000 představovaly zneužití dominantního postavení.
III. DALŠÍ OTEVŘENÉ SOUDNÍ SPORY TÝKAJÍCÍ SE TV2
(30)
Podpora provozu TV2 z veřejných prostředků před jejím zapsáním do obchodního rejstříku a její následná rekapitalizace byly předmětem rozhodnutí Komise ze dne 19. května 2004 a 2. února 2005 (23). V prvním rozhodnutí Komise nařídila vrácení neslučitelné podpory poskytnuté TV2 ve výši 628,1 milionu DKK. Dánsko nařídilo příjemci podpory její vrácení s úroky a od TV2 získalo zpět částku 1,050 miliardy DKK. Druhé rozhodnutí nevzneslo žádné námitky vůči rekapitalizaci, jež spočívala v navýšení kapitálu ve výši 440 milionů DKK a další kapitalizaci dluhu ve výši 394 milionů DKK, pokud jde o její slučitelnost se společným trhem.
(31)
Dne 22. října 2008 Soud prvního stupně rozhodnutí Komise o vrácení zrušil (24). Dne 24. září 2009 (25) vydal Soud prvního stupně usnesení ve věci rozhodnutí o rekapitalizaci, v němž prohlásil, že nebyl žádný důvod rozhodnutí přijímat, protože rozhodnutí o rekapitalizaci, jež vycházelo z rozhodnutí o vrácení, bylo založeno na předpokladech, které již dávno neexistovaly, a rozhodnutí proto ztratilo jakoukoliv podstatu a smysl. Soud byl názoru, že obě rozhodnutí představují dva aspekty stejné právní otázky.
(32)
Šetření Komise ve výše uvedeném případě probíhalo souběžně s tímto řízením a její rozhodnutí ve výše uvedeném případě bude přijato ve stejném okamžiku jako toto rozhodnutí.
IV. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
1. Souvislosti původního plánu restrukturalizace
(33)
Jak je zdůrazněno v rozhodnutí Komise, kterým se v roce 2008 povoluje podpora na záchranu ve výši 1 miliardy DKK, čelila společnost TV2 Danmark vážným problémům s likviditou, což byl důsledek vysokých investic zejména do rozhlasového vysílání, nižších příjmů z reklamy, než se očekávalo, a vyšších úroků. Tyto potřeby hotovosti nebylo možno řešit získáním úvěrů od soukromých věřitelů (bank). Po přijetí rozhodnutí o podpoře na záchranu Dánsko oznámilo plán restrukturalizace v šestiměsíční lhůtě, již stanoví pokyny.
(34)
Plán restrukturalizace předložený Komisi dne 4. února 2009 následoval po dohodě velké většiny dánských politických stran ohledně dodatku k dohodě o mediální politice na období 2007-2010, jež byla zveřejněna dne 9. ledna 2009.
(35)
Ve svém oznámení ze dne 4. února 2009 Dánsko oznámilo různá restrukturalizační podpůrná opatření, protože podle něj problémy s krátkodobou likviditou a se zadlužeností, které zjistilo rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu, nadále přetrvávaly. Tyto problémy daly podnět k označení TV2 Danmark A/S jako podniku v obtížích ve smyslu pokynů (26), od čehož Komise neměla důvod se v rozhodnutí o zahájení řízení odchýlit a což podle Dánska nadále platí i poté, co TV2 obdržela podporu na záchranu. Uvedené lze prokázat na základě údajů uvedených v rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (27).
(36)
V pozdější fázi řízení a zejména v reakci na připomínky třetích stran Dánsko předložilo další aktualizovanou studii vypracovanou společností PriceWaterhouse Coopers a věnovanou finanční situaci TV2. Aktualizované údaje jsou shrnuty v níže uvedené tabulce (28).
Vývoj společnosti TV2 Danmark A/S - Klíčové údaje
(v milionech DKK)
2006
2007
2008
2009
Zisk před zdaněním
142
- 213
18
-28
Obrat
1 980
2 251
2 206
2 029
Čistý peněžní tok
79
- 550
-73
-60
Čistý úročený dluh
232
564
622
659
Čisté úroky
10
19
41
31
Čistá hodnota aktiv
815
598
616
601
Podle Dánska vyplývají potíže TV mimo jiné z rostoucí nerentabilnosti veřejnoprávního kanálu (29), jenž nemá udržitelný obchodní model, a z některých ztrát vyvolaných neúspěšnými investicemi.
(37)
Ztráty: vzhledem ke skutečnosti, že příjmy z reklamy byly nižší, než se v rozpočtu počítalo, a ve spojení s neúspěšnými investicemi (jde zejména o TV2 Radio) vykázala společnost TV2 Danmark A/S v roce 2007 výrazné ztráty (214 milionů DKK s návratností kapitálu ve výši -36 %). Na konci března 2008 k tomu prognóza finančních výsledků na rok 2008 vykazovala další ztrátu před zdaněním ve výši […] milionů DKK, ačkoliv tato prognóza měla údajně velmi citlivě zohledňovat vývoj na trhu s reklamou. Společnost vykázala podobně ztráty i v roce 2009.
(38)
Obrat/podíl na trhu: v období před poskytnutím podpory na záchranu zaznamenával hlavní kanál TV2 klesající podíl na trhu a tento vývoj pokračuje i nadále. S ukončením analogického pozemního televizního vysílání došlo ke zrušení tradiční obchodní výhody TV2 a zavedení digitálního pozemního televizního vysílání vedlo počínaje listopadem 2009 k vyrovnanějšímu rozdělení příležitostí. Předpokládá se, že zrušení povinnosti ve veřejném zájmu („must carry“) (viz 52. bod odůvodnění) povede k dalšímu snížení podílu na trhu. Již v období 2003-2009 „komerční“ podíl hlavního kanálu TV2 na trhu (věková skupina 21 až 50 let, což je z obchodního hlediska nejzajímavější skupina diváků) klesl o 19 %, a to z 56,2 % na 45,6 % (30). Předpokládá se, že v roce 2013 bude komerční podíl TV2 na trhu ve výši […] % (31).
(39)
Rostoucí zadlužení / peněžní tok / úroky: jak vyplývá z tabulky, čistý úročený dluh TV2 Danmark A/S plynule rostl, a to z 232 milionů DKK v roce 2006 na 622 milionů DKK v roce 2008 (před prodejem sítě a splacením většiny dluhu počítal rozpočet v roce 2010 s čistým úročeným dluhem ve výši […] milionů DKK). Z tabulky dále vyplývá, že TV2 Danmark A/S vykazovala v období od 31. prosince 2006 do 31. prosince 2009 záporný peněžní tok, rostoucí zadlužení, vzrůstající úrokové platby a klesající čistou hodnotu aktiv.
(40)
Analýza optimistického/pesimistického scénáře: Původní plán restrukturalizace obsahuje základní, pesimistický a optimistický scénář s výpočty citlivosti. Vychází z tržních prognóz, které byly vypracovány mimo společnost (v podobě sestavené společností PriceWaterhouse Coopers). Scénáře předvídají skutečný růst HDP a z něj odvozují pravděpodobný růst (nebo pokles) na trhu televizní reklamy, který je ve spojení s prognózou podílu na trhu určující pro prognózy příjmů TV2 z reklamy. Základní scénář počítá s mírným růstem HDP ([…] % v roce 2009 a roce 2010, […] % v roce 2011 a […] % v roce 2012). U trhu televizní reklamy se mezi rokem 2009 a rokem 2012 počítá s […], a to z […] milionů DKK na […] milionů DKK ([…] %). Pesimistický scénář počítal s méně kladným růstem skutečného HDP (nulový růst v roce 2009 a roce 2010 a nárůst o […] % a […] % v roce 2011 a 2012) a u výdajů na reklamu s […] z […] milionů DKK v roce 2009 na […] milionů DKK v roce 2012 ([…] %). Optimistický scénář předpokládal mírně vyšší růst HDP, než s jakým počítal základní scénář, a proto i s mírným růstem na trhu televizní reklamy, a to z […] milionů DKK v roce 2009 na […] milionů DKK v roce 2012 ([…] %). Ve spojení s předpokládanou ztrátou podílu na trhu se odhadovaly příjmy TV2 z reklamy za období 2009-2012 podle základního, pesimistického a optimistického scénáře […] o […] %, […] % a […] %, což odpovídá […] ve výši […] %, […] % a […] %.
(41)
V období 1999-2009 rostly příjmy TV2 z reklamy v průměrné (geometrické) míře o 1,9 % se standardní odchylkou ve výši 12 % (32). Vzhledem k citlivosti, s jakou příjmy TV2 z reklamy reagují na hospodářské cykly, a k obecným hospodářským vyhlídkám pro období 2009-2012 proto nelze prognózy společnosti PriceWaterhouse Coopers odmítnout jako nepodložené.
(42)
Zpráva společnosti PriceWaterhouse Coopers byla v září 2009 aktualizována, aby zohlednila poslední předpoklady ohledně příjmů z reklamy, a přinesla horší výsledky, než s jakými se počítalo v základním scénáři (33). Ve srovnání s rokem 2008 zaznamenal trh televizní reklamy v roce 2009 pokles o 18,7 % (34). Příjmy TV2 z reklamy se v roce 2008 snížily o 4 % (z 1,667 miliardy DKK na 1,597 miliardy DKK) a v roce 2009 klesly o dalších 24 % (z 1,597 miliardy DKK na 1,220 miliardy DKK) (35).
(43)
Dánsko tvrdí, že potíže TV2 jsou výsledkem zadlužení, které vzniklo kvůli vysokým investicím v minulém období, nejistoty ohledně výsledku probíhajícího řízení ve věci státní podpory ve prospěch TV2 a v neposlední řadě obchodního modelu pro veřejnoprávní kanál, jenž je založen pouze na příjmech z reklamy. Výrazné ztráty vyvolalo od svého zahájení v roce 2007 zejména rozhlasové vysílání. V dubnu 2008 bylo rozhodnuto rozhlasové vysílání ukončit.
(44)
Chybějící vnější financování bankami: plán restrukturalizace zohledňuje pochybnosti, které mají banky financující TV2 ohledně současného obchodního modelu hlavního kanálu a možného výsledku probíhajících soudních řízení ve věci minulé podpory ve prospěch TV2. Plán restrukturalizace omezuje vystavení bank rizikům spojeným se společností pomocí dalšího snižování současných půjček či úvěrových facilit. Dánsko doložilo, že po zveřejnění účetní závěrky společnosti požádala její hlavní banka […] dne 22. dubna 2009 o snížení své půjčky a úvěrových facilit poskytnutých společnosti (36).
(45)
TV2 měla potíže se zastavením svých nemovitostí v Odense a oznámila, že se snížila nejenom hodnota budov, ale také výše možných hypoték (37). TV2 se nakonec podařilo získat od banky Nordea půjčku ve výši 80 milionů DKK, jež byla nižší, než se očekávalo. Dánsko poskytlo později aktualizované informace o nezájmu bank poskytovat komerční úvěry. Z těchto informací vyplývá, že žádná z kontaktovaných bank (([…], […], […] a […]) nepovažovala TV2 za důvěryhodnou pro poskytnutí úvěru. Důvodem byly předpoklady ohledně vývoje trhu s reklamou, který je jediným zdrojem příjmů TV2. Existovaly pochybnosti o schopnosti TV2 vytvářet zisk a za další rizikový faktor byla považována probíhající soudní řízení (38).
2. Popis původně oznámeného plánu restrukturalizace a jeho změn
(46)
Plán restrukturalizace TV2 v podobě, v jaké byl oznámen, probíhá od 4. února 2009 do 31. prosince 2012. Jeho cílem bylo vyřešit podnikatelské slabé stránky TV2, a to zejména nevyváženost krátkodobého dluhu v rozvaze a obchodní model veřejnoprávního kanálu, jenž je považován za neudržitelný kvůli své závislosti na financování z příjmů z reklamy, které jsou citlivé na hospodářské cykly. Plán se skládal z následujících pěti hlavních prvků: i) finanční restrukturalizace s dopadem na rozvahu, ii) provozní restrukturalizace, iii) nového způsobu financování veřejnoprávního kanálu TV2 zavedením nového obchodního modelu, iv) opatření podpory a v) kompenzačního/kompenzačních opatření.
(47)
Opatření finanční restrukturalizace měla spočívat v první řadě v následujících krocích: prodeji 50 % vlastnického podílu v přenosové síti BSD (39); zatížení obchodních nemovitostí v Odense (Kvaegtorvet) hypotékou, u níž se počítalo, že vynese […] milionů DKK; odložení a snížení kapitálových investic a převodu menšinových podílů v některých společnostech, které vyvíjejí činnost v příbuzných mediálních odvětvích, […], Momondo, […] a […]. U těchto opatření se očekávalo, že vynesou částku […] milionů DKK, z níž část měla být použita na snížení krátkodobého zadlužení.
(48)
Opatření provozní restrukturalizace se skládají z opatření na úsporu nákladů ve výši 280 milionů DKK, která byla zahájena již v roce 2008 a která zahrnují uzavření společnosti East Production a její zahrnutí do TV2, převod nebo snížení podílů TV2 v […] a další úspory nákladů v celkové hodnotě 40 milionů DKK. TV2 nadto po oznámení zařídila, aby byly do plánu přijatého dne 30. března 2009 zavedeny další úspory nákladů, které zahrnují snížení kapitálových investic v roce 2009 o 30 milionů DKK a dalších opakujících se nákladů v celkové výši 97 milionů DKK (40).
(49)
Zdroje stabilních příjmů veřejnoprávního kanálu TV2 má rozšířit nové finanční opatření (poplatek hrazený konečným uživatelem) (41). Rozhodnutí v tomto smyslu bylo přijato hlavními politickými stranami v dohodě ze dne 9. ledna 2009 o změně dohody o mediální politice na období 2007-2010.
(50)
Uložení předplatného: obchodní model hlavního kanálu se má stát udržitelný tím, že se TV2 povolí počínaje 1. lednem 2012 zavést poplatky hrazené konečným uživatelem, tj. předplatné, za účelem financování veřejnoprávního kanálu. TV2 k tomu bude nadále dostávat příjmy z reklamy.
(51)
Poplatky budou konečným uživatelům účtovány distributory. Výše poplatku, který bude muset konečný uživatel uhradit, nebude stanovena vládou, ale bude dohodnuta v rámci běžných obchodních vyjednávání mezi TV2 a distributory (tj. pro digitální pozemní televizi se společností Boxer). TV2 počítá s tím, že se měsíční poplatek účtovaný TV2 distributorovi bude pohybovat ve výši 10-12 DKK (bez DPH) na domácnost (42). Zavedení uživatelských poplatků počínaje rokem 2012 má za cíl poskytnout domácnostem, které jsou v současnosti vybaveny zařízeními používajícími technologii MPEG 2, jež umožňuje příjem „volného“ digitálního pozemního televizního vysílání (DR1, DR2 a TV2), dostatečný čas na přechod na zařízení ve formátu MPEG 4. Dánsko očekává, že zavedení tohoto prvku plánu restrukturalizace obnoví dlouhodobou životaschopnost TV2. TV2 počítá s tím, že v roce 2012 navýší z uživatelských poplatků své příjmy o částku odhadovanou na […] milionů DKK (43).
(52)
Žádný právní akt nebude nutit distributory, aby zahrnuli TV2 do svých balíčků. Po zavedení uživatelských poplatků bude naopak zrušena stávající povinnost ve veřejném zájmu („must-carry“) (44). Vyplývá to ze znění kap. 6 odd. 38a odst. 2 současného dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání, kde se uvádí, že v případě, povolí-li ministr kultury TV2 účtovat si uživatelské poplatky, přestává platit povinnost ve veřejném zájmu. Jinými slovy, zavedením uživatelských poplatků přestává povinnost ve veřejném zájmu automaticky platit. Očekává se, že hlavní kanál TV2 bude ve skutečnosti šířen kabelovou sítí a přes společné antény stejně jako dnes. Ve složení balíčků může dojít ke změně v tom, že TV2 nahradí jeden ze stávajících placených kanálů.
(53)
Původně se počítalo s tím, že při uložení poplatků konečným uživatelům budou moci existovat výjimky a že TV2 nebude požadovat poplatky po konečných uživatelích, kteří nepřijímají žádný jiný placený televizní kanál (systém známý pod názvem „výlučná karta TV2“). Znamenalo by to, že koneční uživatelé, kteří mohou přijímat pouze „volné“ kanály, by mohli nadále sledovat TV2, aniž by museli hradit poplatek. Tato možnost, již obsahovala předloha návrhu ministerstva kultury ze dne 18. listopadu 2010, nebude ale využita. TV2 proto uplatní počínaje rokem 2012 poplatek na všechny konečné uživatele, kteří si přejí přijímat TV2, aby mohli sledovat veřejnoprávní kanál. Možnost účtovat si poplatky hrazené konečnými uživateli vyžaduje změnit podmínky licence TV2, jež provede ministerstvo kultury.
(54)
Původně oznámená opatření podpory: jak bylo původně oznámeno, počítalo se při restrukturalizaci se třemi doprovodnými opatřeními podpory v celkové výši 1,375 miliard DKK. Jednalo se o
-
podřízenou půjčku ve výši 300 milionů DKK,
-
vystavení záruky v rámci prodeje přenosové sítě, při němž se předpokládalo, že se síť prodá za částku 475 milionů DKK, a
-
dočasnou úvěrovou facilitu v původní výši 600 milionů DKK, pokud si TV2 nebude schopna zajistit vnější financování.
(55)
Dánsko uvedlo, že se budou uplatňovat podobné úrokové míry a podobné poplatky za poskytnutí záruky jako v případě zdravých podniků. Tato opatření nebyla nikdy zavedena. Další podrobnosti lze nalézt v rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (45).
(56)
Podpora na záchranu v podobě úvěrové facility ve výši 1 miliardy DKK, již povolilo rozhodnutí Komise ze dne 4. srpna 2008, zůstává zachována.
(57)
Dánsko předložilo informace o nákladech na restrukturalizaci a nabízí v tomto ohledu dvě různé možnosti výpočtu. Dánsko zaprvé tvrdí, že se u restrukturalizace TV2 jedná o finanční restrukturalizaci, při níž náklady spojené s odstraněním nedostatku hotovosti ve skutečnosti představují náklady spojené s restrukturalizací, tj. náklady na zajištění dlouhodobé životaschopnosti. Dánsko se domnívá, že bez ohledu na to, o jaké náklady se v tomto případě jedná, budou stejně plně hrazeny samotnou TV2. Důvodem pro toto tvrzení je skutečnost, že Dánsko má za to, že v době rozhodnutí Komise by buď nebyla všechna opatření podpory provedena, nebo by byla plně splacena (46). Dánsko také tvrdí, že ve zvláštním případě restrukturalizace TV2 je nutno chápat úspory nákladů rovněž jako náklady na restrukturalizaci, protože tyto úspory mají nejenom zvýšit konkurenceschopnost, ale také zajistit finanční životaschopnost TV2 z čistě obchodního hlediska (47). Alternativní tradičnější výpočet nákladů na restrukturalizaci, který nezohledňuje úspory nákladů, by se zaměřil na jednotlivé mimořádně vzniklé náklady, které Dánsko uvádí ve výši […] milionů DKK jako náklady na transakci ve spojení s přenosovou sítí, náklady spojené s přechodem na placenou televizi (uživatelské poplatky), náklady spojené s právními záležitostmi a poradenstvím a náklady spojené s ukončením zaměstnaneckých smluv (48).
(58)
Kompenzačním opatřením byl původně závazek TV2, že během restrukturalizačního období, tj. do 31. prosince 2012, nebude zahajovat vysílání nových televizních kanálů. Dánsko zdůrazňuje, že se ze strany společnosti jedná o oběť, protože by nové kanály učinily TV2 méně závislou na příjmech z reklamy. V digitálním světě se diváci oslovují častěji přes specializované divácké kanály a TV2 zdůrazňuje, že během tohoto období její konkurenti vysílání nových kanálů zahájili.
(59)
Pokud jde o délku trvání plánu restrukturalizace, který má podle oznámení probíhat do 31. prosince 2012, dánské orgány tvrdily, že je v zájmu TV2 vrátit celou státní podporu dříve, a tak umožnit ukončení restrukturalizačního období v pokud možno kratší lhůtě (49).
3. Další vývoj během restrukturalizace
(60)
Jak stanovil plán restrukturalizace, TV2 prodala dne 30. září 2010 svou přenosovou síť švédské společnosti Teracom AB, jež vlastní společnost Boxer. Výnos z prodeje přinesl TV2 částku ve výši přibližně 640 milionů DKK před zdaněním a byl použit ke snížení jejího zadlužení.
(61)
TV2 se také podařilo zastavit své obchodní nemovitosti v Odense, ale za menší částku, než se původně předpokládalo. Místo […] milionů DKK získala hypotéku pouze ve výši 80 milionů DKK.
(62)
Dne 4. října 2010 splatila TV2 všechna svá čerpání z dočasné úvěrové facility, již Komise povolila ve svém rozhodnutí o podpoře na záchranu. TV2 vyčerpala z podpory na záchranu celkovou částku ve výši 223 milionů DKK. Do konce roku 2008, tj. během šestiměsíčního období podpory na záchranu, vyčerpala TV2 částku ve výši 208 milionů (50). Vzhledem k prodeji přenosové sítě, jenž byl úspěšnější, než se v plánu restrukturalizace předpokládalo, zaslalo Dánsko následující upravené číselné údaje o finanční situaci TV2 (založené na předplatném na hlavní kanál) (51).
(v milionech DKK)
Skutečnost
2009
Odhad
2010
Plán
2011
Plán
2012
Plán
2013
Příjmy
2 029
2 147
(…)
(…)
(…)
Náklady
-1 910
-1 974
(…)
(…)
(…)
Hrubý hospodářský výsledek (EBIT)
-2
25
(…)
(…)
(…)
Zisk před zdaněním, pokračující činnosti
-28
42
(…)
(…)
(…)
Zisk před zdaněním, přerušované činnosti
1
397
(…)
(…)
(…)
Zisk po zdanění
-14
353
(…)
(…)
(…)
Kapitál na konci roku
601
952
(…)
(…)
(…)
Čistý úročený dluh na konci roku
659
-84
(…)
(…)
(…)
(63)
Dne 13. října 2010 nabídla […] TV2 poskytnutí dodatečných úvěrových facilit v celkové hodnotě […] milionů DKK. Tím by dlouhodobé facility TV2 u […] vzrostly z […] milionů DKK na […] milionů DKK (52). K této nabídce se však váží dvě následující podmínky:
a)
[…]
b)
[…].
(64)
Na tomto základě TV2 počítá s tím, že do konce roku 2012 bude mít finanční facility řádově ve výši okolo […] až […] milionů DKK. Spočívá to v […] až […] milionech DKK a dodatečných vnějších úvěrových facilitách ve výši […] milionů DKK (53).
(65)
Dánsko poskytlo také údaje o kapitálové struktuře TV2. Vzhledem k potížím se získáváním vnějšího financování, jež jsou zase spojeny s nejistotou obklopující probíhající soudní řízení a s obchodním modelem TV2, který je citlivý na příjem z reklamy, Dánsko tvrdilo, že TV2 by se měla spoléhat méně na zadlužení a více na vlastní kapitál. Komise také zjišťuje nesoulad mezi stupněm financování z vlastního kapitálu TV2 v porovnání s jejími protějšky.
(66)
Řečeno konkrétněji, kapitálovou strukturu lze posuzovat z hlediska míry solventnosti, tj. poměru účetního kapitálu k celkové rozvaze. Společnost PriceWaterhouse Coopers (finanční poradenská společnost Dánska) dokládá, že průměrná (mediánová) míra solventnosti protějšků TV2 je přibližně […] % ([…] % na konci roku 2009) (54). Průměrná míra solventnosti protějšků TV2 je výrazně nižší než míra solventnosti, která se u TV2 předpokládá na konci restrukturalizačního období. Po prodeji přenosové sítě dosahuje míra solventnosti TV2 na konci roku 2010 výše […] %. Předpokládá se, že na konci roku 2011 dosáhne výše […] % a na konci roku 2012 výše […] %. Podle posledních prognóz předložených TV2 by čistá míra zadlužení (čistý úročený dluh na EBITDA) měla dosáhnout […] na konci roku 2010, […] na konci roku 2011 a […] v roce 2012. Průměrné (mediánové) čisté zadlužení v poměru k vlastnímu kapitálu dosáhlo na konci roku 2009 výše […] ([…] u vzorku protějšků TV2) (55).
4. Dopad nových finančních parametrů na oznámený plán restrukturalizace
(67)
Dánsko potvrdilo, že žádné ze tří původně navržených opatření podpory v rámci plánu restrukturalizace nebylo nikdy provedeno, ale že v souladu s povinností pozastavení stanovenou v článku 3 nařízení (ES) č. 659/1999 čekalo na rozhodnutí Komise (56). Vzhledem k poslednímu vývoji zůstávají v rámci současné podoby plánu restrukturalizace relevantní pouze půjčka a úvěrová facilita (57). Oznámené opatření podpory v podobě navrhnuté záruky ve spojení s prodejem přenosové sítě přestalo být relevantní a funkční (58), protože prodej proběhl úspěšně i bez vystavení záruky (59). Mezitím existuje pouze dočasná úvěrová facilita.
Vzhledem ke zlepšené finanční pozici TV2 po prodeji přenosové sítě Dánsko prohlásilo, že lze zrušit všechna opatření podpory za podmínky, že bude schválen plán restrukturalizace (včetně možnosti zavést poplatky pro konečného uživatele) a že Komise přijme rozhodnutí v případech „staré“ státní podpory, které nebude obsahovat žádná dodatečná vrácení státní podpory dánské vládě (60). Při tomto scénáři TV2 tvrdí, že bude mít zajištěno dostatečné financování až do roku 2012, kdy bude zavedeno předplatné na hlavní kanál (61). Plán restrukturalizace jako takový stažen nebyl. Pokud jde o stále existující podporu na záchranu, nemůže z ní v současnosti TV2 čerpat žádné prostředky, protože nejsou splněny její podmínky (potřeba hotovosti potvrzená odborníkem) (62).
(68)
V původním plánu restrukturalizace Dánsko stanovilo závazek, že TV2 nezahájí vysílání žádného nového televizního kanálu. Tento závazek byl později vyjasněn v tom smyslu, že se týká také rozhlasových kanálů, ale dánské orgány zastávají názor, že toto kompenzační opatření by mělo skončit se zrušením všech opatření podpory, protože se domnívají, že tím končí období restrukturalizace (63). Během vyšetřování Komise se dánská vláda rozhodla nabídnout ve veřejné soutěži provozování veřejnoprávního rozhlasového kanálu (64). Cílem tohoto nového rozhlasového kanálu je zavést na dánském rozhlasovém trhu veřejnoprávních programů hospodářskou soutěž, protože tento trh je v současnosti ovládán veřejnoprávní rozhlasovou stanicí DR, jež má téměř 80 % poslechovost. TV2 se původně této veřejné soutěže, ve které bylo možno podat nabídku pouze po ukončení opatření podpory, hodlala zúčastnit. Během vyšetřování ovšem Dánsko potvrdilo, že se TV2 této veřejné soutěže kvůli probíhajícímu vyšetřování Komise nezúčastní (65).
(69)
TV2 prohlašuje, že dokud trvají soudní řízení, jsou jediným odpovídajícím měřítkem pro posouzení finanční situace TV2 v porovnání s jejími konkurenty ukazatele příjmů. TV2 přitom uznává, že míry vlastního kapitálu (jako je míra solventnosti) se stanou smysluplnými pouze v okamžiku, kdy budou vyřešeny nejistoty spojené s obchodním modelem a právními spory (66). Dánská vláda vyjádřila svůj záměr v tom smyslu, že by nemělo dojít k překapitalizování TV2, a je připravena zavést opatření, aby se zajistilo, že tento cíl bude po zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem v roce 2012 splněn. Dánská vláda jako vlastník TV2 zajistí, že po zavedení uživatelských poplatků a normalizaci finanční situace bude kapitálová struktura TV2 v souladu s běžnými tržními podmínkami.
(70)
Za tímto účelem se Dánsko zavázalo, že na konci roku 2012 nebo počátkem roku 2013 pověří nezávislého finančního odborníka, aby provedl analýzu kapitálové struktury TV2 ve srovnání s kapitálovou strukturou jiných relevantních mediálních společností. Pokud se kapitálová struktura TV2 bude výrazně lišit od středu nebo průměru příslušné skupiny protějšků TV2, přijala dánská vláda závazek, že kapitálovou strukturu během zasedání valné hromady v dubnu 2013 upraví, aby tento stav napravila. Pokud budou zásadní důvody kapitálovou strukturu neupravovat, oznámí dánská vláda Komisi změnu plánu restrukturalizace. Za účelem dosažení restrukturalizace základu kapitálu dánská vláda přistupuje k vyplácení dividend, jež musí schválit valná hromada v dubnu 2013, a ne k navýšení dluhu TV2, čímž uvolňuje rozvahu.
(71)
Dánsko také přislíbilo předložit Komisi tuto analýzu společně s plány vlády jednat v souladu s ní, a to v dostatečném časovém předstihu před zasedáním valné hromady v dubnu 2013.
V. SHRNUTÍ ROZHODNUTÍ KOMISE ZE DNE 2. ČERVENCE 2009 O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(72)
V rozhodnutí zahájit formální vyšetřování Komise shledala, že oznámené půjčky a záruka v rámci plánu restrukturalizace představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 1 SFEU), a přezkoumala slučitelnost plánu restrukturalizace podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU) ve spojení s pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (67). Komise přitom vyzvala k podání připomínek k otázce, zda uplatnění článku 87 Smlouvy o ES (článku 107 SFEU) nebude bránit provedení úkolu veřejné služby v oblasti vysílání, jímž byla TV2 pověřena.
(73)
Komise vyjádřila pochyby o slučitelnosti oznámeného plánu restrukturalizace v následujících ohledech:
-
Zatímco Komise prozatím uznala, že se u TV2 Danmark A/S jedná o podnik v obtížích ve smyslu pokynů, vyzvala k podání připomínek vzhledem k tomu, že konkurenti TV2 zdůrazňovali, že potíže s peněžními toky si TV2 způsobila sama, že jsou snadno řešitelné a nemají vliv na zásadní životaschopnost společnosti. Konkurenti také tvrdili, že TV2 byla v roce 2008 zisková.
-
Při zohlednění skutečnosti, že plán restrukturalizace musí zahrnovat ukončení činností, jež by ze strukturálního hlediska zůstaly ztrátové i po restrukturalizaci (68), si Komise k tomu položila otázku, zda opatření obsažená v plánu restrukturalizace jsou schopna učinit z TV2 ziskovou a soběstačnou společnost. Komise nebyla schopna potvrdit platnost obecných tržních předpokladů, na kterých byl plán postaven (např. vývoj na reklamním trhu, růst HDP, zachování podílů TV2 na sledovanosti).
-
Vzhledem k hospodářské situaci, ve které byl plán restrukturalizace zahájen, vyvolalo jeho dlouhé trvání otázky.
-
Protože by úspěšné provedení finančních a provozních restrukturalizačních opatření zahrnutých do plánu restrukturalizace na období 2010-2011 mohlo vést k tomu, že by se zavedení uživatelských poplatků za sledování kanálu TV2 ukázalo jako zbytečné pro zajištění dlouhodobé životaschopnosti společnosti TV2 Danmark A/S, a protože neexistovalo žádné posouzení dopadů těchto poplatků na hospodářskou soutěž, vyvstala otázka, zda je automatické zavedení těchto poplatků v roce 2012, o kterém již bylo rozhodnuto, přiměřené.
-
Komise vyjádřila obavy, zda je jediné kompenzační opatření spočívající v pozastavení zahájení vysílání nových televizních kanálů úměrné podpoře, velikosti a relativnímu významu společnosti TV2 Danmark A/S na trzích, na nichž vyvíjí činnost (69).
-
Komise si položila otázku, zda by podpora nemohla být vedle přispění k nákladům na restrukturalizaci použita na financování agresivního tržního chování.
VI. SHRNUTÍ NÁZORŮ DÁNSKÝCH ORGÁNŮ
(74)
Je nutno poznamenat, že v následujícím shrnutí připomínek Dánska a třetích stran nejsou převzaty žádné připomínky, které se týkají provozování systému „výlučné karty TV2“, protože tato část plánu restrukturalizace nebude prováděna.
(75)
Dánské orgány tvrdí, že TV2 je podnikem v obtížích, jak dokládá zpráva společnosti PriceWaterhouse Coopers (70), jež byla později aktualizována (71). Na tomto názoru trvaly i v reakci na připomínky třetích stran (72).
(76)
Podle zprávy společnosti PriceWaterhouse Coopers, jež byla vypracována krátce před oznámením restrukturalizace, se společnost TV2 nemůže vzchopit prostřednictvím vlastních prostředků nebo pomocí tržního financování. Dánsko také tvrdí, že plán restrukturalizace předložený Komisi vychází z realistických předpokladů a scénářů a přitom prokazuje, že bude obnovena dlouhodobá životaschopnost společnosti. Situace na trhu s reklamou se přesto vzhledem k základnímu scénáři plánu restrukturalizace zhoršila. Trh s reklamou v první polovině roku 2009 zaznamenal pokles o 19 % a příjmy TV2 z reklamy se v roce 2009 propadly o 24 %. Restrukturalizační opatření budou prováděna co možná nejdříve, s výjimkou zavedení uživatelských poplatků, u nichž provozní a technické obtíže vyžadují, aby se odložily na rok 2012. Dánsko v pozdějším podání, jež opět vycházelo z prognóz společnosti PriceWaterhouse Coopers, tvrdilo, že od původního plánu restrukturalizace se výhledy ve skutečnosti zhoršily a že hrubý hospodářský výsledek TV2 (EBIT) byl v roce 2009 o […] milionů DKK nižší, než se v plánu restrukturalizace počítalo (73). Dánsko také zdůrazňuje a dokládá prohlášeními různých bank, že společnost není schopna získat vnější financování, protože banky mají pochyby o obchodním modelu hlavního kanálu, kriticky se staví k cyklickým příjmům z reklamy coby zdrojům příjmů a nahlížejí na nejistoty pramenící z probíhajících soudních řízení jako na problematické.
(77)
Provozní a finanční restrukturalizační opatření jsou analyzována jako maximum, jež může být podniknuto, aniž by došlo k ohrožení kvality programů na veřejnoprávním kanálu TV2. Opatření donutí TV2 k lepšímu nakládání se svými aktivy, a omezí tak podporu na nejnižší nutnou úroveň.
(78)
Protože se prodej přenosové sítě ukázal jako úspěšnější, než se předpokládalo, vláda později ujistila, že všechna opatření podpory mohou být zrušena a nebudou prováděna, jakmile Komise schválí plán restrukturalizace a probíhající záležitost státní podpory ze dne 19. května 2004 bude vyřešena bez vracení vyšších částek (74).
(79)
Poplatky uživatelů, které nepředstavují státní podporu, poskytují stabilnější provozní příjem a uklidní banky, pokud jde o obchodní model TV2. Výsledkem restrukturalizace bude, že se rozpětí hrubého hospodářského výsledku (EBIT) společnosti jako celku bude údajně pohybovat mezi […] a […] %, což jí umožní fungovat ze svých vlastních prostředků.
(80)
Ačkoliv je nemožné předvídat změny v cenách a ve složení balíčků distributorů, zavedení uživatelských poplatků ve prospěch TV2 by nemělo vést k nepřímému financování ze strany konkurentů TV2 nebo k omezení jejich kapacit. Toto nové financování je považováno za změnu ve výchozích podmínkách dlouhodobého financování, které postaví TV2 na stejnou úroveň s jejími soukromými konkurenty (75).
(81)
Dánské orgány nakonec tvrdí, že navrhované kompenzační opatření, jež spočívá v pozastavení zahájení vysílání nových televizních kanálů (a nyní také rozhlasových kanálů), představuje ze strany TV2 Danmark A/S skutečnou oběť kvůli jejímu zájmu na strategii diversifikace za účelem udržení svého celkového podílu na trhu, vzniklým ztrátám příjmu a výhodě průkopníka, kterou to poskytuje konkurentům, kteří v současné době zahajují vysílání nových kanálů a budou tak činit i nadále. Dánsko později vyjádřilo názor, že toto opatření by mělo skončit v okamžiku, kdy budou zrušena všechna opatření podpory, tj. v den přijetí tohoto rozhodnutí.
(82)
Pokud jde o myšlenku navrženou v rozhodnutí o zahájení řízení, tj. změnit schopnost TV2 vysílat prémiový obsah, Dánsko zdůrazňuje, že povinnost veřejné služby TV2 zahrnuje sportovní přenosy, včetně hlavních sportovních událostí, a podporu filmové produkci. Dánsko k tomu tvrdí, že standardní smlouvy předem TV2 znemožňují postoupit práva třetím stranám, což stojí v cestě jejich vydražování.
(83)
Dánsko se domnívá, že restrukturalizace je v souladu s ustanoveními čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Dánsko ale uznává, že podle prognóz společnosti PriceWaterhouse Coopers týkajících se příjmů zůstane provozování hlavního kanálu ztrátové i po konci restrukturalizačního období (76). Dánsko zdůrazňuje, že TV2 je povinna plnit úkoly veřejné služby, při jejichž výkonu nesmí selhat. Tuto zvláštní situaci TV2, která vyplývá z jejího pověření veřejnou službou, je nutno zohlednit při posuzování případu podle pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci nebo podle čl. 106 odst. 2 SFEU. Obchodně by bylo nesmyslné uzavřít veřejnoprávní kanál, protože vytváří významné součinnosti mezi hlavním kanálem a malými, úzce specializovanými kanály.
VII. SHRNUTÍ NÁZORŮ ZÚČASTNĚNÝCH TŘETÍCH STRAN
(84)
Ve svých připomínkách se TV2 nejprve obecně odvolává na to, co považuje za klíčové body při posuzování plánu restrukturalizace.
(85)
TV2 tvrdí, že její hlavní činnost spočívá v rozsáhlých a nákladných povinnostech veřejné služby, které ovládají hlavní kanál podniku. TV2 prohlašuje, že taková činnost v současnosti představuje více než […] % nákladů hlavního kanálu.
(86)
TV2 se odvolává na politické rozhodnutí, které k dnešní situaci vedlo. Dánská vláda a strany, jež podpořily současnou dohodu o mediální politice, se dohodly na tom, že v rámci restrukturalizačního plánu nebude zavedeno vyrovnání z veřejných prostředků za výdaje vzniklé TV2 při plnění jejích závazků veřejné služby. Bylo rozhodnuto zavést pro TV2 udržitelný obchodní model založený na trhu, který zajistí, že podnik bude na příslušných trzích konkurenceschopný bez ohledu na své povinnosti veřejné služby, což je rozhodnutí, které TV2 uvítala. TV2 tvrdí, že v těchto souvislostech je nejdůležitějším prvkem zrušení předchozího zákazu vybírat uživatelské poplatky za sledování hlavního veřejnoprávního kanálu, což vstoupí v platnost dne 1. ledna 2012. TV2 prohlašuje, že podpora nepředstavuje provozní nebo obchodní zvýhodnění, ale pouze zajišťuje, že TV2 bude schopna využívat finančních možností, ke kterým mají přístup její konkurenti. TV2 tvrdí, že na její hlavní kanál nelze nahlížet izolovaně, protože jak hlavní kanál, tak úzce specializované kanály vytvářejí základ finančního výsledku skupiny. TV2 nemůže v žádném případě při plnění svých úkolů veřejné služby selhat, což by mělo být při uplatňování pokynů nebo čl. 106 odst. 2 SFEU uznáno.
(87)
TV2 poznamenává, že bez ohledu na skutečnost, že na dánském trhu televizní reklamy zaujímá dominantní postavení, je konkurence na tomto trhu silná a vyznačuje se přítomností finančně silných nadnárodních skupin. TV2 také prohlašuje, že jejím hlavním konkurentům nic při vstupu na trh nebrání, protože na dánském televizním trhu zahájila vysílání řada nových kanálů (např. SBS 6 (Pro 7), TV3 Puls (MTG) a Canal 9 (Bonnier)).
(88)
V souvislosti se stavem hospodářské soutěže na dánském televizním trhu TV2 navíc tvrdí, že zažila výrazné snížení jak podílu na trhu, tak sledovanosti (77), které […], mezi jiným kvůli ukončení analogového vysílání v listopadu roku 2009. TV2 také tvrdí, že zákaz zahajovat vysílání nových televizních kanálů až do roku 2012 dále sníží její konkurenceschopnost, a tak podnik oslabí.
(89)
Pokud jde o trh placené televize, TV2 zdůrazňuje, že skupina na tomto trhu dominantní postavení nemá, přičemž poznamenává, že jediným hlavním dánským komerčním televizním kanálem, který na tomto trhu nepůsobí, je právě veřejnoprávní kanál TV2. TV2 k tomu odhaduje, že v současné době mají malé, úzce specializované kanály na trhu placené televize podíl ve výši přibližně […] %, a očekává, že celkový podíl stanice na trhu dosáhne okolo […] až […] %, jakmile TV2 začne v roce 2012 vybírat uživatelské poplatky za sledování hlavního veřejnoprávního kanálu.
(90)
TV2 zdůrazňuje, že nebyla schopna získat od bank žádnou půjčku a že měla dokonce potíže se zastavením svého majetku v Kvaegtorvet. Zdůrazňuje také, že nejistota vyplývající mimo jiné z neuzavřených případů státní podpory odrazovala banky od poskytnutí nezbytného financování. TV2 se domnívá, že délka plánu restrukturalizace je přiměřená, a zdůrazňuje, že zlepšení její finanční situace bude mít dopad pouze na její čerpání úvěrové facility a ne na její obchodní model, který by měl zajistit střednědobou a dlouhodobou ziskovost TV2.
(91)
TV2 tvrdí, že zavedení poplatků pro konečné uživatele u hlavního veřejnoprávního kanálu neznamená státní podporu, ale spíše poskytuje kanálu stejné možnosti jako v případě jejích konkurentů při používání nejběžnějších tržních prostředků při působení na trhu, což konkrétně znamená nechat platit uživatele, kteří se rozhodnou využít jejích služeb. Narušení hospodářské soutěže lze řešit uplatněním článku 101 nebo článku 102 SFEU. Podle TV2 neznamená poplatek konečného uživatele jako jeden z prvků plánu restrukturalizace žádné narušení hospodářské soutěže na příslušných trzích. TV2 v tomto ohledu tvrdí, že plán zajistí, aby skupina TV2, a především hlavní veřejnoprávní kanál, měla až do zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem dostatečnou likviditu. TV2 také prohlašuje, že z hlediska právních předpisů o státní podpoře představuje zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem lepší řešení než případné opětovné zavedení netržního financování jako vyrovnání za veřejnou službu.
(92)
TV2 klade důraz na skutečnost, že zákaz spouštění nových kanálů pro ni představuje skutečnou oběť. Zdůrazňuje, že přechodem na digitální televizi a prodejem své sítě přišla o dosavadní výhodu, kterou měla ze spoluvlastnictví sítě. Jako odpověď na otázku vznesenou v rozhodnutí o zahájení řízení, tj. zda by se měl zohlednit prodej některých programů třetím stranám nebo omezení v oblasti vysílání (např. u sportu), TV2 uvádí, že standardní smlouvy TV2 zabraňují postupovat práva třetím stranám. Dánská filmová tvorba a sport jsou součástí veřejnoprávního programu TV2.
(93)
Společnost SBS nevidí důvod, proč by řada případně špatných manažerských rozhodnutí měla vést ke změně finančního modelu se značně rušivými dopady na hospodářskou soutěž. SBS zdůrazňuje, že při ponechání neúspěšných investic stranou dosahovala TV2 v období 2004-2008 kladných výsledků a na trhu televizní reklamy zaujímá dominantní postavení. Společnost dále zastává názor, že plán restrukturalizace přesahuje nezbytně nutnou míru. Čistá současná hodnota práva vybírat poplatky od konečných uživatelů výrazně přesahuje odhadovaný optimální kapitál, jak je stanoven v rozhodnutí o rekapitalizaci. SBS také zdůrazňuje, že do posouzení dopadu plánu restrukturalizace by se měla zahrnout podpora poskytovaná regionálním televizním stanicím v podobě koncesionářských poplatků, které představují celkovou roční částku ve výši 400 milionů DKK.
(94)
SBS tvrdí, že podle pokynů pro restrukturalizaci není TV2 a ani žádná z jejích dceřiných společností způsobilá pro podporu. V tomto ohledu SBS zdůrazňuje, že TV2 Denmark vykázala ve své výroční zprávě za první polovinu roku 2009 čistý vlastní kapitál ve výši 644,9 milionu DKK a že společnost nesplňuje kritéria pro úpadkové řízení. Všechny ztráty vyplývající z plnění závazků veřejné služby by se měly analyzovat podle čl. 106 odst. 2 SFEU, který dánská vláda nezmínila.
(95)
SBS tvrdí, že je nutno řádně posoudit rozdělení nákladů mezi různé části skupiny TV2, a to zejména proto, že náklady úzce specializovaných kanálů jsou ve srovnání s náklady konkurentů velmi nízké. Hlavní kanál byl považován za samostatný subjekt, který lze dovést k ziskovosti vlastními standardy stanovení cen.
(96)
SBS trvá na tom, že TV2 Group byla v období 2004-2008 zisková, pokud se při výpočtu odhlédne od nyní ukončených ztrátových činností, jako bylo provozování TV2 Radio, a od dopadu rozhodnutí Komise o vrácení. V každém případě se TV2 ziskovou stát mohla, a to např. snížením nákladů.
(97)
SBS se dále kriticky staví k analýze trhu předložené Dánskem. SBS vyjadřuje nesouhlas zejména s výhledem pro reklamní trh, u nějž sama od roku 2010 počítá s růstem (78).
(98)
SBS prohlašuje, že plán restrukturalizace, pokud by měl být již vůbec schválen, by měl být omezen na dobu nezbytnou na prodej aktiv kvůli vyřešení otázky likvidity.
(99)
SBS prohlašuje, že zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem bude mít v praxi stejný důsledek jako zvýšení koncesionářských poplatků a že by se mělo označit v souladu s věcí C-206/06 Essent Netwerk Noord BV za státní podporu. V tomto případě existují důležité odlišnosti od věci C-345/02 (Pearle), protože opatření bylo zavedeno pouze z podnětu Dánska a TV2 a protože uživatelské poplatky nejsou vyhrazeny k specifickým účelům, které si divák vybral.
(100)
SBS klade důraz na to, aby se poplatky hrazené konečným uživatelem analyzovaly v rámci podpory na restrukturalizaci. Dohoda o zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem pravděpodobně ovlivní tržní chování TV2 a příslušných třetích stran, jako jsou banky, a to ode dne schválení plánu restrukturalizace, a nikoliv ode dne uplatnění poplatků hrazených konečným uživatelem. SBS se dále staví kriticky ke skutečnosti, že pro výši poplatků hrazených konečným uživatelem, které TV2 může uložit, neexistuje žádný strop a ani žádné podmínky pro jejich použití. Poplatky hrazené končeným uživatelem tak mohou být použity na financování komerčních činností.
(101)
SBS dále prohlašuje, že zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem nelze skloubit s pojetím veřejné služby. Znamená to, že podporu na restrukturalizaci jako takovou nelze odůvodnit podle čl. 106 odst. 2 SFEU, dokud nebude upuštěno od plánů na uživatelské poplatky. SBS také prohlašuje, že protisoutěžní důsledky uživatelských poplatků jsou zřejmé, že mohou vést zejména k tomu, že někteří provozovatelé televizního vysílání budou muset odejít z trhu, a že také umožní TV2 investovat ještě agresivnějším způsobem do nového obsahu. To není v pořádku už z toho důvodu, že TV2 je výjimečná v tom, že na reklamním trhu zaujímá dominantní postavení.
(102)
SBS tvrdí, že jsou nutná dostatečně striktní kompenzační opatření. Navrhuje proto, že by zaprvé nemělo být TV2 povoleno zavedení uživatelských poplatků. Zadruhé by měla být zavedena veřejná soutěž, aby se zajistily adekvátnější ceny při vnitřním převodu programů, které TV2 prodává svým dceřiným společnostem. Zatřetí by regionální stanice TV2 mohly být převedeny společnosti Danmarks Radio (DR), protože regionální stanice dostávají státní podporu ve značné výši a protože domácnosti, které platí koncesionářské poplatky a zároveň také přijímají placenou televizi, by tak za regionální stanice TV2 platily dvakrát. Začtvrté by se po TV2 mělo požadovat nejenom, aby nezahajovala vysílání nových komerčních kanálů, ale také, aby prodala alespoň některé z existujících kanálů. Konečně by TV2 měla být přinucena, aby umožnila na své síti vysílání reklamy od konkurenčních provozovatelů televizního vysílání.
(103)
SBS také navrhuje, že by se měly zavést určité záruky, jež by se zajistily, že TV2 nepoužívá podporu a/nebo uživatelské poplatky k narušení hospodářské soutěže. Zaprvé by se Dánsku nemělo umožnit uplatňování diskriminačních uživatelských poplatků. Zadruhé by se TV2 nemělo umožnit vázat na distribučním trhu do jednoho balíčku hlavní kanál s dalšími kanály a TV2 by měla být povinna poskytovat TV2 jako samostatný kanál. Zatřetí by se TV2 mělo zabránit, aby podporu nebo uživatelské poplatky používala na jinou činnost než na provozování hlavního kanálu a aby na reklamním trhu uplatňovala cenový dumping. Začtvrté by TV2 měla být povinna se zavázat, že nebude používat netransparentní slevy.
(104)
Společnost Viasat tvrdí, že se u TV2 nejedná o podnik v obtížích, a zdůrazňuje zejména její zisk v roce 2008. Tvrdí, že TV2 by se v budoucnu stala ziskovou a odvolává se mimo jiné na zisk TV2 v první polovině roku 2009 (který předjímal zisk před zdaněním ve výši 249 milionů DKK). Vzhledem k pozdější informaci o tom, že TV2 vykázala ve skutečnosti v roce 2009 ztrátu, se Viasat domnívá, že je nutno tuto mírnou ztrátu spojovat s celkovým poklesem na reklamním trhu, který ve srovnání s rokem 2008 klesl o 18,7 %. Dokládá, že TV2 nyní dokázala přizpůsobit své náklady současnému obchodnímu a finančnímu prostředí. Pokud jde o ztráty v roce 2007, Viasat zdůrazňuje, že za ně může hlavně TV2 Radio, které bylo následně prodáno. TV2 v roce 2008 na rozdíl od většiny podniků nezaznamenala pokles obratu a vždy dokázala zvyšovat své zisky před zdaněním.
(105)
Viasat tvrdí, že neexistuje žádný důkaz o potřebě krátkodobých peněžních toků. TV2 naopak nedávno vydala značnou částku na zakoupení nových filmů a také zaznamenala růst nákladů, což podle Viasat způsobilo navýšení její zásoby programů, růst nákladů v oblasti filmů pro široké publikum a neúměrně vysoké investice do nákladné dánské filmové produkce (79).
(106)
Viasat klade podrobnějším způsobem důraz na skutečnost, že ačkoliv je značná část úročeného dluhu TV2 stále krátkodobá, nepředstavuje to problém, dokud ho TV2 dokáže financovat. Finanční náklady TV2 klesly v roce 2009 ze 49,2 milionu DKK na 19 milionů DKK. TV2 vydala také značné finanční prostředky na zakoupení nových obsahů. K záporným peněžním tokům v období 2006-2008 došlo převážně kvůli neobvykle rozsáhlé investiční činnosti a ne kvůli nákladům spojeným s provozní činností TV2. Záporné peněžní toky by proto šlo odstranit odložením nebo omezením investic. Stejně tak byla důvodem nárůstu zadlužení TV2 skutečnost, že společnost v období 2006-2008 výrazně investovala.
(107)
Viasat také zdůrazňuje, že úroková zátěž zřejmě od roku 2008 klesla. Viasat si také klade otázku, zda má TV2 opravdu potíže se získáním půjček, protože zřejmě usiluje o půjčky pouze u banky Danske Bank. Navíc k tomu došlo v době, kdy získat půjčku bylo obtížnější než dnes.
(108)
Pokud jde o vnější faktory, Viasat souhlasí s předpokladem růstu HDP o 1,02 % za rok, jak se uvádí v rozhodnutí o zahájení řízení. Viasat zejména uvádí, že výhledy ohledně růstu reklamního trhu vypracované společností PriceWaterhouse Coopers, na kterých staví dánská vláda, jsou značně zdrženlivější než výhledy vypracované jinými subjekty, a to zejména výhledy připravené podniky, které na trhu působí. Ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení Viasat předkládá své vlastní výhledy pro skupinu TV2 na období 2009-2019 (zpráva společnosti Audon Partners), které dokládají, že TV2 nebude v krátkodobém či střednědobém horizontu nucena k ukončení činnosti.
(109)
Pokud jde o ziskovost veřejnoprávního kanálu, Viasat zdůrazňuje, že činnost TV2 Group sestává z takových synergií, že je nemožné zvažovat ziskovost každé činnosti osamoceně. Hlavní kanál by proto neměl být posuzován samostatně. Bez ohledu na tuto skutečnost je stanovení cen za převod programů mezi TV2 a úzce specializovanými kanály vadné, protože ceny jsou výrazně nižší než náklady. Viasat předkládá výpočty ziskovosti, ve kterých jsou náklady rozděleny podle obratu kanálů. Viasat rovněž prohlašuje, že při srovnání s výkonností srovnatelných mediálních společností svědčí finanční výkonnost úzce specializovaných kanálů silně o tom, že se ve skupině TV2 na segmentované podávání zpráv zřejmě příliš nehledí. Viasat konečně poznamenává, že TV2 by mohla dražit právo na přenos svých nejpřitažlivějších programů s výjimkou sportovních událostí, např. divadelních her, filmů a dokumentárních filmů, aby podpořila vytváření zisků pro hlavní kanál. Viasat se také obává, že by podpora mohla být využita pro agresivní chování na trhu, a prohlašuje, že TV2 v minulosti investovala do nákupu hraných seriálů a nabízela přitom vyšší ceny než konkurenti, zvyšovala ceny za zprávy TV2 a poskytovala slevy.
(110)
Pokud by Komise dospěla k závěru, že podpora je nutná, měla by tato podpora být zaměřena spíše na okamžitý problém, tj. peněžní tok, než na provoz. Znamená to, že by TV2 nemělo být povoleno, aby se stala placeným televizním kanálem, protože by stačilo poskytnout jí úvěrovou facilitu. Zavedení uživatelských poplatků by nadto TV2 poskytlo finanční prostředky, se kterými by mohla pokračovat v nepatřičném chování na reklamním trhu s rizikem, že z tohoto trhu odstraní konkurenty. Viasat také klade otázku, zda je plán v souladu se závazkem TV2 v oblasti univerzální veřejné služby.
(111)
Viasat v první řadě zdůrazňuje protisoutěžní dopad uživatelských poplatků, protože tyto poplatky vytlačí programy ostatních provozovatelů vysílání do dražších programových balíčků, což povede ke ztrátám jejich příjmů z předplatného a reklamy.
(112)
Viasat tvrdí, že navrhovaná kompenzační opatření nejsou ve skutečnosti žádnou obětí, protože pro další kanály již stejně není žádný prostor. Jak je uvedeno výše, Viasat poznamenává, že TV2 by mohla dražit právo na přenos svých nejpřitažlivějších programů (s výjimkou sportovních událostí), např. divadelních her, filmů a dokumentárních filmů, aby podpořila vytváření zisků pro hlavní kanál.
(113)
Viasat konečně také prohlašuje, že není pravděpodobné, že by se dánská vláda mohla dovolávat čl. 106 odst. 2.
(114)
Společnost Boxer prohlašuje, že zavedení uživatelských poplatků by částečně vyřešilo současný protisoutěžní stav, kdy Boxer na rozdíl od jakéhokoliv jiného poskytovatele platformy nemůže obchodně využívat skutečnost, že vysílá TV2. Boxer navrhuje, že by stanovení ceny za příjem TV2 mělo být kontrolováno buď politickými orgány nebo orgány na ochranu hospodářské soutěže.
(115)
Pokud jde o podporu na restrukturalizaci, některé strany kladou otázku, zda je TV2 skutečně v obtížích (ASK) a zda nejsou kompenzační opatření při nasyceném trhu příliš nedostatečná (FDA). Některé strany ale prohlašují, že o uživatelských poplatcích by bylo možno uvažovat, pokud je společnost v obtížích (DI, TDC). Některé považují období restrukturalizace za příliš dlouhé (Discovery). Jiné prohlašují, že zavedení uživatelských poplatků by nemělo být povoleno, pokud bude TV2 v roce 2012 hospodářsky stabilní společností.
(116)
K poplatkům hrazeným konečným uživatelem: některé strany (Langkilde, MTV Networks AB, FDA, Discovery, Stofa) jsou názoru, že uživatelské poplatky povedou k tomu, že malé kanály budou vytlačeny ze stávajících balíčků placené televize, nebo k tomu, že zákazníci budou muset platit více.
(117)
Některé strany považují poplatek hrazený konečným uživatelem ve výši 25 DKK za příliš vysoký (FDA, TDC). FDA se také domnívá, že odvádění takových uživatelských poplatků není slučitelné s úlohou TV2 jako veřejnoprávní televizní společnosti.
VIII. POSOUZENÍ PODLE PŘEDPISŮ O STÁTNÍ PODPOŘE
1. Rozsah posouzení
(118)
Jak dokládá podání Dánska, nebyl oznámený plán restrukturalizace stažen. Dánsko prohlašuje, že opatření podpory nejsou nutná a že všechna opatření podpory budou zrušena, jakmile bude schválen plán restrukturalizace včetně poplatků hrazených konečným uživatelem a po TV2 se nebudou požadovat dodatečné platby vyplývající ze dvou předchozích rozhodnutí Komise, která se týkají TV2 (80). Jinými slovy, Komise dosud neobdržela od Dánska bezpodmínečné potvrzení, že tato opatření nejsou nadále součástí plánu restrukturalizace, a nespadají tak nadále do rámce formálního vyšetřování vedeného Komisí.
(119)
Jedinou výjimku představuje navrhovaná záruka při prodeji přenosové sítě, která nebude konkretizována, protože k prodeji již došlo, a záruka proto není nadále pro tento případ relevantní. Komise nadále nepovažuje toto opatření za opatření, které musí být oznámeno.
(120)
V následující části bude Komise proto nadále posuzovat zbývající oznámená opatření (půjčku, dočasnou úvěrovou facilitu a úvěrovou facilitu na restrukturalizaci) a úvěrovou facilitu na základě povolení podpory na záchranu, která zůstává v platnosti.
2. Existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU
(121)
V čl. 107 odst. 1 SFEU stojí:
„Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“.
(122)
Aby byl čl. 107 odst. 1 SFEU použitelný, je nutno, aby opatření podpory bylo přičitatelné státu, bylo poskytnuto ze státních prostředků, ovlivňovalo obchod mezi členskými státy a narušovalo hospodářskou soutěž na společném trhu tím, že by poskytovalo některým podnikům selektivní hospodářské zvýhodnění. Uplatnění těchto podmínek na tento konkrétní případ je zkoumáno níže.
2.1 Státní prostředky
(123)
Podřízená půjčka a dočasné úvěrové facility v rámci původní podpory na záchranu a v rámci plánu restrukturalizace (81) zahrnují finanční prostředky uvolněné vládou se souhlasem dánského parlamentu Folketinget ze souhrnného rozpočtu Dánska, a představují tak státní prostředky.
(124)
Dánsko tvrdí, že úroková míra a poplatky odpovídají úrokové míře a poplatkům uplatňovaným na trhu v případě zdravých podniků. Uplatněním stejných podmínek na podnik v obtížích, jako je TV2, se Dánsko zříká státních prostředků. Důvodem tohoto tvrzení je skutečnost, že soukromý věřitel by zohlednil finanční potíže TV2 a buď by půjčku nebo úvěrovou facilitu vůbec neposkytl, nebo by tak učinil s úroky vyššími než v případě zdravých společností.
(125)
Komise shledává, že právo poskytnuté TV2 účtovat si od roku 2012 poplatky hrazené konečným uživatelem nepředstavují státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Poplatky hrazené konečným uživatelem jsou soukromého původu (82) a jsou placeny přímo distributorovi jako odměna za možnost sledovat kanál TV2. TV2 musí vstoupit do běžných obchodních jednání s distributorem, aby byl její kanál zahrnut do digitálního balíčku, a dohodnout se na přijatelné odměně. Neexistuje žádné právní ustanovení, které by distributora nutilo zahrnout hlavní kanál TV2 do svého balíčku, protože povinnost ve veřejném zájmu („must-carry“) stanovená v článku 6 dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání bude zrušena ihned po zavedení systému poplatků hrazených konečným uživatelem. Dánská vláda nemá nad poplatky hrazenými konečným uživatelem nebo jejich výší žádnou stálou kontrolu a nemůže jimi ani disponovat (83). Vláda není zapojena do stanovení cen, jež zůstává obchodním rozhodnutím TV2, poplatky pro TV2 nevybírá a ani je žádným způsobem nekontroluje či jimi nedisponuje.
(126)
Uživatelské poplatky nelze stavět na rovinu s účtováním koncesionářského poplatku, jak to požaduje SBS. SBS tvrdí, že uživatelské poplatky budou mít ve skutečnosti pro domácnosti stejný důsledek jako zvýšení koncesionářského poplatku, protože provozní balíčky distributorů budou vždy obsahovat TV2 Danmark. Tento vynucený prvek spolu se skutečností, že uživatelské poplatky lze změnit pouze změnou právních předpisů (84), by měl stačit k tomu, aby poplatky představovaly státní podporu (85). V tomto ohledu uvádí SBS judikaturu Soudního dvora ve věci Essent Netwerks (86).
(127)
Na rozdíl od předchozího systému koncesionářských poplatků v Dánsku, který Komise skutečně považovala za státní podporu (87), nejsou koneční uživatelé povinni hradit poplatky ze zákona, ale platí odměnu jako součást smluvního svazku, do kterého vstupují dobrovolně. Poplatky také nevybírá žádný veřejný subjekt, jak tomu bylo v případě koncesionářských poplatků, ale soukromý provozovatel Boxer a další soukromí distributoři na jiných platformách. V případech, kdy uživatelé poplatky neplatí, není stát zapojen do žádného vynucovacího opatření a distributor musí úhradu vymáhat občanskoprávní žalobou.
(128)
Skutečnost, že TV2 má právo účtovat si předplatné na základě změny koncese provedené ministerstvem kultury, nestačí k závěru, že jsou zapojeny státní prostředky. Nejedná se o případ státního zásahu, který by vedl ke ztrátě státních prostředků. V tomto ohledu není odkaz SBS na věc Essent Netwerks relevantní. Bod 73 uvedeného rozsudku stanoví rozdíl mezi situací ve věci Essent a ve věci Pearle (88) tím, že uvádí, že v prvním případě byl dotčený poplatek součástí politiky definované státními orgány. Aby Soudní dvůr věci odlišil, odvolává se ve věci Essent na zavedení poplatku zákonodárcem, ale neříká, že každý státní zásah pomocí právních předpisů vede automaticky k zapojení státních prostředků. To jasně vyplývá ze samotného uvedeného rozsudku ve věci Essent, protože bod 75 tohoto rozsudku dále odlišuje tento případ od věci Preussen Elektra, kde neexistoval žádný právní akt (a ve které nebyla shledána existence žádné státní podpory), který by stanovil dodavatelům elektřiny povinnost vykupovat elektřinu vyrobenou z obnovitelných zdrojů energie v jejich oblasti zásobování za minimální stanovené ceny. Soudní dvůr ve věci Essent stanoví, že dotčené podniky nebyly na rozdíl od situace ve věci Preussen Elektra (89) pověřeny, aby „spravovaly státní prostředky“. V dotčeném případě stát TV2 nevyzývá, aby spravovala státní prostředky. Změna v koncesi pouze uskutečňuje již existující právo na dodatečné zdroje příjmů (ohledně právních předpisů viz odd. 38a odst. 2 dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání).
(129)
Komise proto soudí, že poplatky hrazené konečným uživatelem nemají dopad na státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
2.2 Selektivní zvýhodnění
(130)
Příslušné státní prostředky poskytují TV2 hospodářské zvýhodnění v tom smyslu, že stejné finanční nástroje poskytnuté za tržních podmínek by znamenaly vyšší náklady na půjčku nebo vyšší poplatky, pokud by tržní subjekty vůbec souhlasily s poskytnutím dalších finančních prostředků příjemci v plánované výši. Podle podkladů předložených Dánskem k tomu žádný z nich nebyl ochoten.
2.3 Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu
(131)
Uvedené prostředky umožní TV2 další působení na trzích, na nichž v současnosti působí. Tyto trhy zahrnují trh(y) prodeje a nákupu vysílacích práv, trh(y) služeb placené televize a trh televizní reklamy v Dánsku. Na těchto trzích si TV2 konkuruje s ostatními provozovateli televizního vysílání, jako jsou mimo jiné společnosti SBS nebo Viasat. Vyplývá z toho, že dotčená podpora tím, že upřednostňuje TV2, narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž na těchto trzích.
(132)
Na dotčených trzích, jako je trh nákupu a prodeje vysílacích práv a trh televizní reklamy pro výrobky z jiných členských států, které mají být prodávány v Dánsku, probíhá obchod mezi členskými státy (90). Někteří konkurenti společnosti TV2 Danmark A/S nadto vysílají své programy ze Spojeného království a/nebo mají dceřiné společnosti zapsané v obchodních rejstřících jiných členských států a plánovaná podpora může ovlivnit jejich rozhodnutí zůstat nebo zvýšit činnost na dánském trhu. Dotčená státní podpora proto ovlivňuje nebo může ovlivnit systém obchodu mezi členskými státy.
(133)
Protože je čl. 107 odst. 1 SFEU použitelný, je nutno posoudit restrukturalizační podpůrný balíček z hlediska jeho slučitelnosti s vnitřním trhem.
3. Povinnost pozastavení (standstill)
(134)
Dánsko dodrželo povinnost pozastavení uvedenou v článku 3 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (91), protože opatření podpory v rámci plánu restrukturalizace oznámilo a k dnešnímu dni je nezačalo uskutečňovat. Provádění podpory na záchranu povolilo rozhodnutí Komise ze dne 4. srpna 2008.
4. Slučitelnost státní podpory s vnitřním trhem
4.1 Právní základ
(135)
Slučitelnost opatření bude posuzována podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU ve spojení s pokyny. Použití čl. 106 odst. 2 SFEU na dotčená opatření v souvislosti s financováním veřejnoprávního televizního vysílání není analyzováno. Zatímco hlavním důvodem finančních obtíží TV2 je provozování veřejnoprávního televizního kanálu a neexistence obchodního modelu se stabilním zdrojem příjmů, nejsou opatření státní podpory omezena na provozování veřejné služby, ale jsou adresována TV2 jako skupině, tj. včetně jejích komerčních činností. Dánské orgány dále podrobně nedoložily, že opatření státní podpory jsou slučitelná s vnitřním trhem na základě čl. 106 odst. 2 SFEU, a Komise neobdržela dostatečné informace k tomu, aby mohla provést posouzení podle čl. 106 odst. 2 SFEU ve spojení se sdělením o vysílání (92).
(136)
Pokyny umožňují poskytnout podporu na záchranu jako dočasnou pomoc podnikům v obtížích čekajícím na vypracování plánu restrukturalizace nebo jako řešení naléhavé krizové situace s likviditou. Podle bodu č. 26 pokynů se lhůta pro ukončení podpory prodlužuje do té doby, dokud Komise o tomto plánu neučiní rozhodnutí. Skutečnost, že podpora na záchranu TV2 se stále provádí, je v souladu s tímto ustanovením, protože TV2 předložila plán restrukturalizace včas.
(137)
Podpora na restrukturalizaci musí být založena na uskutečnitelném a vnitřně provázaném plánu s širokým pokrytím, jehož cílem je obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku v přiměřeném časovém rámci. Restrukturalizace obvykle zahrnuje následující prvky: restrukturalizaci všech aspektů fungování společnosti, reorganizaci a racionalizaci činností podniku včetně ukončení ztrátových činností a finanční restrukturalizaci. Restrukturalizace, je-li při ní čerpána státní podpora, se nemůže omezovat na vyrovnání ztrát z minulosti, aniž by se zabývala jejich příčinami. Restrukturalizace musí být dále alespoň částečně financována z vlastních prostředků společnosti. Za účelem omezení rušivých dopadů podpory musí být přijata kompenzační opatření. Komise v následující části prošetří, zda jsou tyto podmínky splněny.
4.2 Způsobilost - podnik v obtížích
(138)
Podle bodu č. 9 pokynů se za podnik v obtížích považuje podnik, který není schopen z vlastních zdrojů nebo finančních prostředků, které získá od vlastníků/akcionářů, zamezit ztrátě, která by jej bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné moci téměř jistě odsoudila k ukončení podnikatelské činnosti. Bod č. 11 pokynů uvádí určitá kritéria, podle nichž je podnik považován za podnik v obtížích, i když není splněna žádná z podmínek stanovených v bodě č. 10 pokynů. Bod č. 11 stanoví, že „podnik v obtížích je v každém případě způsobilý k podpoře pouze v případě, že prokazatelně není schopen se zotavit z vlastních zdrojů ani z prostředků, které získá od svých vlastníků/akcionářů či společníků nebo z tržních zdrojů“.
(139)
Komise dochází k závěru, že v době oznámení plánu restrukturalizace TV2 takovým podnikem v obtížích byla. Dokládají to číselné údaje v rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení a ještě zřetelněji to vyplývá z údajů uvedených v 36. až 42. bodu odůvodnění tohoto rozhodnutí, které byly předloženy později v lednu 2010 a které vykreslují obrázek společnosti se ztrátami, klesajícím podílem na trhu, rostoucím zadlužením a mimořádně záporným peněžním tokem, a to z důvodů klesajících příjmů z reklamy, neúspěšných investic a rostoucích úroků. I když se později ukázalo, že společnost byla v roce 2008 ve skutečnosti zisková, jak se její konkurenti domnívali (odhad z konce března 2008 stále ukazoval na […] ve výši […] milionů DKK), jednalo se o mírný zisk, který sám o sobě nemění nic na tom, že bez vnějšího financování by společnost nebyla schopna pokračovat v činnosti. Soukromé úvěry, které měla společnost k dispozici, byly krátkodobé a mohly být kdykoliv zrušeny. Společnost měla naléhavou potřebu hotovosti, kterou nemohla vyřešit z vlastních prostředků.
(140)
Nemohla ani získat vnější financování. Existovalo nebezpečí, že krátkodobé úvěrování bude pozastaveno. Jak již bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, požádala hlavní financující banka TV2, tj. banka […], v roce 2008 o snížení své půjčky a úvěrových facilit. K doplnění potíží TV2, jež zahrnovaly dokonce zatížení jejích vlastních nemovitostí v Odense hypotékou, předložilo Dánsko doklady o tom, že rovněž další banky odmítly poskytnout TV2 dlouhodobé půjčky (viz 44. bod odůvodnění a násl. tohoto rozhodnutí). Banky poukazovaly na slabé stránky cyklického zdroje příjmů TV2, který byl založen na příjmech za vysílání reklamy a který byl jako obchodní model považován za neudržitelný. Neuzavřená soudní řízení k potížím jen přidala. Výsledkem bylo, že se financování TV2 ve stoupající míře klonilo ke krátkodobým, a tudíž nestabilním závazkům. Jinými slovy, TV2 nebyla ve smyslu bodu č. 11 pokynů schopna zotavit se z tohoto stavu pomocí prostředků, které by se daly získat z tržních zdrojů.
(141)
Podání konkurentů tato zjištění nezpochybňují. Pro úplnost je nutno zmínit, že pokyny nevyžadují, aby společnost byla ve skutečném úpadkovém řízení. Podpora může být naopak za přísných podmínek poskytnuta právě proto, aby se tomu předešlo.
(142)
Pokud jde o tvrzení konkurentů, že TV2 je ziskovou společností nebo by se jí mohla stát, výše uvedené výsledky TV2 ukazují, že společnost vykázala v roce 2008 zisk, ale na rozdíl od domněnky společnosti Viasat v roce 2009 vykázala ztrátu ve výši 27 milionů DKK, což se značně rozchází s odhadem Viasat ohledně zisku ve výši 249 milionů DKK. Zisk za rok 2010 je také odhadován jako značně nižší, než domnívala Viasat. Komise neshledala žádné chyby v metodice používané TV2 a její poradenskou společností PriceWaterhouse Coopers (viz také 41. bod odůvodnění).
(143)
Pokud jde o studii úvěrového ratingu TV2 předloženou společností Viasat a vypracovanou společností Audon Partners (93), podle které TV2 mohla úvěr získat, jednání bank ukazuje zcela jiný obrázek. Analýza k tomu vychází pouze z údajů a předpokladů, které nebyly u TV2 ověřeny. Některé z těchto údajů jsou zcela odtrženy od reality, jak to dokládají číselné údaje za rok 2009 a 2010. Zpráva sama zdůrazňuje, že se nejedná o analýzu v plném rozsahu (protože s TV2 nebyl navázán ze zřejmých důvodů žádný kontakt) a že použitý model je z tohoto důvodu omezený (94).
(144)
Skutečnost, že společnost čerpala z úvěrové facility v rámci podpory na záchranu méně, než by mohla, neznamená, že ji nelze považovat za podnik v obtížích. Bylo by absurdní označit příjemce podpory na záchranu a restrukturalizaci za nezpůsobilého pro podporu, protože se opatření na úsporu nákladů a další opatření plánovaná později v plánu restrukturalizace ukazují jako úspěšná a pomáhají společnosti řešit její finanční potíže při značném využití jejích vlastních zdrojů. To by ovšem mohlo vést k tomu, že v určitém okamžiku přestane být probíhající státní podpora nutná, což bude probráno níže (viz 149. bod odůvodnění). V každém případě byla úvěrová facilita vždy nastavena tak, aby k ní měla společnost přístup jen v případě prokázané potřeby. Bylo tomu tak z důvodu udržení podpory na nezbytně nutné výši a jednání TV2, která se snažila provést restrukturalizaci co možná nejvíce za použití svých vlastních prostředků, je v souladu s tímto požadavkem.
(145)
Dále je nutno zdůraznit, že četná nařčení ze strany Viasat a SBS ohledně toho, že si TV2 svou křehkou finanční situaci způsobila sama špatnými manažerskými rozhodnutími nebo pochybnými investicemi, nejsou z hlediska způsobilosti podle pokynů podstatná, protože pokyny se neptají po příčině finančních potíží příjemce podpory, ale snaží se pouze zjistit, zda je příjemce podpory skutečně podnikem v obtížích.
(146)
Konkurenti rovněž v tomto ohledu tvrdili, že potíže TV2 ve velké míře pocházejí z veřejnoprávního kanálu a že úprava vnitřních nákladů a cen za převod programů mohou tento stav napravit. Komise ale nepovažuje tento argument za relevantní v situaci, kdy je podpora poskytnuta skupině jako takové, a to včetně její komerční činnosti. Komise však podotýká, že TV2 vede oddělené a auditované účetnictví pro veřejnou službu a pro ostatní činnosti a má plně zdokumentovanou a auditovanou politiku stanovení cen za převody programů, která je poměrně jednoduchá, transparentní a snaží se podat přesný obrázek různých činností založených na převodních cenách v tržním smyslu.
(147)
U vnějších faktorů Viasat souhlasí s předpokladem růstu HDP o 1,02 %. U vývoje reklamního trhu zúčastněné strany souhlasí s tím, že příjem TV2 z vysílání reklamy klesl v roce 2008 o 19 %. Viasat a SBS ale nesprávně chápou prognózu Dánska ohledně budoucího vývoje reklamního trhu. Na rozdíl od toho, jak to pochopily, Dánsko neodhadovalo, že reklamní trh bude v období 2009-2013 klesat o 10 % každý rok, ale pouze uvedlo, že očekává, že reklamní trh bude […].
(148)
Pokud jde o tvrzení, že by koncesionářské poplatky poskytované regionálním televizním stanicím měly být zahrnuty do posouzení finanční situace TV2, Komise soudí, že koncesionářské poplatky financují programovou produkci regionálních provozovatelů vysílání a mají význam pouze v tomto spojení. V tomto ohledu Komise poznamenává, že regionální stanice TV2 jsou na TV2 nezávislé a podle dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání mají své vlastní závazky veřejné služby, za které jsou financovány z koncesionářských poplatků. Pokud jde o tvrzení SBS, že diváci budou za program platit dvakrát, je nutno zdůraznit, že jedna z plateb, a to předplatné na hlavní kanál TV2, vyplývá z volby zákazníka a u ní bylo shledáno, že neobsahuje žádnou státní podporu. V každém případě bylo výše doloženo, že TV2 jako skupina byla podnikem v obtížích, jenž naléhavě potřeboval financování, protože nebyl schopen získat vnější financování od bank. Zahrnovalo to každý možný zisk vyplývající z její povinnosti vysílat tyto programy.
(149)
Tíživá situace TV2 se ovšem prodejem televizní přenosové sítě změnila. TV2 použila výnos z prodeje přenosové sítě na splacení části svého dluhu a jak je zřejmé z číselných údajů uvedených v 62. až 64. bodě odůvodnění, finanční vyhlídky se značně zlepšily. Trendy na reklamním trhu jsou také příznivější (95). TV2 byla schopna splatit státní půjčku, kterou vyčerpala z podpory na záchranu. TV2 sice čeká na výsledek probíhajících řízení ve věcech státní podpory a na schválení plánu restrukturalizace, domnívá se ale, že má zajištěno dostatečné financování až do ledna 2012, kdy vstoupí v platnost předplatné (96).
(150)
Vzhledem k této nové situaci Komise soudí, že TV2 nelze v současnosti nadále považovat za podnik v obtížích. Neexistuje proto potřeba žádného opatření podpory nad rámec schválený tímto rozhodnutím a oznámené a neuskutečněné půjčky a úvěrové facility obsažené v plánu restrukturalizace musí být zrušeny. Ze stejného důvodu musí být ukončena také stávající podpora prováděná v rámci rozhodnutí o podpoře na záchranu.
4.3 Obnova dlouhodobé životaschopnosti
(151)
Podle bodu 34 pokynů musí být poskytnutí podpory podmíněno prováděním plánu restrukturalizace, který musí obnovit životaschopnost společnosti v přiměřené lhůtě. Plán restrukturalizace popisuje okolnosti, které způsobily obtíže společnosti, jako okolnosti, které byly zapříčiněny novými činnostmi, jež se neukázaly jako ziskové, a rostoucí nerentabilností veřejnoprávního kanálu. Podle názoru Komise řeší plán restrukturalizace tyto otázky odpovídajícím způsobem.
(152)
Komise bere na vědomí, že plán restrukturalizace obsahuje finanční a provozní restrukturalizační opatření, která ve spojení se změněným obchodním modelem umožní společnosti stát na vlastních nohou. V tomto ohledu Komise zaprvé zaznamenává, že požadavek obsažený v plánu restrukturalizace ohledně prodeje aktiv vyústil v úspěšný prodej přenosové sítě, který poskytl TV2 dostatečné finanční prostředky na splacení jejího dluhu. TV2 rovněž dne 4. října 2010 splatila podporu čerpanou z facility podpory na záchranu. Společnost sama uvádí, že má dnes dostatečné prostředky na překlenutí období do přijetí poplatků hrazených konečným uživatelem (97). K dlouhodobé životaschopnosti podniku také přispějí další opatření v podobě úspor nákladů (viz 47. a 48. bod odůvodnění).
(153)
Společnost také přestává se ztrátovými činnostmi a v roce 2008 prodala skupině SBS ztrátové provozování své rozhlasové stanice.
(154)
Společnost předpokládá, že vyřeší strukturální potíže, které vedly k jejím potřebám likvidity, tím, že jí bude od ledna 2012 povoleno účtovat si předplatné. Nedostatečná ziskovost veřejnoprávního kanálu je zapříčiněna jeho závislostí na jednom zdroji příjmů v podobě příjmů za vysílání reklamy, které jsou cyklické a citlivé na hospodářský kontext. Dokládají to také reakce bank, které odmítly poskytnout financování kvůli svým obavám ohledně trendů na reklamním trhu a pochybnostem o schopnosti TV2 vytvářet zisk. Nový obchodní model zajistí TV2 stabilnější základ příjmů tím, že si společnost bude účtovat předplatné za sledování svého hlavního kanálu. TV2 odhaduje, že dodatečný příjem z poplatků hrazených konečným uživatelem dosáhne v roce 2012 částky […] milionů DKK. Na rok 2012 také předvídá pro skupinu […]. Komise zaznamenává, že kromě […]druhý zdroj příjmů v podobě poplatků hrazených konečným uživatelem zajistí, že společnost bude méně zranitelná z hlediska poklesů v rámci cyklických činností. Komise zaznamenává, že opatření na dosažení obratu k lepšímu pocházejí z plánu restrukturalizace jako takového a ne z vnějších faktorů.
(155)
Původně oznámená doba trvání plánu restrukturalizace do 31. prosince 2012 překlenuje téměř čtyřleté období. Tak dlouhé období bylo zvoleno proto, že dánská vláda byla přesvědčena, že po zavedení nového obchodního modelu a prvních praktických zkušenostech s ním budou banky opět ochotny půjčovat TV2 finanční prostředky, tj. období bylo zvoleno dostatečně dlouhé, aby bylo možno tuto zkušenost získat. Ovšem vzhledem ke skutečnosti, že přijetím tohoto rozhodnutí bude veškerá podpora zrušena (viz výše), se dánská vláda nyní domnívá, že by se zrušením všech opatření podpory mělo být ukončeno také období restrukturalizace.
(156)
Komise zastává jiný názor. Podle pokynů má restrukturalizace vyústit v návrat společnosti k dlouhodobé životaschopnosti. Komise se domnívá, že období restrukturalizace trvá až do okamžiku, dokud společnost neprovede všechna restrukturalizační opatření, jež takovou dlouhodobou životaschopnost zajišťují. I když všechna opatření státní podpory budou přijetím tohoto rozhodnutí okamžitě ukončena, nebude v tomto okamžiku zajištěna obnova dlouhodobé životaschopnosti TV2, protože jí stále chybí udržitelný obchodní model. Takový obchodní model vznikne pouze zavedením poplatků hrazených konečným uživatelem. Zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem je také hlavním restrukturalizačním opatřením, které je přímo zaměřeno na řešení nejvážnější příčiny finančních potíží TV2. Komise proto dochází k závěru, že období restrukturalizace dospěje ke svému konci dne 31. prosince 2012 nebo v okamžiku, kdy TV2 bude mít možnost účtovat si předplatné od konečného uživatele, pokud k tomu dojde před 31. prosincem 2012. V současné době se zdá, že TV2 má právní nárok účtovat si uživatelské poplatky, pouze pokud dojde ke změně její licence (současný dánský zákon o rozhlasovém a televizním vysílání sice již umožňuje, aby si TV2 účtovala poplatky hrazené konečným uživatelem, ale její současná licence to nepovoluje).
4.4 Zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže
(157)
Podle bodu č. 38 pokynů je za účelem co nejvíce omezit nepříznivý dopad podpory na podmínky obchodování, aby sledované přínosy převážily zápory, nutno přijmout kompenzační opatření. Tato opatření mohou zahrnovat prodej aktiv, snížení kapacity nebo omezení přítomnosti na trhu. Podle bodu č. 40 pokynů musí být opatření úměrná rušivým účinkům podpory a relativnímu významu daného podniky na trzích, na kterých působí.
(158)
Závazek nezahajovat vysílání žádných nových kanálů (tj. omezit přítomnost na trhu) lze v zásadě považovat za kompenzační opatření, protože vyřazuje TV2 ze soutěže o získání nových zákazníků, a je tak pro její konkurenty výhodný. Zahájení vysílání nových komerčních kanálů by bylo pro TV2 prospěšné, protože by kanály byly financovány ze stálého zdroje příjmů založeného na necyklickém předplatném a protože by skupině poskytovaly nutný příjem, který by částečně vyrovnával záporné výsledky vykazované veřejnoprávním kanálem. Podle analýzy trhu přiložené k plánu restrukturalizace trh placené televize roste (98). Konkurenti TV2 ale tvrdí, že TV2 možnost otevírat nové komerční kanály v žádném případě neměla, protože trh byl nasycen.
(159)
V tomto ohledu Komise poznamenává, že sami konkurenti TV2 zahájili v roce 2009 vysílání nových kanálů (SBS zahájila vysílání kanálu 6erene, Canal Digital zahájí vysílání sportovního kanálu, Viasat zahájila vysílání nového kanálu dne 23. března 2009 a skupina TV4 zahájila vysílání kanálu Canal 9 v červenci 2009).
(160)
Dánsko také potvrdilo, že kvůli restrukturalizaci nebude TV2 povoleno zahájit vysílání rozhlasových stanic (99). Tento závazek je velmi důležitý v tom smyslu, že se připravuje veřejná soutěž na udělení licence na provozování nové rozhlasové stanice FM 4. Dánsko původně vyjádřilo zájem na tom, aby se této veřejné soutěže TV2 mohla zúčastnit, ale později potvrdilo, že k této nabídce nedojde vzhledem k probíhajícímu šetření Komise ve věci plánu restrukturalizace, a to bez ohledu na skutečnost, že v této záležitosti již byly připraveny plány. Jinými slovy, na rozdíl od toho, co tvrdí konkurenti, prokázal závazek nezahajovat vysílání nových kanálů, že má skutečný význam, a představuje pro společnost oběť. Komise soudí, že tento závazek je důležitý s ohledem na bod č. 46 pokynů, podle nějž nesmí být podpora použita na financování nových investic, které nejsou nezbytně nutné pro obnovení životaschopnosti podniku
(161)
Komise také soudí, že navrhovaná kompenzační opatření jsou přiměřená rušivým důsledkům opatření podpory. Je nutno zdůraznit, že tato opatření budou ukončena v den přijetí tohoto rozhodnutí. V tomto ohledu by Komise chtěla upozornit, že žádné z oznámených restrukturalizačních opatření podpory nebylo nebo nebude prováděno. Jak je uvedeno ve 150. bodě odůvodnění a násl., přijetím tohoto rozhodnutí bude také zrušena facilita podpory na záchranu. Znamená to, že společnost nebude dostávat žádnou státní podporu. Stávající platby v rámci facility podpory na záchranu byly ovšem omezené (z dostupné částky ve výši 1 miliardy DKK bylo vyčerpáno 223 milionů DKK). Většina podpory byla ve skutečnosti čerpána jako podpora na záchranu (z částky 223 milionů DKK bylo 208 milionů DKK čerpáno do konce roku 2008, tj. během šestiměsíčního záchranného období) a všechny finanční prostředky skutečně čerpané z úvěrové facility byly již státu splaceny. Také částka skutečně čerpaná z úvěrové facility, tj. 223 milionů DKK, není vzhledem k obratu TV2 v roce 2008 ([…] %) nepřiměřená. Vzhledem k uvedenému nepovažuje Komise za nutné žádat od Dánska a příjemce podpory další kompenzační opatření. Z tohoto důvodu nevidí Komise žádnou potřebu dalších kompenzačních opatření, jak navrhují konkurenti.
(162)
Komise ale nesouhlasí s návrhem Dánska, že by tento závazek měl skončit, jakmile všechna opatření podpory dospějí ke svému konci (100). Zaprvé, Dánsko samo stanovilo delší období restrukturalizace, a to do 31. prosince 2012. Zadruhé, v pokynech není nikde uvedeno, že doba trvání kompenzačního opatření musí být stejná jako doba trvání probíhajících opatření podpory. Zatřetí, plán restrukturalizace je postaven na výchozím předpokladu, že společnost bude mít přístup k vnějšímu financování až tehdy, až budou v roce 2012 zavedeny poplatky hrazené konečným uživatelem, a až tehdy bude obnovena její dlouhodobá životaschopnost. Samo Dánsko tvrdilo, že opatření podpory, včetně facility v rámci podpory na záchranu, která je stále prováděna, budou nutná k řešení nedostatku likvidity až do doby, kdy bude pro veřejnoprávní kanál zaveden stabilnější obchodní model. Funkce facility v rámci podpory na záchranu tak spočívala v udržování společnosti nad vodou až do začátku uplatňování nového obchodního modelu. Na tomto základě Komise neshledává, že by závazek kompenzačního opatření měl skončit s ukončením podpory nebo přijetím tohoto rozhodnutí. Komise považuje ale za uskutečnitelné, aby povinnost nezahajovat vysílání nových kanálů skončila dříve, než skončí období plánu restrukturalizace (tj. 31. prosince 2012), a to konkrétně v okamžiku, kdy budou zavedeny poplatky hrazené konečným uživatelem (změnou licence) a TV2 bude oprávněna si je účtovat.
4.5 Podpora omezená na minimum
(163)
Podle bodu č. 43 pokynů musí být výše a míra podpory omezena na úplné minimum restrukturalizačních nákladů nutných k provedení restrukturalizace. Smyslem tohoto ustanovení je, aby společnost neměla na konci restrukturalizace nadbytek prostředků, který by mohla použít pro agresivní chování na trhu. Od příjemců podpory se očekává, že k plánu restrukturalizace přispějí významným dílem z vlastních zdrojů, včetně prodeje aktiv, která nejsou nezbytně nutná pro přežití podniky. Takové přispění musí být skutečné a nesmí zahrnovat očekávané budoucí výnosy, jako je peněžní tok. Musí být co nejvyšší a v případě velkých podniků musí dosáhnout nejméně 50 %. Komise považuje TV2 za velký podnik ve smyslu pokynů.
(164)
Komise nesdílí názor dánské vlády, že jakékoliv náklady, a zejména opatření na úsporu nákladů, představují automaticky restrukturalizační opatření. Společnost může mít při šetření nákladů výdaje. Úspory nákladů v podobě popsané Dánskem v tomto konkrétním případě nepředstavují samy o sobě restrukturalizační náklady. Dánsko předložilo seznam „klasických“ restrukturalizačních nákladů ve výši […] milionů DKK, které zahrnují náklady spojené s transakcí při prodeji přenosové sítě ([…] milionů DKK), náklady spojené s přechodem na nový obchodní model ([…] až […] milionů DKK), náklady na ukončení zaměstnaneckých smluv, právní výlohy a náklady na poradenství ([…] milionů DKK). Komise uznává tyto náklady za restrukturalizační.
(165)
Podle ustálené praxe Komise zahrnují restrukturalizační náklady všechny mimořádné výdaje vzniklé kvůli návratu podniku k životaschopnosti, ale ne běžné provozní náklady vzniklé během období restrukturalizace. Tento konkrétní případ se týká potíží s likviditou, kterou společnost potřebuje k překlenutí přechodného období do zavedení nového, udržitelného obchodního modelu. Jak bylo zdůrazněno výše, TV2 byla ve skutečné finanční nouzi, protože neměla přístup k vnějšímu financování. V tomto zvláštním případě, který se týká čistě finančního restrukturování do doby, než společnost přejde na stabilnější podnikatelský plán, může Komise uznat také tuto potřebu financování za restrukturalizační náklad. Nutný dočasný prvek pro vyrovnávání finančního nedostatku poskytla úvěrová facilita v rámci rozhodnutí o podpoře na záchranu (1 miliarda DKK). Tato facilita byla ale jen přechodná a TV2 k ní měla přístup, pouze pokud prokázala finanční potřebu potvrzenou vnějším auditorem. TV2 nakonec z úvěrové facility příliš nečerpala (jen […] % z celkové dostupné částky). Většina použitého úvěru ([…] milionů DKK) byla kromě toho čerpána během období, na něž se vztahuje rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu, tj. během šestiměsíčního záchranného období před předložením plánu restrukturalizace.
(166)
TV2 přispěla k výše uvedeným restrukturalizačním nákladům prodejem aktiv v podobě prodeje přenosové sítě za částku 640 milionů DKK a vnějším financováním v podobě zastavení svých nemovitostí v Odense za částku 80 milionů DKK. Přispění ve výši 720 milionů DKK značně přesahuje prahovou hodnotu 50 %, jež platí pro velké podniky. Jak je uvedeno výše, TV2 použila výnos z prodeje sítě na snížení svého zadlužení. Takto vynaložené finanční prostředky nelze použít k jiným účelům. Z výše uvedeného je zřejmé, že všechna opatření podpory budou ukončena v den přijetí tohoto rozhodnutí a nebudou zavedena žádná nová opatření podpory kromě těch, která byla oznámena v rámci plánu restrukturalizace (viz 150. bod odůvodnění tohoto rozhodnutí). Neexistuje proto žádné nebezpečí ve smyslu bodu č. 45 pokynů, že by společnosti zůstal jakýkoliv nadbytek prostředků z podpory, než co bylo nezbytně nutné.
4.6 Ostatní podmínky
(167)
Podle bodu č. 46 pokynů může Komise ve snaze zajistit, že podpora nenaruší hospodářskou soutěž v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem, požadovat, aby členský stát sám přijal dodatečná opatření.
(168)
Komise bere na vědomí tvrzní předložená Dánskem během formálního vyšetřovacího řízení a záměr vyjádřený příjemcem podpory v podkladových dokumentech, že plán restrukturalizace má umožnit TV2 využívat obchodních příležitostí stejně jako její protějšky a účtovat si předplatné. Dánsko a TV2 dále zdůrazňují, že současná vysoká míra vlastního kapitálu TV2 s mírou solventnosti (a čistým úročeným dluhem), které jsou značně vyšší (nižší) než u konkurentů, jsou nutné pouze z důvodu nejistot spojených s neuzavřenými řízeními ve věcech státní podpory a obchodním modelem. Jak TV2, tak Dánsko vyjadřují všeobecnou vůli uvést kapitálovou strukturu zpět do souladu s protějšky TV2, jakmile budou ukončena vyšetřování ve věci státní podpory.
(169)
Komise ze své strany nevidí žádný důvod, aby TV2 měla kapitálovou strukturu odlišnou od kapitálové struktury svých protějšků, jakmile bude vyřešena otázka obchodního modelu a neuzavřených soudních řízení. Kapitálová struktura založená na (uměle) vysokém vlastním kapitálu je pro společnost výhodná, protože jí umožňuje získat financování za relativně nízkých úrokových sazeb. Ve stejné míře je důležité, aby TV2 uvedla svou kapitálovou strukturu zpět na úroveň, která zajistí, že nedochází k narušení hospodářské soutěže. Komise by si přála, aby se TV2 vrátila k běžné kapitálové struktuře spíše vyplacením dividend státu než agresivním zvětšením své rozvahy dluhovým financováním.
4.7 Monitorování a výroční zpráva
(170)
V souladu s body č. 49 a 50 pokynů se Dánsko zavázalo podat Komisi zprávu nejpozději do šesti měsíců po schválení podpory.
4.8 Antitrustové záležitosti
(171)
Komise bere na vědomí, že jeden z konkurentů TV2 podal žalobu za porušení antitrustových předpisů v souvislosti s plánovaným zavedením poplatků hrazených konečným uživatelem. Komise si je vědoma, že aspekty podpory porušující jiná zvláštní ustanovení Smlouvy než ustanovení o státní podpoře mohou být do té míry nerozlučně spjata s předmětem podpory, že je nemožné posuzovat je odděleně (101). Soudní dvůr zdůraznil, že povinnost zajistit důsledné uplatňování předpisů o státní podpoře spolu s ostatními ustanoveními Smlouvy je o to více nutná v případech, kdy tato ustanovení mají za cíl zajistit nerušenou hospodářskou soutěž. Soudní dvůr ve své judikatuře přesto uznává, že se u řízení v oblasti státní podpory a řízení v oblasti porušení antitrustových předpisů jedná o dvě na sobě nezávislá řízení, z nichž se každé řídí zvláštními předpisy. Soud prohlásil, že „při přijímání rozhodnutí o slučitelnosti státní podpory se společným trhem není Komise povinna vyčkat na výsledek souběžně probíhajícího řízení zahájeného podle nařízení č. [1], pokud dospěje k závěru založenému na hospodářské analýze situace a bez zjevného pochybení při posuzování skutečností, že příjemce podpory neporušil články [101 a 102 SFEU]“ (102). Komise tak nemusí vyčkat, až bude řízení ve věci porušení antitrustových předpisů formálně uzavřeno, aby přijala své rozhodnutí ve věci státní podpory.
(172)
Komise by ráda zdůraznila, že v tomto konkrétním případě není důvodem podání žaloby za porušení antitrustových předpisů podpora jako taková (facilita podpory na záchranu) ale jiný prvek plánu restrukturalizace (poplatky hrazené konečným uživatelem). Poplatky hrazené konečným uživatelem budou zavedeny počátkem roku 2012 pomocí změny podmínek koncese TV2, tj. po zrušení facility podpory. Je nutno také zohlednit skutečnost, že k největšímu čerpání podpory došlo během záchranného období, bylo povoleno v rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu ze dne 4. srpna 2008 a celá podpora bude zrušena, jakmile toto rozhodnutí vstoupí v platnost.
(173)
Pokud je nutno chápat žalobu za porušení antitrustových předpisů a připomínky třetí strany v tomto řízení také jako stížnost na skutečnost, že se TV2 stane placeným televizním kanálem, stačí prohlásit, že pouhé zavedení uživatelských poplatků za sledování hlavního kanálu nemůže představovat porušení antitrustových právních předpisů. Když se hlavní kanál TV2 stane placeným televizním kanálem, povede to ke vstupu tohoto kanálu na trh placené televize. Vstup hlavního kanálu TV2 bude mít s největší pravděpodobností dopad pouze na konkurenty působící na tomto trhu a povede to např. k tomu, že některé subjekty tento trh opustí (přestanou být v balíčcích placených televizních kanálů), nebo k tomu, že budou muset snížit své ceny. Tyto důsledky jsou ovšem běžnými důsledky, když na trh vstoupí životaschopný konkurent. Pouhá skutečnost, že jsou zavedeny uživatelské poplatky a že to zvýší konkurenci, proto nepředstavuje porušení článků 102 a 106 SFEU.
(174)
Stěžovatel a někteří další konkurenti v připomínkách třetích stran tvrdí, že plánované zavedení tzv. „výlučné karty TV2“ bude mít údajně protisoutěžní důsledky a také zvýhodní distributora Boxer. Model „výlučné karty TV2“ v krátkosti znamená, že zákazníci budou moci přijímat TV2 bezplatně, pokud si nezakoupili jiné služby placené televize. Podle stěžovatele bude tak mít výlučná karta TV2 údajně odrazující vliv na zákazníky, kteří plánují zakoupit placené televizní vysílání, a to na úkor konkurentů TV2. Jelikož Dánsko navrhovanou výlučnou kartu TV2 stáhlo, tvrzení, že tato karta poruší či neporuší antitrustové předpisy, ztrácejí zcela na významu, a nemohou proto mít vliv na přípustnost plánu restrukturalizace.
(175)
Pokud jde o obavy některých konkurentů, že by podpora jako taková mohla být využita k agresivnímu jednání na trhu, Komise by ráda zdůraznila, že neexistují žádné náznaky, že by státní podpora jako taková měla za následek porušení jiných ustanovení SFEU nebo že by vedla TV2 k tomu, aby se automaticky začala chovat protisoutěžně.
(176)
Komise soudí, že oznámený plán restrukturalizace je v souladu s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU ve spojení s pokyny Komise k záchraně a restrukturalizaci, a to za následujících podmínek.
(177)
Jelikož se společnost po prodeji přenosové sítě nachází v lepším finančním stavu, Komise soudí, že nesmí být prováděno žádné opatření podpory z plánu restrukturalizace (půjčka a úvěrová facilita) a že stávající úvěrová facilita (povolená rozhodnutím Komise N 287/08 ze dne 4. srpna 2008) musí být zrušena s okamžitým účinkem ke dni přijetí tohoto rozhodnutí. Komise bere na vědomí, že původně oznámená záruka za prodej přenosové sítě není nadále relevantní vzhledem ke skutečnosti, že se prodej sítě uskutečnil bez ní.
(178)
Komise bere dále na vědomí závazek Dánska, že se kompenzační opatření nezahajovat vysílání žádných nových kanálů týká jak televizních, tak rozhlasových kanálů. Toto opatření musí zůstat v platnosti až do 31. prosince 2012 nebo do zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem, pokud si příjemce podpory bude moci účtovat tyto poplatky před tímto dnem. Zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem je považováno za okamžik, kdy TV2 získá právní nárok podobnou odměnu požadovat.
(179)
Komise bere na vědomí závazek Dánska pověřit nezávislého finančního odborníka, aby srovnal kapitálovou strukturu TV2 s kapitálovou strukturou jiných mediálních společností, a upravit tuto strukturu v případě, kdy by se výrazně lišilo od mediánu nebo průměru relevantní skupiny protějšků TV2. Pokud by existovaly zásadní důvody kapitál neupravovat, oznámí dánská vláda Komisi změnu plánu restrukturalizace,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Za předpokladu plného souladu s plánem restrukturalizace v podobě oznámené dne 4. února 2009 a při dodržení podmínek stanovených v článcích 2, 3 a 4 je facilita, kterou Dánsko poskytlo TV2 a kterou Komise povolila jako podporu na záchranu ve svém rozhodnutí ze dne 4. srpna 2008, slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Ke dni přijetí tohoto rozhodnutí musí být facilita podpory na záchranu, kterou Dánsko poskytlo TV2 a kterou Komise povolila ve svém rozhodnutí ze dne 4. srpna 2008, zrušena. Nesmí být prováděno žádné z ostatních opatření podpory, která Dánsko oznámilo Komisi dne 4. února 2009.
Článek 3
Kompenzační opatření navržené Dánskem, které zakazuje TV2 zahájit vysílání nových televizních nebo rozhlasových kanálů, musí zůstat v platnosti až do oznámeného konce restrukturalizačního období dne 31. prosince 2012. Pokud však bude TV2 povoleno vybírat poplatky za předplatné (poplatky hrazené konečným uživatelem) před tímto dnem, povinnost nezahajovat vysílání nových rozhlasových a televizních kanálů přestává k tomuto dni platit.
Článek 4
Dánská vláda pověří na konci roku 2012 nebo počátkem roku 2013 nezávislého finančního odborníka, aby provedl analýzu kapitálové struktury TV2 ve srovnání s kapitálovou strukturou jiných relevantních mediálních společností. Pokud se kapitálová struktura TV2 bude výrazně lišit od mediánu nebo průměru příslušné skupiny protějšků TV2, upraví dánská vláda kapitálovou strukturu během zasedání valné hromady v dubnu 2013 tak, aby případnou odchylku napravila.
Článek 5
Do dvou měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí informuje Dánsko Komisi o opatřeních přijatých k dosažení souladu s tímto rozhodnutím.
Článek 6
Toto rozhodnutí je určeno Dánskému království.
V Bruselu dne 20. dubna 2011.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2011 m. balandžio 20 d.
dėl valstybės pagalbos C 19/09 (ex N 64/09), kurią Danija ketina teikti „TV2 Danmark A/S“ restruktūrizuoti
(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 2614)
(Tekstas autentiškas tik danų kalba)
(Tekstas svarbus EEE)
(2012/109/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (1), ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas (2) ir atsižvelgdama į tas pastabas,
kadangi:
I. PROCEDŪRA
(1)
2008 m. rugpjūčio 4 d. Komisija pranešė Danijai apie savo sprendimą nereikšti prieštaravimų dėl sanavimo pagalbos, kurią ketinta teikti „TV2 Danmark A/S“ kaip 1 000 mln. DKK kreditą (toliau - sprendimas dėl sanavimo pagalbos) (3). Tame sprendime padaryta išvada, kad planuota pagalba yra suderinama su EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktu, dabartiniu Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies c punktu, ir ypač su taisyklėmis, išdėstytomis Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (4) (toliau - Gairės).
(2)
Pagal sprendimą dėl sanavimo pagalbos ir Gaires per šešis mėnesius nuo leidimo teikti sanavimo pagalbą, t. y. ne vėliau kaip iki 2009 m. vasario 4 d., Komisijai turėjo būti pateiktas restruktūrizavimo ar likvidavimo planas arba įrodymas, kad paskola visiškai grąžinta.
(3)
2009 m. vasario 4 d. Danija, remdamasi EB sutarties 88 straipsnio 3 dalimi, dabar - SESV 108 straipsnio 3 dalimi, Komisijai pranešė apie „TV2 Danmark A/S“ restruktūrizavimo planą.
(4)
2009 m. liepos 2 d. raštu Komisija informavo Daniją, kad dėl pagalbos nusprendė inicijuoti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje, dabar - SESV 108 straipsnio 2 dalyje, nustatytą procedūrą.
(5)
Komisijos sprendimas inicijuoti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (5). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas.
(6)
Komisija gavo šių suinteresuotųjų šalių pastabas:
-
2009 10 1
TDC a. s. ir „You see“
-
2009 10 1
„Canal Digital Danmark“
-
2009 10 1
„MTV Networks“
-
2009 10 2
„Niels Jorgen Langkilde“
-
2009 10 2
„Boxer TV“
-
2009 10 2
„Discovery Networks Nordic“
-
2009 10 2
„TV2 Danmark“ (pagalbos gavėjas)
-
2009 10 2
„MTG Viasat“ (ji 2009 m. spalio 15 d. rašte pateikė papildomus priedus)
-
2009 10 2
Danijos kabelinės televizijos asociacijos
-
2009 10 2
„SBS Broadcasting Networks Ltd“ ir „SBS TV A/S“
-
2009 10 7
„Telia Stofa A/S“
(7)
2009 m. spalio 27 d. ji jas perdavė Danijai. 2009 m. lapkričio 30 d. Danijai perduotos pavėluotai pateiktos „Telia Stofa“ pastabos. Danijai suteikta galimybė atsakyti, jos pastabos gautos dviejuose raštuose, kuriuose aptarti įvairūs trečiųjų šalių pastabų aspektai: 2010 m. sausio 29 d. Danijos Vyriausybės rašte, kuris buvo pateiktas per Nuolatinę atstovybę ir užregistruotas 2010 m. vasario 23 d., ir 2010 m. kovo 29 d. rašte, kuris buvo užregistruotas 2010 m. kovo 30 d. (paskutinio rašto priedai užregistruoti 2010 m. balandžio 14 d.). 2010 m. birželio 8 d. Danijos Vyriausybė pateikė papildomą informaciją apie naujo 2011-2014 m. žiniasklaidos politikos susitarimo priėmimą.
(8)
2010 m. birželio 9 d.„TV2 Danmark A/S“ pateikė informacinį memorandumą apie „TV2“ transliacijos tinklo pardavimą.
(9)
2010 m. birželio 8 d. Komisija susitiko su pagalbos gavėja „TV2 Danmark A/S“. Po šio susitikimo 2010 m. birželio 30 d. Komisija išsiuntė Danijai klausimus, į kuriuos Danija atsakė 2010 m. liepos 9 d.
(10)
2010 m. gegužės 26 d. elektroniniu raštu ir raštais, kurie užregistruoti 2010 m. birželio 1 d. ir liepos 6 d., „Viasat“ pateikė papildomą informaciją.
(11)
Į Komisijos 2010 m. liepos 23 ir 28 d. klausimus Danija atsakė 2010 m. rugpjūčio 17 d.2010 m. rugsėjo 4 d. Komisija susitiko su Danija, po šio susitikimo Danija 2010 m. spalio 15 d. pateikė papildomas pastabas.
(12)
2010 m. gruodžio 22 d.„Viasat“, o 2011 m. vasario 7 d. SBS Komisijai pateikė daugiau informacijos.
(13)
2011 m. sausio 14 d. Komisija išsiuntė Danijai prašymą pateikti informaciją, Danija į jį atsakė 2011 m. vasario 3 d.2011 m. sausio 28 d. rašte Danija paprašė surengti dar vieną susitikimą. Šis susitikimas įvyko 2011 m. vasario 7 d.2011 m. vasario 24 d. pateikta papildoma informacija.
(14)
2011 m. kovo 4 d. Danijos valdžios institucijų prašymu įvyko dar vienas susitikimas. 2011 m. kovo 11, 17, 18 d. ir balandžio 6 ir 14 d. gautuose raštuose Danija pateikė daugiau informacijos. 2011 m. kovo 11 d. rašte Danija informavo Komisiją, kad kai kurios restruktūrizavimo plano dalys („TV1 Alene“ kortelė, paaiškinta toliau) nebus įgyvendintos. 2011 m. kovo 17, 18 d. ir balandžio 6 ir 14 d. Danija, atsižvelgdama į šį pakeitimą, pateikė iš dalies pakeistus finansinius duomenis.
(15)
Reikėtų dar pažymėti, kad 2009 m. kovo 24 d.„Viasat Broadcasting UK Ltd“ Europos Bendrijų Pirmosios instancijos teismui (dabartiniam Bendrajam Teismui) pateikė prašymą dėl sprendimo dėl sanavimo pagalbos panaikinimo (6). 2009 m. gegužės 15 d.„Viasat Broadcasting UK Ltd“ taip pat paprašė, kad Komisija inicijuotų procedūrą pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį ir sprendimas dėl sanavimo pagalbos būtų panaikintas (7). Šie pateikti prašymai susiję su kitu sprendimu ir Komisijai nedraudžiama susidaryti nuomonę dėl restruktūrizavimo plano. Tačiau 2010 m. gegužės 17 d. nutartimi teismo byla sustabdyta, kol Komisija priims galutinį sprendimą restruktūrizavimo byloje (8).
(16)
2009 m. gruodžio 14 d.„MTG/Viasat“ pateikė skundą, esą Danija, TV2 naudai įvesdama vartotojų mokesčius, be kitų dalykų, pažeidžia SESV 106 ir 102 straipsnius.
II. PAGALBOS GAVĖJAS: „TV2 DANMARK A/S“
(17)
„TV2 Danmark A/S“ įsteigta 2003 m. kaip privati ribotos atsakomybės visiškai Danijos valstybei priklausanti bendrovė. Bendrovė perėmė 1986 m. įsteigtos autonominės viešosios institucijos TV2 veiklą. „Danmark A/S“ turi investicijų keliose kitose įmonėse, tarp jų - visiškai jai priklausančiose patronuojamosiose įmonėse, asocijuotose bendrose įmonėse, ir smulkių akcijų paketų. „TV2 Danmark A/S“ (toliau - TV2) yra patronuojančioji „TV2 Group“ įmonė ir valdo visuomeninį televizijos kanalą TV2 (toliau taip pat - pagrindinis kanalas).
(18)
Dabartinis verslo modelis: istoriškai TV2 pagrindinis kanalas buvo finansuojamas iš televizijos licencijų mokesčių ir reklamos pajamų. Tačiau nors regioniniai kanalai iš dalies vis dar finansuojami tokiu būdu, pagrindinio kanalo finansavimas iš televizijos licencijų baigėsi 2004 m. liepos mėn. ir toliau jis finansuojamas tik iš reklamos pajamų. Šios reklamos pajamos šiuo metu yra vienintelis pagrindinio kanalo pajamų šaltinis, neskaičiuojant pelno iš komercinių kanalų. TV2 neleidžiama imti abonentinio mokesčio už pagrindinį kanalą.
(19)
Įpareigojimas teikti viešąją paslaugą: Danijos transliavimo įstatymo 38a skirsnio 1 dalyje TV2 įpareigojama teikti viešąją paslaugą ir nurodyta, kad „viešoji paslauga - programų kūrimas - plačiajai visuomenei teikiama pagal 10 skyriuje nustatytus principus“. Šie bendri įpareigojimai išsamiau apibūdinti licencijoje teikti viešąją paslaugą ir jos prieduose.
(20)
Komisija pripažino (9) ir šiuo atžvilgiu Bendrasis Teismas pritarė (10), kad TV2 pagrindinis kanalas vykdo įpareigojimą teikti viešąją paslaugą. TV2 veikla teikiant viešąją paslaugą sudaro daugiau kaip […] (11) jos sąnaudų (12).
(21)
TV2 pagrindinis kanalas vis dar yra įpareigotas teikti viešąją paslaugą - transliuoti regionines programas pagal TV2 licencijos teikti viešąją paslaugą 2.5 punktą (13). Regioninis turinys transliuojamas per TV2 regionines stotis. Aštuonios regioninės stotys yra nepriklausomos nuo TV2. Jos reglamentuojamos Danijos transliavimo įstatymo (14) 31 ir paskesniais skyriais. Kiekviena iš aštuonių regioninių TV2 stočių turi atstovų valdybą, kurios sudėtis atspindi plačią regioninės kultūros ir bendruomenės interesų įvairovę. TV2 negali dalyvauti šiose atstovų valdybose. Regioninėms stotims pagal Danijos transliavimo įstatymo 31 ir paskesnius skyrius pavesta vykdyti veiklą - teikti viešąją paslaugą, jų programose turi būti pabrėžiamas jų regioninis pobūdis. Pagrindinis jų veiklos finansavimo šaltinis - licencijų mokesčiai (15). TV2 įpareigota perduoti šias regionines programas per „langus“ tarp įprastinių TV2 programų (16). TV2 neturi jokios įtakos TV formato pasirinkimui, pavyzdžiui, kad užtikrintų derėjimą su bendromis pagrindinio kanalo TV programomis. Tarp nacionalinių ir regioninių programų TV2 transliuoja reklamas, skirtas regioninei rinkai, pajamos iš reklamos atitenka jai.
(22)
Privalomas vykdyti įpareigojimas: Šiuo metu pagrindiniam kanalui taikomas privalomas vykdyti įpareigojimas pagal Danijos transliavimo įstatymo 6 skyrių, pagal kurį SMATV platintojai (įskaitant komercinius kabelinius platintojus) privalo suteikti prieigą prie tose nuostatose nurodytų kanalų (t. y. TV2 ir DR) visuose savo paketuose (17).
TV platintojai, kurie kaip platinimo platforma naudojasi palydoviniu ryšiu, neprivalėjo įtraukti TV2 pagrindinio kanalo į programų paketą, bet taip darė, nes kanalas yra labai populiarus (18).
(23)
Televizijos programų platinimas Danijoje: televizijos programos Danijoje platinamos penkiais skirtingais būdais, kurie priklauso nuo alternatyvių TV signalo priėmimo priemonių: kabeliu (platintojai „YouSee“ ir „Stofa“), SMATV (vietos kabelinis platintojas), platinimas palydoviniu ryšiu („Viasat“ ir „Canal Digital“), platinimas plačiajuosčiu tinklu (IPTV) ir antžeminis platinimas. 2009 m. lapkričio 1 d. analoginis antžeminis signalas išjungtas, Danijos antžeminiai TV signalai perkelti į skaitmeninius. Komercinio operatoriaus konkursą laimėjo įmonė „Boxer“, ji atsakinga už abonentinių kanalų transliavimą antžeminiu tinklu. Šiuo metu TV2 pagrindinis kanalas transliuojamas nemokamai (angl. free to air, FTA), už jo žiūrėjimą neimamas joks abonentinis mokestis (19).
(24)
TV2 veikla: TV2 visų pirma transliuoja televiziją ir parduoda TV reklamą. Ji taip pat perka ir parduoda audiovizualines teises tarptautinėse rinkose (pvz., „euro 2008“ arba Olimpinių žaidynių), ji jas gali transliuoti pati arba perparduoti. TV2 Danijoje beveik išimtinai veikia TV transliavimo rinkoje ir kitose žiniasklaidos rinkose. TV2 pagrindinis kanalas kartu su „Danmarks Radio“ (viešoji įmonė, kuri išimtinai finansuojama iš licencijos mokesčio ir valdo du visuomeninius kanalus) yra didžiausias TV kanalas.
TV2 pagrindinis kanalas TV reklamos rinkoje šiuo metu konkuruoja su, pavyzdžiui, „Viasat“ kanalais TV3 ir TV3+. „Viasat“ priklauso „Swedish Modern Times Group A/S“ (MTG), kuri taip pat veikia kaip platintoja palydovinės televizijos sektoriuje. TV2 dėl pajamų iš reklamos taip pat konkuruoja su SBS A/S, kuri priklauso Vokietijos„ProSiebenSat“. TV2 mokami TV kanalai, pavyzdžiui, „TV2 Zulu“ ir „TV2 Charlie“, konkuruoja su kitais komerciniais kanalais didmeninėje rinkoje dėl mokamų TV paketų platinimo.
(25)
Komercinė veikla: TV2 valdo kelis nevisuomeninius komercinius kanalus, tarp jų „TV2 Zulu“, „TV2 Charlie“, „TV2 Film“ ir „TV2 News“. Jai taip pat priklauso 50 % „TV2 Sports“. „TV2 Zulu“, „TV2 Charlie“, „TV2 Film“ ir „TV2 News“ finansuojami iš abonentinių mokesčių ir reklamos, o „TV2 Film“ finansuojamas tik iš abonentinių mokesčių.
(26)
Danija, „TV2 Danmark A/S“ (20) ir jos konkurentė „Viasat“ (21) pripažino, kad pagrindinis kanalas yra gyvybiškai svarbus siekiant, kad komerciniai kanalai gautų pajamų.
(27)
Nuo 2001 m. TV2 privalo atskirti komercinės veiklos ir veiklos, kuria teikia viešąją paslaugą, sąskaitas, žr. Įsakymą Nr. 740 (22). Sąskaitų stebėseną vykdo išorės auditoriai.
(28)
Kita veikla: Dar „TV Danmark A/S“ priklauso kelios patronuojamosios įmonės, ji dalyvauja keliose su TV susijusio turinio ir radijo srityje veikiančiose bendrose įmonėse, anksčiau su DR taip pat turėjo transliavimo tinklą („Broadcast Service Danmark“ (BDS), DTT/Digi - TV, 4M ir „Fordelingsnet“). Iš Danijos pateiktos informacijos matyti, kad „Broadcast Service Danmark“ yra stambiausias Danijos transliuotojas pagal transliavimo tinklo planą, struktūrą, valdymą ir aptarnavimą. Transliavimo tinklą kartu tiesiogiai arba per bendrai priklausančias bendroves („Fordelingsnet“, 4M, „Digi-TV“) valdė „Danske Radio“ ir TV2. Tačiau TV2 per restruktūrizavimą pardavė turimas šio tinklo akcijas.
(29)
Nacionalinės antimonopolinės bylos dėl TV2: Komisija pažymi, kad Danijos konkurencijos institucijos tiria TV2 elgseną reklamos rinkoje. 2005 m. gruodžio 21 d. Danijos konkurencijos taryba priėmė sprendimą, kad TV2 pažeidė SESV 102 straipsnį ir atitinkamas nacionalines teisės aktų nuostatas, nes reklamos rinkoje taikė lojalumą skatinančias nuolaidas. 2006 m. lapkričio 1 d. Konkurencijos apeliacijų teismas šį sprendimą panaikino, bet 2009 m. birželio 22 d. patvirtino apeliaciją Aukštajam Rytų Danijos teismui. Apeliacija dėl paskutiniojo sprendimo pateikta Aukščiausiajam teismui, kuris 2011 m. kovo 18 d. patvirtino Aukštojo teismo sprendimą. Prieš šią bylą 2000 m. lapkričio 29 d. buvo iškelta byla, kurioje Danijos konkurencijos taryba nusprendė, kad 2000 m. teikdama nuolaidas TV2 piktnaudžiavo dominuojančia padėtimi.
III. KITOS NAGRINĖJAMOS BYLOS, KURIOSE DALYVAUJA TV2
(30)
Dėl paramos TV2 veiklai iš valstybės lėšų iki jos įsteigimo ir vėlesnio kapitalo restruktūrizavimo 2004 m. gegužės 19 d. ir 2005 m. vasario 2 d. priimti atitinkami Komisijos sprendimai (23). Pirmame sprendime Komisija nurodė išieškoti TV2 suteiktą nesuderinamą pagalbą - iš viso 628,1 mln. DKK. Danija pagalbos gavėjui nurodė grąžinti pagalbą su palūkanomis, iš viso iš TV2 išieškota 1 050 mln. DKK. Antrame sprendime nepareikšti prieštaravimai dėl kapitalo restruktūrizavimo, kurį sudarė 440 mln. DKK kapitalo injekcija ir skolos - nuosavo kapitalo mainai (394 mln. DKK), suderinamumo su bendrąja rinka.
(31)
2008 m. spalio 22 d. Bendrasis Teismas panaikino Komisijos sprendimą dėl išieškojimo (24). 2009 m. rugsėjo 24 d. (25) Bendrasis Teismas priėmė nutartį dėl sprendimo dėl kapitalo restruktūrizavimo, kuriame paskelbė, kad sprendimo priimti nebuvo būtina, nes sprendimas dėl kapitalo restruktūrizavimo, kuriuo buvo grindžiamas sprendimas dėl išieškojimo, priimtas remiantis nebegaliojančiomis prielaidomis, todėl buvo nepagrįstas ir beprasmis. Teismo nuomone šie du sprendimai priimti dėl dviejų to paties teisinio klausimo aspektų.
(32)
Komisijos tyrimas pirmiau nurodytoje byloje atliktas lygiagrečiai su šia procedūra, Komisijos sprendimas pirmiau nurodytoje byloje bus priimtas vienu metu su šiuo sprendimu.
IV. RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANAS
1. Pradinio restruktūrizavimo plano turinys
(33)
Komisijos sprendime, kuriuo 2008 m. leista teikti 1 000 mln. DKK sanavimo pagalbą, nurodyta, kad dėl didelių investicijų, ypač į radijo veiklą, mažesnių, nei planuota, reklamos pajamų ir didesnių palūkanų mokesčių „TV2 Danmark“ patyrė didelių likvidumo problemų. Šio likvidumo poreikio nebuvo galima patenkinti privačių kreditorių (bankų) paskolomis. Kai buvo priimtas sprendimas dėl sanavimo pagalbos, Danija per Gairėse nustatytą šešių mėnesių terminą pranešė apie restruktūrizavimo planą.
(34)
2009 m. vasario 4 d. Komisijai pateiktas restruktūrizavimo planas parengtas remiantis Danijos politinių partijų daugumos susitarimu, pateiktu 2007-2010 m. Žiniasklaidos politikos susitarimo, paskelbto 2009 m. sausio 9 d., priede.
(35)
2009 m. vasario 4 d. pranešime Danija pranešė apie įvairias restruktūrizavimo pagalbos priemones nes, pasak Danijos, Komisijos sprendime dėl sanavimo pagalbos įvardytos trumpalaikio likvidumo ir įsiskolinimo problemos dar neišspręstos. Dėl šių problemų „TV2 Danmark A/S“ suteiktas sunkumus patiriančios įmonės, kaip nurodyta Gairėse (26), statusas; priimdama sprendimą pradėti procedūrą Komisija neturėjo pagrindo jo nesilaikyti, ir pasak Danijos, šis statusas išliko net ir po to, kai TV2 suteikta sanavimo pagalba. Tai matyti iš Komisijos spendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą (27) pateiktų duomenų.
(36)
Vėlesniame procedūros etape, ypač atsižvelgdama į trečiųjų šalių pastabas, Danija pateikė dar vieną papildytą PWC atliktą TV2 finansinės padėties tyrimą. Šioje lentelėje pateikti apibendrinti patikslinti duomenys (28):
Pagrindinių „TV2 Danmark A/S“ rodiklių raida
(mln. DKK)
2006
2007
2008
2009
Pelnas prieš mokesčius
142
- 213
18
-28
Apyvarta
1 980
2 251
2 206
2 029
Grynieji pinigų srautai
79
- 550
-73
-60
Grynoji skola, už kurią mokamos palūkanos
232
564
622
659
Grynieji palūkanų mokėjimai
10
19
41
31
Grynoji turto vertė
815
598
616
601
Pasak Danijos, TV2 problemų, be kitų dalykų, kyla dėl vis mažėjančio visuomeninio kanalo (29), neturinčio tvaraus verslo modelio, pelningumo ir nuostolių, patirtų dėl kai kurių nesėkmingų investicijų.
(37)
Nuostoliai. Kadangi pajamos iš reklamos buvo mažesnės, negu planuota, ir kai kurios investicijos buvo nesėkmingos (daugiausia į „TV2 Radio“), „TV2 Danmark A/S“ 2007 m. patyrė reikšmingų nuostolių (214 mln. DKK, nuosavo kapitalo grąža sudarė -36 %). Be to, pagal 2008 m. kovo mėn. pabaigos 2008 m. finansinio rezultato prognozę nuostolis prieš mokesčius turėjo sudaryti […] mln. DKK, nors ir buvo manoma, kad ta prognozė labai priklauso nuo reklamos rinkos tendencijų. 2009 m. įmonė taip pat veikė nuostolingai.
(38)
Apyvarta ir (arba) rinkos dalis. Pagrindinio TV2 kanalo rinkos dalis dar iki sanavimo pagalbos laipsniškai mažėjo ir toliau mažėja. TV2 istoriniams verslo pranašumams išnykus, kai nustota transliuoti analoginę antžeminę TV ir pradėta transliuoti DTT (skaitmeninė antžeminė televizija), nuo 2009 m. lapkričio mėn. galimybės pasiskirstė tolygiau. Numatoma, kad kai bus panaikintas privalomas vykdyti įpareigojimas (žr. toliau, 52 konstatuojamąją dalį), bus prarasta dar tam tikra rinkos dalis. Nuo 2003 iki 2009 m. TV2 pagrindinio kanalo „komercinė“ rinkos dalis (21-50 metų amžiaus žmonės, kurie komerciškai yra patraukliausia žiūrovų grupė) jau sumažėjo nuo 56,2 % iki 45,6 % t. y. 19 % (30). Numatoma, kad 2013 m. TV2 komercinė rinkos dalis sudarys […] proc. (31)
(39)
Skolos augimas, pinigų srautai, palūkanų mokėjimai. Iš lentelės matyti, kad „TV2 Danmark A/S“ grynoji skola, už kurią mokamos palūkanos, 2006-2008 m. stabiliai augo nuo 232 iki 622 mln. DKK (iki tinklo pardavimo ir didžiosios skolos dalies grąžinimo 2010 m. suplanuota grynoji skola, už kurią mokamos palūkanos, sudarė […] mln. DKK). Iš lentelės taip pat matyti, kad 2006 m. gruodžio 31 d.-2009 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu „TV2 Danmark A/S“ pinigų srautai buvo neigiami, skolos augo, didėjo palūkanų mokėjimai, mažėjo grynoji turto vertė.
(40)
Geriausio ir blogiausio atvejų analizė. Pradiniame restruktūrizavimo plane aptarta pagrindinio, blogiausio ir geriausio atvejų analizė, apskaičiuotas jautrumas. Joje remiamasi nuo įmonės nepriklausančių rinkos veiksnių prognozėmis (jas parengė „PriceWaterhouseCoopers“). Pagal šiuos scenarijus prognozuojamas realiojo BVP augimas, pagal tai apskaičiuojamas planuojamas augimas (arba nuosmukis) TV reklamos rinkoje, o pagal tai ir pagal rinkos dalies prognozes apskaičiuojamos prognozuojamos TV2 pajamos iš reklamos. Pagal pagrindinį scenarijų BVP augimas yra nedidelis ([…] proc. 2009 m. ir 2010 m., […] proc. 2011 m. ir […] proc. 2012 m.). Prognozuota, kad TV reklamos rinka 2009-2012 m. […] nuo […] mln. DKK iki […] mln. DKK ([…] proc.). Pagal blogiausio atvejo scenarijų realiojo BVP augimas ne toks teigiamas (nulinis 2009 ir 2010 m. ir, atitinkamai, […] proc. ir […] proc. 2011 ir 2012 m.), reklamos pajamos 2009-2012 m. […] nuo […] mln. DKK iki […] DKK ([…] proc.). Pagal geriausio atvejo scenarijų prognozuotas kiek didesnis BVP augimas negu pagal pagrindinį scenarijų, taigi ir nedidelis TV reklamos rinkos augimas nuo […] mln. DKK 2009 m. iki […] mln. DKK 2012 m. ([…] proc.). Atsižvelgiant į prognozuojamą rinkos dalies praradimą numatyta, kad TV2 pajamos iš reklamos pagal pagrindinį, blogiausio ir geriausio atvejų scenarijus 2009-2012 m. laikotarpiu […] […] proc., […] proc. ir […] proc., tai lygu […] […] proc., […] proc. ir […] proc.
(41)
TV2 pajamos iš reklamos 1999-2009 m. augo pagal 1,9 % (geometrinį) vidurkį su 12 % standartiniu nuokrypiu (32). Taigi atsižvelgiant į TV2 pajamų iš reklamos priklausomybę nuo verslo ciklo ir bendrą ekonominę padėtį vertinimo metu, PWC 2009-2012 m. prognozių negalima atmesti kaip nepagrįstų.
(42)
PWC ataskaita 2009 m. rugsėjo mėn. atnaujinta atsižvelgiant į naujausius lūkesčius dėl pajamų iš reklamos ir numatytas blogesnis scenarijus, negu planuota pagal pagrindinį scenarijų (33). 2009 m. TV reklamos rinka sumažėjo 18,7 %, palyginti su 2008 m. (34) 2008 m. TV2 pajamos iš reklamos sumažėjo 4 % (nuo 1 667 iki 1 597 mln. DKK), o 2009 m. dar 24 % (nuo 1 597 iki 1 220 mln. DKK) (35).
(43)
Danija teigia, kad TV2 sunkumų patyrė dėl skolos, kuri susidarė dėl didelių investicijų ankstesniais metais, netikrumo dėl nagrinėjamos valstybės pagalbos TV2 bylos pasekmių ir, ne mažiau svarbu, visuomeninio kanalo verslo modelio, kuris grindžiamas tik pajamomis iš reklamos. Ypač didelių nuostolių sukėlė radijo veikla nuo jos pradžios 2007 m. 2008 m. balandžio mėn. radijo veiklą nuspręsta nutraukti.
(44)
Išorės finansavimo iš bankų trūkumas: Restruktūrizavimo plane atsižvelgta į tai, kad TV2 bankai abejoja dėl pagrindinio kanalo dabartinio verslo modelio ir dėl galimų nagrinėjamų teisinių bylų, iškeltų dėl anksčiau TV2 suteiktos pagalbos, pasekmių. Restruktūrizavimo plane apribojama su įmone susijusi bankų rizika - dar labiau sumažinamos einamosios paskolos arba kreditai. Danija pateikė įrodymų, kad 2009 m. balandžio 22 d., paskelbus įmonės ataskaitas, įmonės pagrindinis bankas […] paprašė sumažinti jo įmonei suteiktą paskolą ir kreditą (36).
(45)
TV2 patyrė sunkumų įkeisdama savo patalpas Odensėje ir pranešė, kad ne tik pastatų vertė, bet ir galimos hipotekos vertė sumažėjo (37). Galiausiai TV2 gavo 80 mln. DKK paskolą iš banko „Nordea“, kuri buvo mažesnė, nei planuota. Danijos rašte pateikta atnaujinta informacija apie tai, kad banko nedomina komercinių paskolų teikimas. Iš tos informacijos galima matyti, kad nei vienas iš bankų, į kuriuos buvo kreiptasi ([…]. […], […] ir […]), nemanė, kad TV2 yra kreditinga. Taip nutiko dėl lūkesčių, susijusių su reklamos rinkos, kuri buvo vienintelis TV2 pajamų šaltinis, tendencijomis. Abejota TV2 gebėjimu uždirbti pajamas, nagrinėjamos teisinės bylos laikytos dar vienu rizikos veiksniu (38).
2. Pradinio restruktūrizavimo plano, apie kurį pranešta, ir jo pakeitimų apibūdinimas
(46)
Restruktūrizavimo planas, apie kurį pranešė TV2, parengtas 2009 m. vasario 4 d.-2012 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui. Juo siekiama pašalinti silpnuosius TV2 verslo aspektus, būtent ištaisyti pusiausvyrą tarp trumpalaikės balansinės skolos ir visuomeninio kanalo verslo modelio, kuris laikomas netvariu, nes priklauso nuo cikliškų pajamų iš reklamos. Planą sudarė šios penkios pagrindinės dalys: i) finansinis restruktūrizavimas, kuris paveiktų balansą, ii) veiklos restruktūrizavimas, iii) naujas visuomeninio TV2 kanalo finansavimas įdiegus naują verslo modelį, iv) pagalbos priemonės ir v) kompensacinė(s) priemonė(s).
(47)
Finansinio restruktūrizavimo priemones turėjo sudaryti šios keturios dalys: 50 % nuosavybės dalies transliavimo tinkle BSD (39) pardavimas, verslo patalpų Odensėje (Kvaegtorvet) įkeitimas, dėl kurio numatyta gauti […] mln. DKK, planuotų kapitalo investicijų atidėjimas ir sumažinimas ir smulkių investicijų tam tikrose gretutiniuose žiniasklaidos sektoriuose veikiančiose įmonėse, […], „Momondo“, […] ir […] pardavimas. Numatyta, kad dėl šių priemonių bus gauta daugiau kaip […] mln. DKK, dalis jų turėtų būti panaudota trumpalaikiam skolinimuisi sumažinti.
(48)
Veiklos restruktūrizavimo priemonėmis toliau plėtojamos dar 2008 m. pradėtos įgyvendinti 280 mln. DKK sąnaudų taupymo priemonės, pagal jas numatyta uždaryti „East Production“ ir integruoti ją į TV2, atsisakyti TV2 dalies […] arba ją sumažinti ir dar sutaupyti 40 mln. DKK. Be to, TV2 po šio pranešimo 2009 m. kovo 30 d. priimtame plane dar numatė sutaupyti sąnaudų - 2009 m. sumažinti kapitalo investicijas 30 mln. EUR, apriboti einamąsias sąnaudas 97 mln. EUR (40).
(49)
Numatoma, kad nauja finansavimo priemonė (galutinių vartotojų mokestis) (41) padidins stabilias visuomeninio kanalo TV2 pajamas. Sprendimas dėl to priimtas 2009 m. sausio 9 d. pagrindinių politinių partijų susitarime dėl 2007-2010 m. žiniasklaidos politikos susitarimo pakeitimo.
(50)
Abonentinių mokesčių rinkimas. Pagrindinio kanalo verslo modelis turi tapti tvarus, nuo 2012 m. sausio 1 d. TV2 turi būti leista nustatyti mokesčius galutiniams vartotojams, t. y. abonentinius mokesčius, iš kurių visuomeninis kanalas būtų finansuojamas. Be to, TV2 ir toliau gaus pajamų iš reklamos.
(51)
Mokesčius iš galutinių vartotojų rinks platintojai. Mokesčio, kurį mokės galutiniai vartotojai, dydį nustatys ne Vyriausybė, dėl jo bus susitarta per įprastas komercines TV2 ir platintojų (t. y. DTT „Boxer“) derybas. TV2 numato, kad TV2 platintojui nustatys 10-12 DKK (be PVM) mokestį už vieną namų ūkį (42). Vartotojų mokesčius ketinama įvesti 2012 m., kad namų ūkiai, kurie šiuo metu naudoja MPEG 2 technologijų įrangą, galinčią priimti „nemokamą“ skaitmeninį antžeminį TV signalą (DR1, DR2 ir TV2), turėtų pakankamai laiko pereiti prie MPEG 4 formato įrangos. Danija tikisi, kad į restruktūrizavimo planą įtraukus šį aspektą bus atkurtas ilgalaikis TV2 gyvybingumas. TV2 tikisi, kad 2012 m. dėl vartotojų mokesčių grynasis pajamų padidėjimas sudarys […] DKK (43).
(52)
Teisės akto, pagal kurį platintojai būtų priversti įtraukti TV2 į savo paketus, nebus. Priešingai, dabartinis privalomas vykdyti įpareigojimas bus panaikintas įvedus vartotojų mokesčius (44). Tai nustatyta dabartinio Danijos transliavimo įstatymo 6 skyriaus 38a skirsnio 2 dalyje, kurioje nurodoma, kad jei kultūros ministras leis TV2 rinkti mokesčius iš vartotojų, privalomas vykdyti įpareigojimas nustos galioti. Kitaip tariant, privalomas vykdyti įpareigojimas savaime nustoja galioti, kai įvedami vartotojų mokesčiai. Numatoma, kad TV2 pagrindinis kanalas de facto bus platinamas kabeliniais tinklais ir per antenų asociacijas, kaip dabar. Platintojai gali keisti paketo struktūrą, TV2 gali būti transliuojamas vietoj kurio nors esamo mokamo kanalo.
(53)
Iš pradžių manyta, kad bus daromos išimtys dėl galimybės rinkti mokesčius iš galutinių vartotojų ir kad TV2 nerinks mokesčio iš tų galutinių vartotojų, kurie neturi galimybės žiūrėti jokio kito mokamo TV kanalo (tokia sistema vadinama „TV2 Alone“ kortelės sistema). Tai reikštų, kad galutiniai vartotojai, kurie turi galimybę žiūrėti tik nemokamai transliuojamus (FTA) kanalus, ir toliau galėtų žiūrėti TV2 nemokamai. Tačiau ši galimybė, numatyta 2010 m. lapkričio 18 d. kultūros ministro pasiūlymo projekte, nebus įgyvendinama. Todėl TV2 nuo 2012 m. rinks mokestį iš visų galutinių vartotojų, norinčių žiūrėti TV2 visuomeninį kanalą. Kad būtų galima rinkti mokesčius iš galutinių vartotojų, reikia pakeisti TV2 licencijos sąlygas, tai atliks Kultūros ministerija.
(54)
Pradinės pagalbos priemonės, apie kurias pranešta: Iš pradžių pranešta, kad numatyta vykdyti ne tik restruktūrizavimą, bet ir tris pagalbos priemones, kurių bendra vertė sudaro 1 375 mln. DKK. Tai:
-
300 mln. DKK subordinuotoji paskola,
-
garantija, suteikiama transliavimo tinklo pardavimui už numatytą 475 mln. DKK kainą, ir
-
laikinas kreditas, kurio pradinė suma yra 600 mln. DKK, jeigu TV2 negalėtų gauti išorės finansavimo.
(55)
Danija nurodė, kad palūkanos ir garantijų mokesčiai bus tokie, kokie būtų taikomi stabiliai veikiančioms įmonėms. Šios priemonės niekada nebuvo įgyvendintos. Išsamesnė informacija pateikta Komisijos sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą (45).
(56)
Sanavimo pagalbai skirtas 1 000 DKK kreditas, kurį suteikti Komisija leido 2008 m. rugpjūčio 4 d. sprendime, tebegalioja.
(57)
Danija pateikė informaciją apie restruktūrizavimo sąnaudas ir šiuo atžvilgiu siūlo dvi skirtingas skaičiavimo galimybes. Pirma, ji tvirtina, kad TV2 restruktūrizavimas yra finansinis restruktūrizavimas, o likvidumo trūkumui padengti skirtos sąnaudos iš tiesų yra restruktūrizavimo sąnaudos, t. y. sąnaudos, kuriomis užtikrinamas ilgalaikis gyvybingumas. Danija mano, kad, nepaisant to, kokios bus šios sąnaudos, jas TV2 visiškai apmokės pati. Taip yra dėl to, kad Danija daro prielaidą, kad iki Komisijos sprendimo visos pagalbos priemonės bus arba įgyvendintos, arba visiškai grąžintos (46). Danija taip pat teigia, kad konkrečiu TV2 restruktūrizavimo atveju sutaupytos sąnaudos taip pat turėtų būti pripažįstamos restruktūrizavimo sąnaudomis, nes dėl sutaupytų sąnaudų turėtų ne tik padidėti konkurencingumas, bet ir TV2 finansinis gyvybingumas visiškai komerciniu požiūriu (47). Pagal alternatyvų, tradiciškesnį restruktūrizavimo sąnaudų skaičiavimą, pagal kurį sutaupytos sąnaudos neįskaičiuojamos, įskaičiuojamos tik vienkartinės nepaprastosios patirtos sąnaudos, kurios, kaip nurodo Danija, sudaro […] mln. DKK, tai - transliavimo tinklo pardavimo sandorio sąnaudos, sąnaudos, susijusios su perėjimu prie mokamos televizijos (vartotojų mokesčių) ir teisinės bei konsultacijų sąnaudos bei sutarčių su darbuotojais nutraukimo sąnaudos (48).
(58)
Kaip kompensacinę priemonę TV2 iš pradžių įsipareigojo restruktūrizavimo laikotarpiu, t. y. iki 2012 m. gruodžio 31 d., nekurti naujų TV kanalų. Danija nurodo, kad įmonei tai nuostolinga, nes nauji kanalai paverstų TV2 mažiau priklausoma nuo pajamų iš reklamos. Skaitmeniniame pasaulyje žiūrovams dažniau rodomi specializuoti kanalai ir TV2 nurodo, kad konkurentai šiuo laikotarpiu kuria naujus kanalus.
(59)
Dėl restruktūrizavimo plano trukmės - pranešta, kad jis parengtas laikotarpiui iki 2012 m. gruodžio 31 d., Danijos institucijos nurodė, kad TV2 yra suinteresuota pakeisti visą valstybės pagalbą kuo greičiau, taigi restruktūrizavimo laikotarpį užbaigti kuo anksčiau (49).
3. Tolesni pokyčiai restruktūrizavimo laikotarpiu
(60)
Restruktūrizavimo plane nurodyta, kad 2010 m. rugsėjo 30 d. TV2 pardavė savo transliavimo tinklą Švedijos įmonei „Teracom AB“, „Boxer“ savininkei. Iš pardavimo TV2 gavo apie 640 mln. DKK pajamų prieš mokesčius, kurios buvo panaudotos TV2 skolai sumažinti.
(61)
TV2 taip pat pavyko įkeisti savo verslo patalpas Odensėje, bet už mažesnę sumą, negu planuota. Vietoj […] mln. DKK ji gavo tik 80 mln. DKK hipoteką.
(62)
2010 m. spalio 4 d. TV2 grąžino visas panaudotas laikino kredito, kurį Komisija leido suteikti sprendime dėl sanavimo pagalbos, dalis. Iš viso TV2 panaudojo 223 mln. DKK sanavimo pagalbos sumos. Iki 2008 m. pabaigos, t. y. per šešis sanavimo pagalbos laikotarpio mėnesius, TV2 iš viso panaudojo 208 mln. (50) Atsižvelgdama į transliavimo tinklo pardavimą, kuris vyko sėkmingiau, negu numatyta restruktūrizavimo plane, Danija pateikė šiuos patikslintus duomenis apie TV2 finansinę padėtį (atsižvelgiant į abonentinius mokesčius už pagrindinį kanalą) (51).
(mln. DKK)
Įvykdyta
2009 m.
Sąmata
2010 m.
Prognozė
2011 m.
Prognozė
2012 m.
Prognozė
2013 m.
Pajamos
2 029
2 147
(…)
(…)
(…)
Sąnaudos
-1 910
-1 974
(…)
(…)
(…)
Pajamos prieš palūkanas ir mokesčius (EBIT)
-2
-25
(…)
(…)
(…)
Pelnas prieš mokesčius iš tęsiamos veiklos
-28
42
(…)
(…)
(…)
Pelnas prieš mokesčius iš netęsiamos veiklos
1
397
(…)
(…)
(…)
Pelnas po mokesčių
-14
353
(…)
(…)
(…)
Nuosavas kapitalas metų pabaigoje
601
952
(…)
(…)
(…)
Skola, už kurią mokamos palūkanos, metų pabaigoje
659
-84
(…)
(…)
(…)
(63)
2010 m. spalio 13 d. […] pasiūlė suteikti TV2 papildomą […] mln. DKK kreditą. Taip TV2 ilgalaikės priemonės padidėtų […] nuo […] mln. DKK iki […] mln. DKK (52). Tačiau pasiūlymas pateiktas su dviem sąlygomis:
a)
[…]
b)
[…].
(64)
Tuo remdamasi TV2 tikisi iki 2012 m. gauti […]-[…] mln. DKK finansinių lėšų. Jas sudaro […]-[…] mln. DKK ir […] mln. DKK papildomas kreditas (53).
(65)
Danija taip pat pateikė duomenis apie TV2 kapitalo struktūrą. Kadangi kilo problemų gauti išorės finansavimą dėl netikrumo, susijusio su nagrinėjamomis teisinėmis bylomis ir TV2 verslo modeliu, kuris priklauso nuo pajamų iš reklamos, Danija teigė, kad TV2 turėtų mažiau skolintis, o daugiau naudotis nuosavu kapitalu. Komisija taip pat pažymi, kad esama neatitikimų tarp TV2 ir panašių įmonių nuosavo kapitalo finansavimo laipsnio.
(66)
Tiksliau tariant, kapitalo struktūrą galima įvertinti pagal mokumo lygį, t. y. buhalterinio nuosavo kapitalo ir bendro balanso rezultato santykį. PWC (Danijos konsultavimo finansų klausimais įmonė) parodė, kad vidutinis į TV2 panašių įmonių mokumo lygis yra apie […] proc. ([…] proc. 2009 m. pabaigoje) (54). Vidutinis į TV2 panašių įmonių mokumo lygis yra daug mažesnis už tą mokumo lygį, kurį TV2 turėtų pasiekti restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje. Po transliavimo tinklo pardavimo TV2 mokumo lygis 2010 m. pabaigoje buvo […] proc. Numatoma, kad 2011 m. pabaigoje jis bus […] proc., o 2012 m. pabaigoje […] proc. Remiantis naujausiomis TV2 pateiktomis prognozėmis, grynasis skolos koeficientas (grynosios skolos, už kurią mokamos palūkanos, ir EBITDA santykis) 2010 m. pabaigoje turėtų būti apie […], 2011 m. pabaigoje […], 2012 m. pabaigoje […]. Pasirinktų į TV2 panašių įmonių vidutinis grynosios skolos ir nuosavo kapitalo santykis 2009 m. pabaigoje buvo […] ([…]) (55).
4. Naujų finansinių parametrų poveikis restruktūrizavimo planui, apie kurį pranešta
(67)
Danija patvirtino, kad nei viena iš restruktūrizavimo plane siūlomų trijų pagalbos priemonių niekada nebuvo įgyvendinta ir kad Danija laukė Komisijos sprendimo laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 659/1999 3 straipsnyje nustatytos neveikimo sąlygos (56). Tačiau atsižvelgiant į naujausius pokyčius aktuali yra tik dabartinėje restruktūrizavimo plano redakcijoje numatyta paskola ir kreditas (57). Pagalbos priemonė, apie kurią pranešta ir kurią sudaro siūloma garantija dėl transliavimo tinklo pardavimo, tapo nebeaktuali ir netaikytina (58), nes pardavimas sėkmingai įvykdytas be garantijos (59). Šiuo metu galioja tik laikinas kreditas.
Atsižvelgiant į tai, kad pardavus transliavimo tinklą TV2 finansinė padėtis pagerėjo, Danija nurodė, kad visos priemonės gali būti panaikintos su vienintele sąlyga, kad restruktūrizavimo planas bus patvirtintas (įskaitant galimybę įvesti galutinių vartotojų mokesčius) ir kad Komisija priims sprendimą „senose“ valstybės pagalbos bylose, pagal kurį Danijos Vyriausybei nereikės papildomai grąžinti jokios valstybės pagalbos (60). Pagal tokį scenarijų TV2 teigia, kad turės pakankamai finansavimo iki 2012 m., kai bus įvesti pagrindinio kanalo abonentiniai mokesčiai (61). Paties restruktūrizavimo plano neatsisakoma. Dėl dar galiojančios sanavimo pagalbos - TV2 šiuo metu negali pasinaudoti didesne lėšų dalimi, nes neįvykdytos sąlygos (ekspertas turi patvirtinti likvidumo poreikį) (62).
(68)
Pradiniame restruktūrizavimo plane Danija įsipareigojo, kad TV2 nekurs naujų TV transliavimo kanalų. Vėliau paaiškinta, kad tas įsipareigojimas galioja ir dėl radijo kanalų, bet Danijos institucijos mano, kad ši kompensacinė priemonė turėtų netekti galios, kai bus panaikintos visos pagalbos priemonės - jų nuomone, tai turėtų įvykti restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje (63). Per Komisijos tyrimą Danijos Vyriausybė nusprendė paskelbti konkursą dėl visuomeninio radijo kanalo (64). Šio naujo radijo kanalo paskirtis - sukurti visuomeninių programų transliavimo konkurenciją Danijos radijo rinkoje, kurioje dominuoja visuomeninis transliuotojas DR, kuriam priklauso apie 80 % klausytojų rinkos dalis. Iš pradžių TV2 ketino dalyvauti tame konkurse, kuriame pasiūlymą buvo galima pateikti tik po to, kai baigsis pagalbos priemonių galiojimas. Tačiau per tyrimą Danija patvirtino, kad dėl Komisijos vykdomo tyrimo TV2 nedalyvaus šiame konkurse (65).
(69)
TV2 nurodo, kad, kol nagrinėjamos teisinės bylos, TV2 finansinę padėtį tinkamai įvertinti palyginant su jos konkurentais galima tik pagal pajamų rodiklius. Tačiau TV2 pripažįsta, kad kapitalo rodikliai (pavyzdžiui, mokumo rodiklis) taps prasmingas tik tada, kai bus pašalintas netikrumas dėl verslo modelio ir bus išspręsti teisiniai ginčai (66). Danijos Vyriausybė pareiškė ketinanti užtikrinti, kad TV2 kapitalas nebūtų pernelyg didelis, ir norinti nustatyti priemones, kuriomis užtikrintų, kad šis tikslas būtų pasiektas, kai 2012 m. bus įvesti galutinių vartotojų mokesčiai. Danijos Vyriausybė, kaip TV2 savininkė, užtikrins, kad, kai bus įvesti vartotojų mokesčiai ir stabilizuota finansinė padėtis, TV2 kapitalo struktūra atitiks įprastas rinkos sąlygas.
(70)
Tuo tikslu Danija įsipareigojo pavesti nepriklausomam finansų ekspertui 2012 m. pabaigoje - 2013 m. pradžioje atlikti TV2 kapitalo struktūros analizę, palyginant ją su kitų atitinkamų žiniasklaidos įmonių kapitalo struktūra. Jeigu TV2 kapitalo struktūra labai skirsis nuo vidutinės atitinkamų panašių įmonių grupės kapitalo struktūros, Danijos Vyriausybė įsipareigoja pakoreguoti kapitalo struktūrą per 2013 m. balandžio mėn. visuotinį susirinkimą, kad ištaisytų padėtį. Jeigu būtų svarbių priežasčių nekoreguoti kapitalo struktūros, Danijos Vyriausybė praneš Komisijai apie restruktūrizavimo plano pakeitimus. Danijos Vyriausybė įsipareigoja restruktūrizuoti kapitalo bazę dividendų mokėjimais, kurie bus patvirtinti 2013 m. balandžio mėn. visuotiniame susirinkime, o ne didinant TV2 skolą ir taip išplečiant balansą.
(71)
Danija taip pat įsipareigojo Komisijai iš anksto, dar prieš 2013 m. balandžio mėn. susitikimą, pateikti analizę kartu su Vyriausybės veiklos pagal šią analizę planais.
V. 2009 M. LIEPOS 2 D. KOMISIJOS SPRENDIMO PRADĖTI PROCEDŪRĄ SANTRAUKA
(72)
Sprendime pradėti oficialų tyrimą Komisija padarė išvadą, kad restruktūrizavimo plane numatytos paskolos ir garantija, apie kurias pranešta, yra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, dabartinę SESV 107 straipsnio 1 dalį, ir išnagrinėjo, ar restruktūrizavimo planas yra suderinamas pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą, dabartinį SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą, ir Komisijos restruktūrizavimo gaires (67). Tačiau Komisija pasiūlė pateikti pastabas, ar EB sutarties 87 straipsnio (SESV 107 straipsnio) taikymas trukdytų TV2 teikti visuomeninio transliavimo paslaugą.
(73)
Komisija išreiškė abejonių dėl to, ar restruktūrizavimo planas yra suderinamas šiais aspektais:
-
Nors Komisija pripažįsta, kad kol kas „TV2 Danmark A/S“ yra sunkumus patirianti įmonė, kaip nurodyta Gairėse, bet pasiūlė pateikti pastabas, nes TV2 konkurentai nurodė, kad pinigų srautų problemos kilo dėl pačios įmonės, jas lengva išspręsti ir jos nėra svarbios esminiam įmonės gyvybingumui. Konkurentai taip pat tvirtino, kad 2008 m. TV2 veikė pelningai.
-
Be to, atsižvelgdama į tai, kad pagal restruktūrizavimo planą turi būti atsisakyta tam tikros veiklos, kuri struktūriškai būtų nuostolinga net ir po restruktūrizavimo (68), Komisija iškėlė klausimą, ar restruktūrizavimo plano priemonėmis galima TV2 paversti pelninga savarankiška įmone. Komisija taip pat negalėjo patvirtinti, ar bendros rinkos prielaidos, kuriomis grįstas planas, galioja (pvz., reklamos rinkos tendencijų, BVP augimo, TV2 gebėjimo išsaugoti žiūrovų rinkos dalį).
-
Atsižvelgiant į ekonominę padėtį įgyvendinant restruktūrizavimo planą, suabejota jo ilga trukme.
-
Be to, kadangi, sėkmingai įgyvendinus 2010- 2011 m. restruktūrizavimo plane numatytas finansinio ir veiklos restruktūrizavimo priemones, gali nebeprireikti įvesti vartotojų mokesčių už TV2 kanalą, kad būtų užtikrintas „TV2 Danmark A/S“ ilgalaikis gyvybingumas, ir kadangi nebuvo įvertintas tų mokesčių poveikis konkurencijai, iškeltas klausimas, ar savaiminis šių mokesčių įvedimas 2012 m., dėl kurio jau nuspręsta, yra tikslingas.
-
Komisija išreiškė susirūpinimą, ar vienintelė kompensacinė priemonė - įsipareigojimas nekurti naujų TV kanalų - yra proporcinga pagalbai, „TV2 Danmark A/S“ dydžiui ir santykinei svarbai rinkoje, kurioje ji veikia (69).
-
Komisija iškėlė klausimą, ar pagalba galėtų būti panaudota ne tik restruktūrizavimo sąnaudoms padengti, bet ir agresyviai elgsenai rinkoje finansuoti.
VI. DANIJOS INSTITUCIJŲ NUOMONĖS SANTRAUKA
(74)
Reikėtų pažymėti, kad į šią Danijos ir trečiųjų šalių pastabų santrauką neįtrauktos pastabos dėl „TV2 Alene“ kortelės sistemos, nes ši restruktūrizavimo plano dalis nebus įgyvendinama.
(75)
Danijos institucijos tvirtina, kad TV2 yra sunkumus patirianti įmonė - tai nurodyta PWC ataskaitoje (70), kuri vėliau buvo patikslinta (71). Tos pačios nuomonės laikytasi ir atsakant į trečiųjų šalių pastabas (72).
(76)
PWC ataskaitoje, kuri buvo parengta prieš pat pranešimą dėl restruktūrizavimo, nurodoma, kad TV2 negali atsigauti naudodama vien savo išteklius arba rinkos finansavimą. Danija taip pat tvirtina, kad Komisijai pateiktas restruktūrizavimo planas paremtas realistinėmis prielaidomis ir scenarijais ir rodo, kad įmonės ilgalaikis gyvybingumas bus atkurtas. Tačiau reklamos rinkos padėtis, palyginti su pagrindiniu restruktūrizavimo plane numatytu scenarijumi, pablogėjo. Pirmą 2009 m. pusmetį reklamos rinka sumažėjo 19 %, o TV2 pajamos iš reklamos 2009 m. sumažėjo 24 % Restruktūrizavimo priemonės bus įgyvendintos kiek galima greičiau, išskyrus mokesčius vartotojams, nes dėl veiklos ir techninių sunkumų jų įvedimą reikia atidėti iki 2012 m. Be to, vėliau, vėl remdamasi PWC prognozėmis, Danija tvirtino, kad prognozės iš tiesų pablogėjo nuo tada, kai parengtas restruktūrizavimo planas, ir kad TV2 2009 m. EBIT rodiklis buvo […] mln. DKK mažesnis, negu prognozuota restruktūrizavimo plane (73). Danija taip pat pažymi, kad, kaip matyti iš įvairių bankų pranešimų, įmonė negali gauti išorės lėšų, nes bankai abejoja pagrindinio kanalo verslo modeliu, kritiškai vertina cikliškas pajamas iš reklamos kaip pajamų šaltinį ir mano, kad netikrumas, kurį kelia nagrinėjamos teisinės bylos, kelia problemų.
(77)
Veiklos ir finansinio restruktūrizavimo priemonės yra analizuojamos kaip intensyviausia priemonė, kurios galima imtis nepakenkiant visuomeninio TV2 kanalo programų kūrimo kokybei. Šios priemonės privers TV2 geriau išnaudoti savo turtą ir taip sumažinti pagalbą iki mažiausio reikalingo lygio.
(78)
Kadangi transliavimo tinklo pardavimas vyko sėkmingiau, negu tikėtasi, Vyriausybė vėliau patikino, kad pagalbos priemones bus galima panaikinti ir jų neįgyvendinti, jeigu Komisija patvirtins restruktūrizavimo planą, bus išspręsta 2004 m. gegužės 19 d. valstybės pagalbos byla ir nebus reikalaujama grąžinti didesnės sumos (74).
(79)
Vartotojų mokesčiai, kurie nėra laikomi valstybės pagalba, yra stabilesnės veiklos pajamos, todėl bankai nebeturėtų nerimauti dėl TV2 verslo modelio. Numatoma, kad po restruktūrizavimo bendra įmonės EBIT marža bus […]-[…] proc., todėl įmonė galės išgyventi su nuosavomis lėšomis.
(80)
Nors kainodaros ir platintojų paketų struktūros pokyčių neįmanoma prognozuoti, TV2 vartotojų mokesčių įvedimas neturėtų nulemti netiesioginio finansavimo iš TV konkurentų arba susilpninti jų pajėgumus. Šis naujas finansavimas laikomas TV2 pagrindinių ilgalaikių finansavimo sąlygų pokyčiu, dėl kurio TV2 ims veikti lygiomis sąlygomis su privačiaisiais konkurentais (75).
(81)
Galiausiai Danijos institucijos tvirtina, kad siūloma kompensacinė priemonė - įsipareigojimas nekurti naujų TV transliavimo kanalų (dabar ir radijo kanalų) yra nuostolinga „TV2 Danmark A/S“, nes ji yra suinteresuota laikytis diversifikavimo strategijos, kad išsaugotų visą rinkos dalį, ir praras pajamas ir iniciatyvos teikiamą pranašumą, o šis atiteks konkurentams, kurie šiuo metu kuria ir toliau kurs naujus kanalus. Vėliau Danija laikėsi nuomonės, kad šios priemonės taikymas turėtų būti nutrauktas, kai visos pagalbos priemonės bus panaikintos, t. y. nuo šio sprendimo dienos.
(82)
Dėl sprendime pradėti procedūrą iškeltos idėjos - sustiprinti TV2 pajėgumus transliuoti aukščiausios kokybės turinį - Danija pažymi, kad TV2 įsipareigojimas teikti viešąją paslaugą taikomas sporto renginiams, įskaitant svarbiausius renginius, ir pagalbai filmų kūrimui. Danija taip pat tvirtina, kad pagal tipinius susitarimus TV2 neleidžiama perleisti teisių trečiosioms šalims, o tai trukdo organizuoti aukcioną.
(83)
Danija mano, kad restruktūrizavimo procesas atitinka SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkto nuostatas. Tačiau Danija pripažįsta, kad remiantis PWC pajamų prognozėmis pagrindinis kanalas pasibaigus restruktūrizavimo laikotarpiui vis tiek veiktų nuostolingai (76). Danija pažymi, kad TV2 yra įpareigota vykdyti savo misiją - teikti viešąją paslaugą, ir šio įpareigojimo negali nevykdyti. Į šią specifinę TV2 padėtį, kurioje ji atsidūrė nes įgyvendina misiją teikti viešąją paslaugą, reikėtų atsižvelgti šį atvejį vertinant pagal sanavimo ir restruktūrizavimo gaires arba SESV 106 straipsnio 2 dalį. Komerciniu požiūriu visuomeninį kanalą uždaryti nebūtų prasmės, nes jis sukuria svarbią pagrindinio ir nišinių kanalų sąveiką.
VII. SUINTERESUOTŲJŲ TREČIŲJŲ ŠALIŲ NUOMONIŲ SANTRAUKA
(84)
Savo pastabose TV2 pirmiausia nurodo jos nuomone svarbiausius restruktūrizavimo plano vertinimo aspektus.
(85)
TV2 tvirtina, kad pagrindinė jos veikla - įpareigojimas plačiai teikti brangią viešąją paslaugą, šis įpareigojimas sudaro pagrindinę įmonės pagrindinio kanalo veiklos dalį. TV2 nurodo, kad šiuo metu tokia veikla sudaro daugiau kaip […] proc. pagrindinio kanalo sąnaudų.
(86)
TV2 nurodo politinį sprendimą, dėl kurio susiklostė dabartinė padėtis. Danijos Vyriausybė ir šalys, kurios pritarė dabartiniam Žiniasklaidos politikos susitarimui, susitarė, kad pagal restruktūrizavimo planą viešoji kompensacija nebus skirta atlyginti išlaidoms, kurias TV2 patiria vykdydama savo įpareigojimą teikti viešąją paslaugą. Kita vertus, nuspręsta įdiegti rinkos principais pagrįstą TV2 verslo modelį, kuris užtikrintų, kad įmonė galėtų konkuruoti atitinkamose rinkose, nepaisant jos įpareigojimo teikti viešąją paslaugą - šiam sprendimui TV2 pritarė. TV2 teigia, kad svarbiausias aspektas šiomis aplinkybėmis yra tai, kad nuo 2012 m. sausio 1 d. panaikinamas ankstesnis draudimas visuomeniniam kanalui rinkti mokesčius iš vartotojų. TV2 tvirtina, kad dėl pagalbos negauna pranašumo nei veiklos, nei komerciniu požiūriu ir kad pagalba tik užtikrina, kad TV2 galėtų pasinaudoti finansavimo galimybėmis, kuriomis gali naudotis jos konkurentai. TV2 teigia, kad jos pagrindinio kanalo negalima vertinti atskirai, nes ir pagrindinis kanalas, ir nišiniai kanalai prisideda prie grupės finansinio rezultato. Bet kuriuo atveju TV2 negali nevykdyti savo įpareigojimo teikti viešąją paslaugą, taikant Gaires arba SESV 106 straipsnio 2 dalį į tai reikėtų atsižvelgti.
(87)
TV2 pažymi, kad, nepaisant to, kad ji dominuoja Danijos televizijos reklamos rinkoje, konkurencija šioje rinkoje yra didelė, jai būdinga tai, kad joje dalyvauja finansiškai stabilios tarptautinės grupės. TV2 taip pat tvirtina, kad pagrindiniams jos konkurentams nedraudžiama ateiti į rinką, jie Danijos televizijos rinkoje sukūrė keletą naujų kanalų (pavyzdžiui, SBS6 („Pro 7“), „TV2 Puls“ (MTG) ir „Canal 9“ („Bonnier“).
(88)
Be to, dėl konkurencijos padėties Danijos televizijos rinkoje TV2 tvirtina, kad jos rinkos ir žiūrovų dalis labai sumažėjo (77), […], be kitų dalykų, dėl to, kad 2009 m. lapkričio mėn. panaikintas analoginis signalas. TV2 taip pat teigia, kad draudimas kurti naujus televizijos kanalus iki 2012 m. dar sumažins TV2 konkurencingumą ir susilpnins įmonę.
(89)
Dėl mokamos televizijos rinkos TV2 pažymi, kad grupė šioje rinkoje neturi dominuojančios padėties, taip pat pažymi, kad vienintelis stambus Danijos komercinės televizijos kanalas, kuris neveikia šioje rinkoje, yra TV2 visuomeninis kanalas. Be to, TV2 vertinimu nišiniai kanalai šiuo metu užima apie […] proc. mokamos TV rinkos dalį ir tikisi, kad bendra stoties rinkos dalis padidės apie […]-[…] proc., kai TV2 2012 m. galės pradėti rinkti mokesčius iš vartotojų už pagrindinį visuomeninį kanalą.
(90)
TV2 pažymi, kad negalėjo gauti paskolų iš bankų ir kad net nebuvo lengva įkeisti savo Kvaegtorvet esantį turtą. TV2 pažymi, kad netikrumas, kurį, be kitų dalykų, kelia nebaigtos nagrinėti valstybės pagalbos bylos, stabdo bankus ir šie nesuteikia reikalingo finansavimo. TV2 mano, kad restruktūrizavimo plano trukmė yra tinkama, ir pažymi, kad bent koks jos finansinės padėties pagerėjimas paveiks tik jos galimybes pasinaudoti kredito priemonėmis, o ne jos verslo modelį, kuris turėtų užtikrinti TV2 pelningumą vidutiniu ir ilgesniuoju laikotarpiais.
(91)
TV2 tvirtina, kad galutinių vartotojų mokesčių už pagrindinį visuomeninį kanalą įvedimas nėra valstybės pagalba, taip kanalui tik suteikiamos tokios pačios galimybės kaip konkurentams pasinaudoti įprasčiausia rinkos priemone, kad būtų galima toje rinkoje veikti, būtent rinkti mokesčius iš vartotojų, kurie nusprendžia pasinaudoti jos paslaugomis. Konkurencijos iškraipymą galima būtų ištaisyti taikant SESV 101 arba 102 straipsnius. Pasak TV2, galutinių vartotojų mokestis, šalia kitų restruktūrizavimo plano aspektų, niekaip neiškraipo konkurencijos atitinkamose rinkose. TV2 šiuo atžvilgiu teigia, kad planas užtikrins, kad TV2 grupė, visų pirma pagrindinis visuomeninis kanalas, įgytų reikalingą likvidumą, kol bus įvesti galutinių vartotojų mokesčiai. TV2 taip pat nurodo, kad alternatyvus pakartotinis ne rinkos principais grindžiamo finansavimo įvedimas pagal valstybės pagalbos teisės aktus kaip atlygis už viešąją paslaugą nebūtų priimtinesnis už galutinių vartotojų mokesčius.
(92)
TV2 pabrėžia, kad draudimas kurti naujus kanalus tikrai yra nuostolingas. Ji pažymi, kad perėjus prie skaitmeninės televizijos ir pardavus jos tinklą, ji praranda pranašumą, kuriuo iki šiol naudojosi per bendrai valdomą tinklą. Atsakydama į sprendime pradėti procedūrą iškeltą klausimą, ar reikėtų apsvarstyti galimybę parduoti tam tikras programas trečiosioms šalims arba apriboti transliaciją (pavyzdžiui, sporto), TV2 nurodo, kad pagal tipinius susitarimus TV2 draudžiama perleisti teises trečiosioms šalims. Danijoje meninės ir sporto programos sudaro TV2 visuomeninių programų dalį.
(93)
SBS nemato priežasčių, kodėl dėl kelių galbūt blogų valdymo sprendimų turėtų būti keičiamas finansavimo modelis ir daromas konkurenciją iškreipiantis poveikis. SBS tvirtina, kad, nepaisant blogų investicijų sprendimų, TV2 rezultatai 2004 - 2008 m. buvo teigiami ir kad ji naudojasi dominuojančia padėtimi TV reklamos rinkoje. Ji taip pat mano, kad restruktūrizavimo planas yra platesnis, negu būtina. Grynoji dabartinė teisės rinkti galutinių vartotojų mokesčius vertė yra daug didesnė negu įvertintas optimalus nuosavas kapitalas, nurodytas kapitalo restruktūrizavimo sprendime. SBS taip pat nurodo, kad vertinant restruktūrizavimo plano poveikį reikėtų atsižvelgti į regioniniams kanalams per licencijos mokesčius suteikiamą pagalbą - apie 400 mln. DKK kasmet.
(94)
SBS tvirtina, kad nei TV2, nei kuri nors jos patronuojamoji įmonė neturi teisės gauti pagalbą pagal restruktūrizavimo gaires. Šiuo atžvilgiu SBS nurodo, kad „TV2 Danmark“ pirmo 2009 m. pusmečio ataskaitose nurodė 644,9 mln. DKK grynąjį nuosavą kapitalą ir kad įmonė neatitinka kriterijų bankroto procedūrai pradėti. Visi nuostoliai, kurie patiriami dėl įpareigojimo teikti viešąją paslaugą, turėtų būti analizuojami pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį, kuria Danijos Vyriausybė nesirėmė.
(95)
SBS teigia, kad reikia atidžiai įvertinti, kaip pasiskirsto sąnaudos tarp įvairų TV2 grupės dalių, juolab kad nišinių kanalų sąnaudos yra labai mažos, palyginti su konkurentų. Pagrindinis kanalas buvo vertinamas kaip savarankiškas veiklos vienetas, kuris galėtų būti pelningesnis, jei būtų taikomi tinkami kainodaros standartai.
(96)
SBS tvirtina, kad 2004-2008 m. TV2 grupė veikė pelningai, jei nebūtų įskaičiuojama veikla, kurios dabar jau atsisakyta, pavyzdžiui, „TV2 Radio“, ir Komisijos sprendimo dėl išieškojimo poveikis. Bet kuriuo atveju TV2 galėtų būti pelningesnė, pvz., jei sumažintų sąnaudas.
(97)
SBS toliau aptaria Danijos pateiktą rinkos analizę. Visų pirma, SBS nesutinka su reklamos rinkos apžvalga - pagal jos lūkesčius nuo 2010 m. reklamos rinka augs (78).
(98)
SBS teigia, kad restruktūrizavimo planas, jei toks planas būtų iš viso patvirtintas, turėtų būti apribotas laiko požiūriu, jame turėtų būti numatytas turto pardavimas likvidumo problemoms spręsti.
(99)
SBS teigia, kad galutinių mokesčių įvedimas praktikoje turės tą patį poveikį kaip licencijos mokesčių padidinimas, ir, remiantis byla C-206/06 Essent Netwerk Noord BV, tai turėtų būti kvalifikuojama kaip valstybės pagalba. Su byla C-345/02 (Pearle) yra reikšmingų skirtumų, nes priemonė buvo įvesta vien Danijos ir TV2 iniciatyva ir vartotojų mokesčiai nėra skirti specialiems žiūrovų pasirinktiems tikslams.
(100)
SBS pabrėžia, kad galutinių vartotojų mokesčius svarbu analizuoti atsižvelgiant į restruktūrizavimo pagalbą. Tikėtina, kad susitarimas įvesti galutinių vartotojų mokesčius paveiks TV2 ir atitinkamų trečiųjų šalių, pavyzdžiui, bankų, elgseną rinkoje nuo restruktūrizavimo plano patvirtinimo, o ne nuo galutinių vartotojų mokesčių įvedimo dienos. Ji taip pat sukritikavo tai, kad nenustatyta nei didžiausia galutinių vartotojų mokesčių, kuriuos TV2 gali rinkti, riba, nei jų panaudojimo sąlygos. Galutinių vartotojų mokesčiai taip pat gali būti naudojami komercinei veiklai finansuoti.
(101)
SBS teigia, kad galutinių vartotojų mokesčių įvedimo neįmanoma suderinti su viešosios paslaugos koncepcija. Tai reiškia, kad pačios restruktūrizavimo pagalbos negalima pateisinti pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį, nebent planų įvesti vartotojų mokesčius būtų atsisakyta. SBS taip pat teigia, kad vartotojų mokesčių antikonkurencinis poveikis yra akivaizdus, ypač tai, kad dėl jų kai kurie veiklos vykdytojai gali būti priversti palikti rinką, o TV įgis galimybę agresyviau investuoti į naują turinį. Tai yra blogai, ypač dėl to, kad TV2 užima išskirtinę padėtį, nes turi dominuojančią padėtį reklamos rinkoje.
(102)
SBS tvirtina, kad reikalingos pakankamai griežtos kompensacinės priemonės. Todėl ji siūlo, pirma, neleisti TV2 įvesti vartotojų mokesčių. Antra, turėtų būti organizuojami vieši konkursai, siekiant užtikrinti tinkamesnę perdavimo grupės viduje kainodarą, kai TV2 programas parduoda savo patronuojamosioms įmonėms. Trečia, TV2 regioniniai kanalai galėtų būti perduoti „Danmarks Radio“, nes regioniniai kanalai gauna nemažas valstybės pagalbos sumas ir namų ūkiai, kurie moka licencijos mokesčius, norėdami žiūrėti mokamą TV, turėtų dukart mokėti už TV2 regioninius kanalus. Ketvirta, iš TV2 turėtų būti reikalaujama ne tik nesteigti naujų komercinių kanalų, bet ir parduoti bent kai kuriuos esamus kanalus. Pagaliau TV2 turėtų būti įpareigota leisti savo tinklu transliuoti konkuruojančių veiklos vykdytojų reklamą.
(103)
SBS siūlo įdiegti keletą apsaugos priemonių ir taip užtikrinti, kad TV2 nenaudotų pagalbos ir (arba) vartotojų mokesčių konkurencijai iškreipti. Pagaliau Danijai neturėtų būti leidžiama taikyti diskriminacinių vartotojų mokesčių. Antra, TV2 neturėtų būti leidžiama sujungti pagrindinį kanalą su kitais kanalais paskirstymo tinkle, TV2 turėtų būti įpareigota užtikrinti, kad TV2 veiktų kaip savarankiškas kanalas. Trečia, TV2 turėtų būti neleidžiama naudoti pagalbą arba vartotojų mokesčius kokiai nors kitai veiklai nei pagrindiniam kanalui ir dempinguoti kainas reklamos rinkoje. Ketvirta, TV2 turėtų įsipareigoti, kad nenaudos neskaidrių nuolaidų.
(104)
„Viasat“ tvirtina, kad TV2 nėra sunkumus patirianti įmonė, visų pirma, nurodydama, kad 2008 m. ji dirbo pelningai. Remdamasi, be kitų dalykų, 2009 m. pirmo pusmečio TV2 pelno rezultatais, ji tvirtina, kad TV2 ateityje būtų pelninga (prognozuota, kad pelnas prieš mokesčius sudarys 249 mln. DKK). Atsižvelgdama į naujausią informaciją, kad TV2 2009 m. iš tiesų patyrė nuostolių, „Viasat“ mano, kad šis nedidelis nuostolis susijęs su bendru reklamos rinkos sumažėjimu 18,7 %, palyginti su 2008 m. Tai rodo, kad TV2 dabar galėjo pakoreguoti savo sąnaudas pagal esamą komercinę ir finansinę aplinką. Dėl 2007 m. nuostolių „Viasat“ pažymi, kad jie daugiausia patirti dėl „TV2 Radio“, kuris galiausiai buvo parduotas. TV2 apyvarta 2008 m. tikrai sumažėjo, bet taip nutiko daugumai įmonių, TV2 vis tiek pavyko padidinti savo pelną prieš mokesčius.
(105)
„Viasat“ teigia, kad nėra trumpalaikių pinigų srautų poreikio įrodymų. Priešingai, TV2 neseniai išleido nemažą dalį lėšų naujiems filmams įsigyti ir taip padidino savo sąnaudas, anot „Viasat“, taip nutiko dėl didesnio programų skaičiaus, didesnių sąnaudų bendrų metinių programų srityje ir pernelyg didelių investicijų į brangias menines Danijos programas (79).
(106)
Tiksliau tariant, „Viasat“ pabrėžia, kad, net jei didelė TV2 skolos, už kurią mokamos palūkanos, dalis bus trumpalaikė, tai nebus problema, nes TV2 galės ją refinansuoti. 2009 m. TV2 finansinės sąnaudos sumažėjo nuo 49,2 iki 19 mln. DKK. TV2 taip pat išleido nemažas lėšų sumas naujam turiniui įsigyti. Be to, neigiami pinigų srautai 2006-2008 m. laikotarpiu susidarė daugiausia dėl neįprastai didelių investicijų, o ne dėl sąnaudų, susijusių su TV2 veikla. Taigi neigiamas pinigų srautas gali būti panaikintas investicijas atidėjus arba sumažinus. O TV2 skola padidėjo dėl to, kad 2006-2008 m. TV2 daug investavo.
(107)
„Viasat“ taip pat pažymi, kad palūkanų našta nuo 2008 m., kaip matyti, sumažėjo. „Viasat“ taip pat abejoja, ar TV2 turi problemų gauti paskolų, nes, regis, TV2 dėl paskolos kreipėsi tik į „Danske Bank“. Be to, tai vyko tuo metu, kai paskolas gauti buvo sunkiau negu dabar.
(108)
Dėl išorės veiksnių „Viasat“ sutinka su sprendime pradėti procedūrą pateikta prielaida, kad BVP augimas per metus sudarys 1,02 %. Ypač „Viasat“ pažymi, kad PWC prognozės dėl reklamos rinkos augimo, kuriomis remiasi Danijos Vyriausybė, yra daug konservatyvesnės už kitų subjektų, ypač rinkoje veikiančių įmonių, prognozes. Savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą „Viasat“ pateikia savą prognozę dėl TV2 grupės 2009-2019 m. laikotarpiu („Audon Partners“ ataskaita), iš kurios matyti, kad TV2 nebus priversta nutraukti savo veiklą trumpuoju ar vidutiniu laikotarpiu.
(109)
Dėl visuomeninio kanalo pelningumo - „Viasat“ pabrėžia, kad TV2 grupės dalys yra taip susijusios, kad kiekvienos veiklos pelningumo atskirai vertinti neįmanoma. Taigi pagrindinio kanalo negalima vertinti atskirai. Vis dėlto, perdavimo kainodara tarp TV2 ir nišinių kanalų yra ydinga, nes kainos yra daug mažesnės už sąnaudas. „Viasat“ pateikia pelningumo skaičiavimus, pagal kuriuos sąnaudos paskirstytos pagal kanalų apyvartą. „Viasat“ taip pat teigia, kad, palyginus veiklą su panašių žiniasklaidos įmonių veikla, iš nišinių kanalų finansinės veiklos rezultatų aiškiai matyti, kad į segmentinės TV2 grupės ataskaitas atsižvelgti nereikėtų. „Viasat“ galiausiai nurodo, kad TV2 galėtų aukciono būdu parduoti teisę pertransliuoti savo patraukliausias, pavyzdžiui, kino, menines ir dokumentines, programas, išskyrus sporto programas, kad padidintų pagrindinio kanalo pelną. „Viasat“ taip pat baiminasi, kad pagalba gali būti panaudota agresyviai elgsenai rinkoje, ir nurodo, kad TV2 anksčiau investavo įsigydama draminius serialus, pasiūliusi geresnes kainas už konkurentų, didino kainas už TV2 naujienas ir teikė nuolaidas.
(110)
Jeigu Komisija padarytų išvadą, kad pagalba reikalinga, šia pagalba turėtų būti sprendžiama tiesioginė, t. y. pinigų srautų, o ne veiklos problema. Tai reiškia, kad TV2 neturėtų būti leidžiama tapti mokamu TV kanalu, nes pakaktų jai suteikti kreditą. Be to, vartotojų mokesčių įvedimas suteiks TV2 lėšų, kurias naudodama ši galės toliau piktnaudžiauti padėtimi reklamos rinkoje, ir kyla rizika, kad iš rinkos būtų stumiami konkurentai. „Viasat“ taip pat abejoja, ar schema atitinka TV2 įsipareigojimą teikti viešąją paslaugą.
(111)
„Viasat“ pirmiausia pabrėžia, kad vartotojų mokesčiai daro antikonkurencinį poveikį, nes jie verčia kitus veiklos vykdytojus rinktis brangesnius programų paketus, taip jie praranda pajamas iš abonentinių mokesčių ir reklamos.
(112)
„Viasat“ taip pat teigia, kad siūlomos kompensacinės priemonės iš tiesų nėra nuostolingos, nes naujiems kanalams vis tiek nėra kitokių galimybių. Kaip jau buvo nurodyta, „Viasat“ pateikė pastabą, kad TV2 galėtų aukciono būdu parduoti teisę pertransliuoti savo patraukliausias programas (išskyrus sporto), pvz., draminius, meninius ir dokumentinius filmus, kad padidintų pagrindinio kanalo pelną.
(113)
Pagaliau „Viasat“ nurodo, kad nėra tikėtina, kad Danijos Vyriausybė imtų taikyti 106 straipsnio 2 dalį.
(114)
„Boxer“ teigia, kad mokesčių vartotojams įvedimas iš dalies išlygintų esamą antikonkurencinę padėtį, kurioje „Boxer“, kitaip nei kitas platformas naudojantys teikėjai, komerciškai negali pasinaudoti tuo, kad transliuoja TV2. „Boxer“ siūlo, kad TV2 kainodarą kontroliuotų politinės arba konkurencijos institucijos.
(115)
Dėl restruktūrizavimo pagalbos - kai kurios šalys (ASK) abejoja, ar TV2 patiria sunkumų ir ar kompensacinės priemonės perpildytoje rinkoje nėra per silpnos (FDA). Tačiau kai kurios teigia, kad, jei įmonė patiria sunkumų, galima būtų apsvarstyti mokesčių vartotojams nustatymo galimybę (DI, TDC). Kai kurios mano, kad restruktūrizavimo laikotarpis yra per ilgas („Discovery“). Kitos teigia, kad, jei TV2 iki 2012 m. taptų ekonomiškai stabilia įmone, jai neturėtų būti leidžiama nustatyti mokesčius vartotojams.
(116)
Dėl mokesčių galutiniams vartotojams - kai kurios šalys („Langkilde“, „MTV Networks AB“, FDA, „Discovery“, „Stofa“) teigia, kad dėl mokesčių vartotojams smulkūs kanalai bus išstumti iš esamos mokamų TV paketų rinkos arba vartotojai turės mokėti daugiau.
(117)
Kai kurios šalys (FDA, TDC) mano, kad 25 DKK mokestis galutiniams vartotojams yra per didelis. FDA taip pat mano, kad galutinių vartotojų mokestis yra nesuderinamas su TV2, kaip visuomeninio transliuotojo, vaidmeniu.
VIII. VERTINIMAS PAGAL VALSTYBĖS PAGALBOS TAISYKLES
1. Vertinimo mastas
(118)
Kaip matyti iš Danijos pateiktos informacijos, restruktūrizavimo plano, apie kurį pranešta, nebuvo atsisakyta. Danija nurodo, kad pagalbos priemonės nėra reikalingos ir kad visos pagalbos priemonės bus panaikintos, kai bus patvirtintas restruktūrizavimo planas, įskaitant galutinių vartotojų mokesčius, ir jei Komisijai baigus du ankstesnius tyrimus dėl TV2, iš TV2 nebus reikalaujama sumokėti papildomus mokėjimus (80). Kitaip tariant, Komisija dar negavo besąlyginio Danijos patvirtinimo, kad šios priemonės nebėra įtrauktos į restruktūrizavimo planą, taigi daugiau nepatenka į Komisijos oficialaus tyrimo sritį.
(119)
Vienintelė išimtis yra siūloma garantija dėl transliavimo tinklo pardavimo, kuri nebus panaudota, nes pardavimas jau įvyko, todėl šiai bylai daugiau nėra aktualus. Komisija daugiau nebesvarsto šios priemonės kaip priemonės, apie kurią pranešta.
(120)
Toliau Komisija įvertina likusias priemones, apie kurias pranešta (paskolą, laikiną kreditą ir restruktūrizavimo kreditą), taip pat kreditą, kuris vis dar galioja pagal leidimą teikti sanavimo pagalbą.
2. Valstybės pagalbos buvimas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį
(121)
SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatyta:
„Išskyrus tuos atvejus, kai ši Sutartis nustato kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.“
(122)
Kad SESV 107 straipsnio 1 dalis būtų taikoma, turi būti vykdoma iš valstybės išteklių teikiamos pagalbos priemonė, kuri paveikia valstybių narių tarpusavio prekybą ir iškraipo konkurenciją bendrojoje rinkoje, nes tam tikroms įmonėms suteikia atrankųjį ekonominį pranašumą. Tai, ar šios sąlygos galioja aptariamoms priemonėms, nagrinėjama toliau.
2.1. Valstybės ištekliai
(123)
Subordinuotajai paskolai ir laikinam kreditui, kuris suteiktas kaip pradinė sanavimo pagalba, ir kreditui pagal restruktūrizavimo planą (81), gavus Folketinget sutikimą, naudojamos valstybės lėšos iš bendro Danijos biudžeto, taigi tai yra valstybės ištekliai.
(124)
Danija teigia, kad palūkanos ir mokesčiai yra tokie, kokie būtų taikomi stabiliai rinkoje veikiančioms įmonėms. Taikydama tas pačias sąlygas sunkumus patiriančiai įmonei, kokia yra TV2, Danija naudoja valstybės išteklius. Taip yra dėl to, kad privatus kreditorius atsižvelgtų į finansinius V2 sunkumus ir arba paskolos ar kredito neteiktų visai, arba suteiktų su didesnėmis palūkanos negu stabiliai veikiančioms įmonėms.
(125)
Komisija daro išvadą, kad TV2 teisė nuo 2012 m. rinkti galutinių vartotojų mokesčius nereiškia, kad naudojami valstybės ištekliai pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Galutinių vartotojų mokesčiai mokami iš privačių lėšų (82), juos vartotojai moka tiesiogiai transliuotojui, kaip atlygį už TV kanalo žiūrėjimą. TV2 turi vesti įprastas komercines derybas su platintoju, kad jos kanalas būtų įtrauktas į skaitmeninį paketą, ir sulygti dėl priimtino atlygio. Teisės nuostatos, pagal kurią platintojas privalėtų įtraukti TV2 pagrindinį kanalą į savo paketą, nėra, nes dabartinis Danijos transliavimo įstatymo 6 straipsnyje nustatytas privalomas vykdyti įpareigojimas bus panaikintas, kai bus sukurta galutinių vartotojų mokesčių sistema. Galutinių vartotojų mokesčių ar jų sumos Vyriausybė nekontroliuoja ir jais nesinaudoja (83). Vyriausybė nedalyvauja nustatant kokias nors kainas, tai TV2 komercinis sprendimas, ji taip pat nerenka mokesčių TV2 vardu ir jų nekontroliuoja bei jais nesinaudoja jokiu būdu.
(126)
Vartotojų mokesčių negalima prilyginti licencijos mokesčiui, kaip tai daro SBS. SBS teigia, kad vartotojų mokesčių įvedimas praktikoje turės tą patį poveikį kaip licencijos mokesčių padidinimas, nes į platintojų programų paketus „TV2 Danmark“ visada bus įtraukiamas. Šis privalomumo aspektas ir tai, kad vartotojų mokesčiai gali būti keičiami tik iš dalies keičiant teisės aktus (84), turėtų nulemti, kad jie būtų laikomi valstybės pagalba (85). Šiuo atžvilgiu SBS remiasi Teismo sprendimu byloje Essent Netwerks (86).
(127)
Tačiau priešingai ankstesniems Danijos susitarimams dėl licencijos mokesčio, kuriuos Komisija iš tiesų įvertino kaip valstybės pagalbą (87), galutiniai vartotojai teisiškai neprivalo mokėti mokesčių, jie moka atlygį pagal susitarimą, kurį sudaro savanoriškai. Mokesčius renka ne viešoji institucija, kaip licencijos mokestį, bet privatus veiklos vykdytojas „Boxer“ ir kiti privatūs kitose platformose veikiantys platintojai. Jeigu vartotojai mokesčių nesumokės, valstybė nesiims jokių veiksmų mokesčiams surinkti, platintojas turės iškelti civilinę bylą, kad atgautų lėšas.
(128)
To, kad TV2 suteikiama teisė rinkti abonentinius mokesčius, pakeitus Kultūros ministerijos išduotą licenciją, nepakanka daryti išvadą, kad naudojami valstybės ištekliai. Šiuo atveju tai nėra valstybės intervencija, dėl kurios būtų prarasti valstybės ištekliai. Šiuo atžvilgiu SBS nurodoma byla Essent Netwerks nėra aktuali. Cituojamame sprendimo 73 punkte nurodomas skirtumas tarp padėties byloje Essent ir byloje Pearle (88), nurodoma, kad pirmoje byloje mokesčio klausimas buvo įtrauktas į institucijų nustatytą politiką. Byloms atskirti, Teismas byloje Essent nurodo, kad mokestis įvedamas teisės aktais, bet nenurodo, kad bet kokia intervencija pagal teisės aktus savaime reiškia, kad naudojami valstybės ištekliai. Tai akivaizdu iš cituojamo sprendimo byloje Essent, nes to sprendimo 75 punkte nurodomas aiškus skirtumas su byla Preussen Elektra, kurioje tikrai buvo nagrinėjamas teisės aktas (ir priimtas sprendimas, kad valstybės pagalba neteikiama), pagal kurį tiekėjai buvo priversti pirkti jų teritorijoje iš atsinaujinančiųjų energijos šaltinių pagamintą elektrą už mažiausią galimą kainą. Teismas nurodo, kad byloje Essent buvo paskirtos atitinkamos įmonės valstybės ištekliams valdyti, kitaip negu byloje Preussen Elektra (89). Šioje byloje valstybė nepaveda TV2 valdyti valstybės išteklių. Licencijos pakeitimu tik įgyvendinama jau galiojanti teisė į papildomą pajamų šaltinį (dėl teisės akto žr. Danijos transliavimo įstatymo 38a skirsnio 2 dalį).
(129)
Todėl Komisija daro išvadą, kad galutinių vartotojų mokesčiams valstybės ištekliai nėra naudojami pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.
2.2. Atrankusis pranašumas
(130)
Naudojami valstybės ištekliai suteikia TV2 ekonominį pranašumą, nes tos pačios finansinės priemonės rinkos sąlygomis reikštų didesnes skolinimosi sąnaudas arba didesnius mokesčius, jeigu kuris nors rinkos dalyvis pagalbos gavėjui sutiktų suteikti numatyto dydžio papildomų lėšų. Remiantis Danijos pateiktais įrodymais, niekas nenorėjo to daryti.
2.3. Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai
(131)
Šie ištekliai suteiks TV2 galimybę tęsti veiklą rinkose, kuriose šiuo metu veikia. Šios rinkos - tai Danijos transliavimo teisių pardavimo ir pirkimo rinka (-os), mokamos TV paslaugų rinka (-os) ir TV reklamos rinka. Šiose rinkose TV2 konkuruoja su kitais transliuotojais, pavyzdžiui, SBS arba „Viasat“, ir kitais. Vadinasi, aptariama pagalba TV2 iškreipia arba gali iškreipti konkurenciją tose rinkose.
(132)
Paveiktose rinkose, pavyzdžiui, Danijos transliavimo teisių pirkimo ir pardavimo rinkoje ir kitų valstybių narių Danijos rinkai skirtų produktų TV reklamos rinkoje vyksta valstybių narių tarpusavio prekyba (90). Be to, kai kurie „TV2 Danmark A/S“ konkurentai transliuoja savo kanalus iš Jungtinės Karalystės ir (arba) yra kitose valstybėse narėse įkurtų grupių patronuojamosios įmonės, kurių sprendimus, ar likti Danijos rinkoje ir ar plėsti savo veiklą, gali paveikti planuojama pagalba. Todėl aptariama valstybės pagalba paveikia arba gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybos tendencijas.
(133)
Kadangi taikoma SESV 107 straipsnio 1 dalis, reikia įvertinti, ar restruktūrizavimo pagalbos paketas yra suderinamas su vidaus rinka.
3. Neveikimo įsipareigojimas
(134)
Danija laikėsi Tarybos reglamento Nr. (EB) 659/1999 (91) 3 straipsnyje nustatyto neveikimo įsipareigojimo, nes pranešė apie restruktūrizavimo plane numatytas pagalbos priemones ir iki šiol jų neįgyvendino. Komisija leido teikti sanavimo pagalbą 2008 m. rugpjūčio 4 d. sprendime.
4. Valstybės pagalbos suderinamumas su vidaus rinka
4.1. Teisinis pagrindas
(135)
Priemonių suderinamumas bus vertinamas pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą ir Gaires. SESV 106 straipsnio 2 dalies taikymas visuomeninio transliavimo finansavimui neanalizuojamas. Nors TV2 finansinių sunkumų daugiausia patiria dėl visuomeninio kanalo ir dėl to, kad neturi verslo modelio su stabiliais pajamų šaltiniais, valstybės pagalbos priemonės nėra skirtos tik teikiamai viešajai paslaugai, jos skirtos TV2 kaip grupei, t. y. taip pat ir jos komercinei veiklai. Be to, Danijos institucijos netvirtino, kad valstybės pagalbos priemonės yra suderinamos su vidaus rinka pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį, Komisija negavo pakankamai informacijos, pagal kurią galėtų atlikti vertinimą pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį ir Transliavimo komunikatą (92).
(136)
Gairėse numatyta galimybė teikti sanavimo pagalbą kaip laikiną pagalbą sunkumų patiriančioms įmonėms, jei parengiamas restruktūrizavimo planas, arba ūmiai likvidumo krizei pašalinti. Pagal Gairių 26 straipsnį pagalbos nutraukimo terminas atidedamas, kol Komisija priims sprendimą dėl plano. Tai, kad sanavimo pagalbos priemonė TV2 vis dar taikoma, atitinka tą nuostatą, nes TV2 pateikė restruktūrizavimo planą laikydamasi terminų.
(137)
Restruktūrizavimo pagalba turi būti grindžiama realistišku, darniu ir ilgalaikiu planu, kaip sugrąžinti įmonės ilgalaikį gyvybingumą per pagrįstą laikotarpį. Restruktūrizavimas paprastai apima šiuos aspektus: visų įmonės veiklos aspektų restruktūrizavimą, įmonės veiklos reorganizavimą ir racionalizavimą, įskaitant nuostolingos veiklos atsisakymą ir finansavimo restruktūrizavimą. Tačiau, jeigu valstybės pagalba teikiama restruktūrizavimo priemonėms, tos priemonės negali apsiriboti tik praeities nuostolių pašalinimu, nešalinant nuostolių priežasčių. Be to, restruktūrizavimo planas bent iš dalies turi būti finansuojamas iš įmonės nuosavų lėšų. Pagaliau turi būti įgyvendintos kompensacinės priemonės iškraipomajam pagalbos poveikiui kuo labiau sumažinti. Komisija toliau analizuoja, ar šios sąlygos įvykdytos.
4.2. Tinkamumas finansuoti, sunkumus patirianti įmonė
(138)
Pagal Gairių 9 punktą įmonė yra sunkumus patirianti įmonė, jeigu naudodama savo išteklius ar savininkų, akcininkų lėšas nesugeba sumažinti nuostolių, kurie, institucijoms neįsikišus artimiausiu arba vidutiniu laikotarpiu, beveik neabejotinai priverstų ją nutraukti veiklą. Gairių 11 punkte nurodyti tam tikri kriterijai, pagal kuriuos sprendžiama, ar įmonė patiria sunkumų, net kai negalioja nei vienas Gairių 10 punkte nurodytas kriterijus. 11 punkte nurodyta, kad „sunkumus patiriančiai įmonei gali būti teikiama pagalba tik tada, jei akivaizdu, kad savo ištekliais arba savininkų ar akcininkų lėšomis ar sutelkus rinkos išteklius ji negali atsigauti“.
(139)
Komisija daro išvadą, kad tuo metu, kai pranešta apie restruktūrizavimo planą, TV2 buvo tokia sunkumus patirianti įmonė. Tai galima matyti iš skaičių Komisijos sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą ir, dar svarbiau, iš skaičių, pateiktų to sprendimo 36-42 konstatuojamosiose dalyse, kurie buvo pateikti vėliau, 2010 m. sausio mėn., ir kurie rodo, kad įmonė veikia nuostolingai, jos rinkos dalis mažėja, skola auga ir ypač pinigų srautai dėl mažėjančių pajamų iš reklamos yra neigiami, investicijos blogos, o palūkanos auga. Nors vėliau paaiškėjo, kaip prognozavo konkurentai, kad įmonė 2008 m. gavo pelno (2008 m. gegužės mėn. vis dar buvo prognozuojamas […] mln. DKK […]), tas pelnas buvo mažas ir savaime nepakeičia nustatyto fakto, kad įmonė negali tęsti veiklos be išorės finansavimo. Įmonei suteikti privatūs kreditai buvo trumpalaikiai, jie galėjo būti panaikinti bet kuriuo metu. Įmonei kilo ūmus likvidumo poreikis, kurio ji negalėjo patenkinti iš nuosavų išteklių.
(140)
Išorės finansavimo ji taip pat negalėjo gauti. Buvo rizika, kad trumpalaikiai kreditai bus atšaukti. Kaip jau nurodyta sprendime pradėti procedūrą, pagrindinis TV2 finansuojantis bankas, […], 2008 m. paprašė sumažinti paskolą ir kreditus. Danija parodė, kad TV2 ne tik patyrė problemų ir net įkeitė savo patalpas Odensėje, bet ir kad kiti bankai atsisakė TV2 suteikti ilgalaikes paskolas (žr. to sprendimo 44 ir paskesnes konstatuojamąsias dalis). Bankai nurodė trūkumus: TV2 pajamų iš reklamos cikliškumą ir tokio verslo modelio netvarumą. Problemas didino nagrinėjamos teisės bylos. Todėl vis didesnę TV2 finansavimo dalį sudarė trumpalaikiai įsipareigojimai ir finansavimas buvo vis nestabilesnis. Kitaip tariant, TV2 negalėjo pagal Gairių 11 punktą atsigauti naudodama iš rinkos šaltinių gaunamas lėšas.
(141)
Konkurentai savo atsakymuose šiais nustatytais faktais neabejoja. Kad informacija būtų išsamesnė, reikėtų paminėti, kad Gairėse nėra reikalaujama, kad įmonei būtų pradėtos taikyti faktinės bankroto procedūros. Priešingai, griežtomis sąlygomis pagalbą galima teikti būtent siekiant tam užkirsti kelią.
(142)
Dėl konkurentų argumentų, kad TV2 yra pelninga įmonė arba kad gali tapti pelninga, pirmiau minėti TV2 rezultatai rodo, kad įmonė gavo pelno 2008 m., bet, priešingai „Viasat“ vertinimams, 2009 m. ji patyrė 27 mln. DKK nuostolių, šis rezultatas iš esmės skiriasi nuo „Viasat“ 249 mln. DKK pelno prognozės. 2010 m. prognozuojamas pelnas yra daug mažesnis, negu įvertino „Viasat“. TV2 ir jos konsultanto PWC naudojamoje metodikoje Komisija nenustatė jokių klaidų (žr. šio sprendimo 41 konstatuojamąją dalį).
(143)
Dėl „Viasat“ pateikto „Audon partners“ (93) atlikto TV2 kredito reitingų tyrimo, pagal kurį TV2 galėjo gauti kreditą, bankų reakcija rodo, kad reali padėtis buvo kitokia. Be to, analizė grindžiama tik skaičiais ir prielaidomis, kurie su TV2 nebuvo sutikrinti. Kai kurie skaičiai labai skiriasi nuo realybės, kaip matyti iš 2009 ir 2010 m. skaičių. Pačioje ataskaitoje pabrėžiama, kad tai nėra išsami analizė (dėl akivaizdžių priežasčių su TV2 nebuvo susisiekta), todėl taikytas modelis turi tam tikrų apribojimų (94).
(144)
Tai, kad įmonė mažiau naudojosi kreditu, suteiktu kaip sanavimo pagalba, negu būtų galėjusi pasinaudoti, nereiškia, kad jos negalima laikyti sunkumus patiriančia įmone. Būtų absurdiška iš sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbos gavėjo atimti teisę gauti pagalbą, jei vėliau paaiškėja, kad restruktūrizavimo plane numatytos sąnaudų taupymo ir kitos priemonės yra sėkmingos, ir padėti įmonei spręsti finansavimo problemas daugiausia naudojant jos nuosavus išteklius. Tačiau gali nutikti taip, kad tam tikru laiko momentu teikiama valstybės pagalba gali tapti nebereikalinga, tai bus aptarta toliau (žr. 149 konstatuojamąją dalį). Bet kuriuo atveju kredito sąlygose visada buvo numatyta, kad įmonė gali juo pasinaudoti tik patvirtintiems poreikiams tenkinti. Taip buvo daroma siekiant pagalbą apriboti kuo labiau ir skatinti TV2 stengtis įgyvendinti restruktūrizavimo procesą kuo daugiau naudojant nuosavus išteklius, kaip yra reikalaujama.
(145)
Taip pat reikėtų pabrėžti, kad daugelis „Viasat“ ir SBS kaltinimų, kad TV2 pati kalta dėl silpnos finansinės padėties, kuri susidarė dėl blogo valdymo sprendimų arba blogų investicijų, nėra svarbūs pagal Gaires, nes jose nėra keliamas klausimas dėl pagalbos gavėjo finansinių problemų priežasties, tik siekiama įsitikinti, ar pagalbos gavėjas tikrai yra sunkumus patirianti įmonė.
(146)
Šiuo atžvilgiu konkurentai taip pat patvirtino, kad TV2 problemos daugiausia kilo dėl visuomeninio kanalo ir kad padėtį būtų galima ištaisyti pakoregavus vidaus sąnaudas ir perdavimo kainodarą. Tačiau Komisija nemano, kad šis argumentas yra svarbus tokioje padėtyje, kai pagalba teikiama visai grupei, įskaitant komercinę veiklą. Tačiau Komisija pažymi, kad TV2 atskyrė viešosios paslaugos ir kitos veiklos sąskaitas, jos yra audituojamos, turi visapusiškai dokumentuose įtvirtintą ir audituojamą perdavimo kainodaros politiką, kuri yra gana paprasta, skaidri, ja siekiama padėti susidaryti tikslų įvairios veiklos, grindžiamos perdavimo kainomis rinkos sąlygomis, vaizdą.
(147)
Dėl išorės veiksnių „Viasat“ sutinka su prielaida, kad BVP augimas per metus sudarys 1,02 % Dėl reklamos rinkos tendencijų šalys sutinka, kad 2008 m. TV2 pajamos iš reklamos sumažėjo 19 % Tačiau „Viasat“ ir SBS klaidingai interpretuoja Danijos prognozę dėl būsimų reklamos rinkos tendencijų. Priešingai, nei jos tai supranta, Danija neprognozuoja, kad reklamos rinka 2009-2013 m. laikotarpiu kasmet mažės po 10 %, ji tik teigia, kad įvertinta, jog reklamos rinka […].
(148)
Dėl argumento, kad vertinant TV2 finansinę padėtį reikėjo atsižvelgti į licencijos mokesčius, nustatytus regioninėms transliavimo stotims, Komisija mano, kad licencijos mokesčiais finansuojamas regioninių transliuotojų programų kūrimas ir kad jie yra svarbūs tik tuo požiūriu. Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad regioninės TV2 stotys yra nepriklausomos nuo TV2, jos vykdo savus įsipareigojimus teikti viešąją paslaugą pagal Danijos transliavimo įstatymą ir už tai gauna finansavimą iš licencijų. Dėl SBS argumento, kad žiūrovai už programą mokės dukart, reikėtų pabrėžti, kad vienas iš mokėjimų - abonentinis mokestis už TV2 pagrindinį kanalą, priklauso nuo vartotojų pasirinkimo, taigi darytina išvada, kad tai nėra valstybės pagalba. Bet kuriuo atveju pirmiau paaiškinta, kad TV2 kaip grupė yra sunkumus patirianti įmonė, kuriai kilo skubus finansavimo poreikis, nes iš bankų išorės finansavimo ji negalėjo gauti. Tai apėmė visą galimą naudą, kurią ji gali gauti vykdydama įpareigojimą transliuoti šias programas.
(149)
Tačiau sunki TV2 padėtis pasikeitė, kai buvo parduotas transliavimo tinklas. Panaudodama iš transliavimo tinklo pardavimo gautas lėšas TV2 sugebėjo sugrąžinti dalį skolos, finansinė padėtis tapo daug pozityvesnė, kaip matyti iš šio sprendimo 62-64 konstatuojamosiose dalyse pateiktų skaičių. Reklamos rinkos tendencijos taip pat tapo pozityvesnės (95). TV2 sugebėjo grąžinti valstybės paskolą, kuri buvo suteikta kaip sanavimo pagalba. Pagal tai, kokios bus nagrinėjamų valstybės pagalbos bylų pasekmės ir atsižvelgdama į tai, ar bus patvirtintas restruktūrizavimo planas, TV2 tikisi iki 2012 m. sausio mėn., kai bus įvesti abonentiniai mokesčiai, gauti pakankamą finansavimą (96).
(150)
Atsižvelgdama į naują padėtį Komisija nemano, kad TV2 ir toliau gali būti laikoma sunkumus patiriančia įmone. Todėl nėra poreikio teikti kokias nors kitas pagalbos priemones, išskyrus patvirtintąsias šiuo sprendimu, tad nepanaudota restruktūrizavimo plane numatyta paskola ir kreditas, apie kuriuos pranešta, turėtų būti panaikinti. Dėl tos pačios priežasties turėtų būti nutraukta esama pagalba, teikta pagal sprendimą dėl sanavimo pagalbos.
4.3. Ilgalaikio gyvybingumo sugrąžinimas
(151)
Pagal Gairių 34 punktą pagalba turi būti teikiama su sąlyga, kad bus įgyvendintas restruktūrizavimo planas, kuris turi sugrąžinti įmonės gyvybingumą per pagrįstą laikotarpį. Restruktūrizavimo plane apibūdinamos aplinkybės, dėl kurių įmonė patyrė sunkumų - jos susidarė dėl naujos veiklos, kuri buvo ne tokia pelninga, ir vis mažesnio visuomeninio kanalo pelningumo. Komisijos nuomone, šie klausimai restruktūrizavimo plane sprendžiami tinkamai.
(152)
Komisija pažymi, kad restruktūrizavimo plane yra numatytos finansinio ir veiklos restruktūrizavimo priemonės, kurios kartu su pakeistu verslo modeliu padės įmonei atsistoti ant kojų. Šiuo atžvilgiu Komisija pirmiausia pažymi, kad, vykdant restruktūrizavimo plane pateiktą reikalavimą parduoti turtą, sėkmingai parduotas transliavimo tinklas, todėl TV2 gavo pakankamai lėšų skoloms grąžinti. 2010 m. spalio 4 d. ji taip pat grąžino pagalbą, kuri buvo suteikta kaip sanavimo pagalba. Pati įmonė nurodo, kad ji dabar turi pakankamai lėšų laikotarpiui iki galutinių vartotojų mokesčių įvedimo (97). Kitos priemonės, kuriomis bus taupomos sąnaudos, taip pat padės užtikrinti ilgalaikį įmonės gyvybingumą (žr. 47 ir 48 konstatuojamąsias dalis).
(153)
Įmonė taip pat atsisako nuostolingos veiklos; 2008 m. ji pardavė nuostolingą radijo veiklą SBS grupei.
(154)
Tikimasi, kad, jei įmonei nuo 2012 m. sausio mėn. bus leista rinkti abonentinius mokesčius, ji galės išspręsti struktūrines problemas, dėl kurių kyla likvidumo poreikis. Visuomeninis kanalas yra nepakankamai pelningas, nes priklauso nuo vieno pajamų šaltinio - pajamų iš reklamos, kurios yra cikliškos ir priklauso nuo ekonominių aplinkybių. Tai rodo ir bankų reakcija - bankai atsisakė suteikti finansavimą, nes nuogąstavo dėl reklamos rinkos tendencijų ir abejojo TV2 galimybėmis uždirbti pajamų. Naujas verslo modelis suteiks TV2 stabilesnę pajamų bazę, nes už jo pagrindinio kanalo žiūrėjimą bus renkami abonentiniai mokesčiai. TV2 prognozuoja, kad papildomos pajamos iš galutinių vartotojų mokesčių 2012 m. sudarys […] DKK. Ji taip pat prognozuoja, kad grupės pelnas 2012 m. bus […]. Komisija pažymi, kad greta […], antrasis pajamų šaltinis - galutinių vartotojų mokesčiai - sumažins įmonės pažeidžiamumą dėl cikliško veiklos sulėtėjimo. Komisija pažymi, kad priemonės, skirtos padėčiai pakeisti, yra numatytos pačiame restruktūrizavimo plane, jas lemia ne išorės veiksniai.
(155)
Pradinis restruktūrizavimo planas, apie kurį pranešta, parengtas laikotarpiui iki 2012 m. gruodžio 31 d., beveik ketverių metų laikotarpiui. Toks laikotarpis pasirinktas, nes Danijos Vyriausybė buvo įsitikinusi, kad įvedus naują verslo modelį ir pradėjus jį taikyti praktiškai, bankai vėl norės skolinti lėšų TV2, t. y. pasirinktas pakankamai ilgas laikotarpis šiai patirčiai įgyti. Tačiau atsižvelgdama į tai, kad, kai bus priimtas šis sprendimas (žr. pirmiau), visa pagalba bus panaikinta, Danijos Vyriausybė mano, kad restruktūrizavimo laikotarpis turėtų baigtis panaikinus visas pagalbos priemones.
(156)
Komisija yra kitokios nuomonės. Remiantis Gairėmis restruktūrizavimas turėtų sugrąžinti ilgalaikį įmonės gyvybingumą. Komisija mano, kad restruktūrizavimo laikotarpis trunka iki to momento, kai įmonė įgyvendina visas restruktūrizavimo priemones, kuriomis užtikrinamas ilgalaikis gyvybingumas. Nors priėmus ši sprendimą visos valstybės pagalbos priemonės bus iš karto nutrauktos, negarantuojama, kad nuo to momento TV2 atgaus ilgalaikį gyvybingumą, nes TV2 neturi tvaraus verslo modelio. Toks verslo modelis bus sukurtas tik įvedus galutinių vartotojų mokesčius. Galutinių vartotojų mokesčių įvedimas yra vienintelė restruktūrizavimo priemonė, kuria tiesiogiai siekiama pašalinti pagrindinę svarbią TV2 finansinių sunkumų priežastį. Todėl Komisija daro išvadą, kad restruktūrizavimo laikotarpis baigiasi 2012 m. gruodžio 31 d. arba tada, kai TV2 įgyja galimybę rinkti abonentinius mokesčius iš galutinių vartotojų, jei tai nutiktų anksčiau negu 2012 m. gruodžio 31 d. Šiuo metu atrodo, kad TV2 teisiškai įgys teisę rinkti galutinių vartotojų mokesčius tada, kai bus pakeista jos licencija (nors dabartiniame Danijos transliacijos įstatyme jau numatyta galimybė TV2 rinkti galutinių vartotojų mokesčius, to neleidžiama pagal dabartinę licenciją).
4.4. Nereikalingo konkurencijos iškraipymo išvengimas
(157)
Gairių 38 punkte nurodyta, kad, norint, jog neigiamas poveikis prekybos sąlygoms būtų sumažintas taip, kad siekiami teigiami pokyčiai nusvertų neigiamus, reikia imtis kompensacinių priemonių. Tokios priemonės gali būti: turto išpardavimas, pajėgumų arba dalyvavimo rinkoje sumažinimas. Pagal Gairių 40 straipsnį jos turi būti proporcingos pagalbos iškraipomajam poveikiui ir santykinei įmonės svarbai rinkoje.
(158)
Iš esmės įsipareigojimas nekurti naujų kanalų (t. y. apriboti dalyvavimą rinkoje) gali būti vertinamas kaip kompensacinė priemonė, nes dėl jo TV2 negali konkuruoti dėl naujų klientų, todėl tai naudinga jos konkurentams. TV2 būtų naudinga kurti naujus kanalus, nes kanalai būtų finansuojami iš stabilaus pajamų šaltinio, kurį sudarytų necikliški abonentiniai mokesčiai - tai grupei suteiktų reikalingų pajamų ir iš dalies kompensuotų neigiamus visuomeninio kanalo rezultatus. Remiantis restruktūrizavimo plane pateikta rinkos analize, mokamos televizijos rinka auga (98). Tačiau TV2 konkurentai tvirtina, kad galimybe kurti naujus komercinius kanalus TV2 vis tiek negalėjo pasinaudoti, nes rinka perpildyta.
(159)
Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad TV2 konkurentai 2009 m. patys sukūrė naujus kanalus (SBS sukūrė „6erene“, „Canal Digital“ pradės transliuoti sporto kanalą, „Viasat“2009 m. kovo 23 d. sukūrė vieną kanalą, o TV4 grupė 2009 m. liepos mėn. sukūrė „Canal 9“).
(160)
Danija taip pat patvirtino, kad dėl restruktūrizavimo TV2 bus draudžiama kurti radijo kanalus (99). Šis įsipareigojimas yra labai svarbus, nes netrukus bus skelbiama konkurso procedūra dėl naujos FM4 radijo stoties valdymo licencijos. Danija iš pradžių buvo suinteresuota, kad TV2 dalyvautų šiame konkurse, bet vėliau patvirtino, kad atsižvelgiant į tai, kad Komisija vykdo restruktūrizavimo plano tyrimą ir nepaisant to, kad tam jau parengti planai, toks pasiūlymas nebus teikiamas. Kitaip tariant, priešingai konkurentų teiginiams, įsipareigojimas nekurti naujų kanalų turi realią reikšmę ir įmonei yra nuostolingas. Komisija mano, kad šis įsipareigojimas yra svarbus pagal Gairių 46 punktą, kuriame nurodoma, kad pagalba neturėtų būti naudojama naujoms įmonės gyvybingumui atkurti nebūtinoms investicijoms finansuoti.
(161)
Komisija taip pat mano, kad siūlomos kompensacinės priemonės yra proporcingos iškraipomajam pagalbos priemonių poveikiui. Reikėtų pažymėti, kad visos šios priemonės priėmus šį sprendimą yra nutraukiamos. Šiuo atžvilgiu Komisija norėtų pažymėti, kad nei viena restruktūrizavimo pagalbos priemonė, apie kurias pranešta, nebuvo ir nebus įgyvendinta. Kaip nurodyta 150 ir paskesnėse konstatuojamosiose dalyse, sanavimo pagalba priėmus šį sprendimą taip pat bus nutraukta. Tai reiškia, kad įmonė negaus jokios valstybės pagalbos. Faktiniai mokėjimai pagal sanavimo pagalbos priemonę buvo nedideli (iš galimų 1 000 mln. DKK panaudoti 223 mln. DKK). Didžioji pagalbos dalis faktiškai panaudota kaip sanavimo pagalba (iki 2008 m. pabaigos, t. y. per šešis sanavimo laikotarpio mėnesius iš 223 mln. DKK panaudoti 208 mln. DKK), visos faktiškai panaudotos kredito lėšos valstybei jau faktiškai grąžintos. Atsižvelgiant į TV2 2008 m. apyvartą, panaudota kredito dalis - 233 mln. DKK - neatrodo pernelyg didelė ([…] proc.). Atsižvelgdama į tai Komisija nemano, jog iš Danijos ir pagalbos gavėjo reikia reikalauti daugiau kompensacinių priemonių. Dėl šios priežasties Komisija nemano, jog reikia daugiau kompensacinių priemonių, kaip siūlo konkurentai.
(162)
Tačiau Komisija nesutinka su Danijos pasiūlymu, kad įsipareigojimas turėtų būti panaikintas, kai bus baigtos teikti visos pagalbos priemonės (100). Pirma, Danija pati numatė ilgesnį restruktūrizavimo laikotarpį, iki 2012 m. gruodžio 31 d. Antra, jokioje Gairių nuostatoje nėra nurodyta, kad kompensacinės priemonės trukmė turi sutapti su pagalbos priemonių taikymo trukme. Trečia, restruktūrizavimo planas grindžiamas prielaida, kad įmonė galės pasinaudoti išorės finansavimu tik tada, kai 2012 m. bus įvesti galutinių vartotojų mokesčiai ir tik tada bus sugrąžintas ilgalaikis gyvybingumas. Pati Danija tvirtino, kad pagalbos priemonės, įskaitant sanavimo pagalbą, kuri vis dar teikiama, būtų reikalingos likvidumo spragai užpildyti, kol bus įdiegtas stabilesnis visuomeninio kanalo verslo modelis. Taigi sanavimo pagalbos paskirtis - padėti įmonei išlikti, kol bus pradėtas taikyti naujas verslo modelis. Tuo remdamasi Komisija nemano, kad įsipareigojimas dėl kompensacinės priemonės gali būti nutrauktas baigus teikti pagalbą arba priėmus šį sprendimą. Tačiau Komisija mano, jog įmanoma, kad įsipareigojimas nekurti naujų kanalų būtų nutrauktas iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos (2012 m. gruodžio 31 d.), būtent tada, kai bus įvesti galutinių vartotojų mokesčiai (pakeitus licenciją) ir kai TV2 įgys galimybę juos rinkti.
4.5. Iki mažiausio dydžio apribota pagalba
(163)
Pagal Gairių 43 punktą pagalbos dydis ir intensyvumas turi būti apribotas griežtu restruktūrizavimo sąnaudų minimumu, reikalingu restruktūrizavimui įvykdyti. Tokia nuostata įtraukta tam, kad įmonė, baigusi restruktūrizavimą, neįgytų papildomo likvidumo, kuriuo galėtų pasinaudoti agresyviai elgsenai rinkoje. Tikimasi, kad pagalbos gavėjai nuosavais ištekliais reikšmingai prisidės prie restruktūrizavimo plano įgyvendinimo, įskaitant turto, kuris nėra būtinas, kad įmonė išliktų, pardavimą. Toks indėlis turi būti realus, neapimti numatomo būsimo pelno kaip pinigų srauto. Jis turi būti kuo didesnis, didelių įmonių - ne mažesnis kaip 50 % Komisija mano, kad TV2 pagal Gaires yra didelė įmonė.
(164)
Komisija nesutinka su Danijos Vyriausybe, kad bet kurios sąnaudos, ypač sąnaudų taupymo priemonės, savaime yra restruktūrizavimo priemonės. Įmonė gali patirti išlaidų siekdama sutaupyti sąnaudas. Sąnaudų taupymas, kurį šiuo atveju nurodo Danija, savaime nėra restruktūrizavimo sąnaudos. Danija pateikia klasikinių restruktūrizavimo sąnaudų, iš viso […] mln. DKK, sąrašą, į jį įtrauktos transliavimo tinklo pardavimo sandorio sąnaudos ([…] mln. DKK), sąnaudos, susijusios su naujo verslo modelio perdavimu ([…]-[…] mln. DKK) ir personalo sąnaudos, susijusios su sutarčių nutraukimu, teisiniais ir konsultavimo mokesčiais ([…] mln. DKK). Komisija pripažįsta, kad šios sąnaudos yra restruktūrizavimo sąnaudos.
(165)
Pagal Komisijos praktiką prie restruktūrizavimo sąnaudų priskiriamos visos nenumatytos sąnaudos, kurių patiriama įmonei siekiant susigrąžinti gyvybingumą, bet ne įprastos veiklos sąnaudos, kurių ši patiria restruktūrizavimo laikotarpiu. Tačiau šiuo atveju įmonei reikalingas likvidumas, kad ji išliktų pereinamuoju laikotarpiu, kol įdiegs tvarų verslo modelį. Kaip paaiškinta anksčiau, TV2 turi realų finansavimo poreikį, nes negalėjo gauti išorės finansavimo. Šiuo ypatingu atveju, kai vykdomas grynai finansinis restruktūrizavimas, kol įmonė pradės įgyvendinti stabilesnį verslo planą, Komisija taip pat gali pripažinti, kad šis finansavimo poreikis yra restruktūrizavimo sąnaudos. Finansavimo trūkumui pašalinti kaip laikinas rezervas pagal sprendimą dėl sanavimo pagalbos buvo skirtas kreditas (1 000 mln. DKK). Tačiau šis kreditas buvo laikinas, juo TV2 galėjo pasinaudoti, jei galėjo įrodyti finansavimo poreikį, kuris turėjo būti patvirtintas išorės auditoriaus. Galiausiai TV2 nedaug pasinaudojo tuo kreditu (tik […] proc.). Be to, didžioji panaudoto kredito dalis ([…] mln. DKK) buvo panaudota Komisijos sprendimo dėl sanavimo pagalbos galiojimo laikotarpiu, t. y. per šešis sanavimo mėnesius, prieš pateikiant restruktūrizavimo planą.
(166)
TV2 prisidėjo prie minėtų restruktūrizavimo sąnaudų finansavimo parduodama turtą, transliavimo tinklą, už 640 mln. DKK ir gavusi išorės finansavimą už 80 mln. DKK išnuomojusi patalpas Odensėje. 720 mln. DKK indėlis yra daug didesnis už didelėms įmonėms nustatytą 50 % ribą. Kaip jau buvo nurodyta, TV2 panaudojo iš tinklo pardavimo gautas lėšas savo skolai sumažinti. Taip išleistos lėšos negali būti panaudotos kitais tikslais. Be to, kaip matyti iš pirmiau pateiktos informacijos, visos pagalbos priemonės bus nutrauktos, kai bus priimtas šis sprendimas, ir nebus taikomos jokios naujos restruktūrizavimo plane numatytos priemonės, apie kurias pranešta (žr. šio sprendimo 150 konstatuojamąją dalį). Todėl nėra pavojaus, kad, kaip numatyta Gairių 45 punkte, kuri nors pagalba bus didesnė, negu reikia, kad įmonė išliktų.
4.6. Kitos sąlygos
(167)
Pagal Gairių 46 straipsnį Komisija gali reikalauti iš valstybės narės taikyti papildomas priemones, kad būtų užtikrinta, kad pagalba nebūtų iškraipoma konkurencija, pakenkiant bendrajam interesui.
(168)
Komisija atsižvelgia į Danijos argumentus, pateiktus per oficialų tyrimą, ir patvirtinamuosiuose dokumentuose išdėstytą pagalbos gavėjo siekį, kad restruktūrizavimo planas suteiktų galimybę TV2 pasinaudoti tokiomis pačiomis verslo galimybėmis, kokiomis naudojasi panašios įmonės, ir rinkti abonentinius mokesčius. Danija ir TV2 taip pat pažymi, kad dabartinis didelis TV2 nuosavo kapitalo rezervas ir mokumo (ir grynoji skola, už kurią mokamos palūkanos) lygis, daug aukštesnis negu konkurentų, yra reikalingas tik todėl, kad esama netikrumo dėl nagrinėjamų valstybės pagalbos bylų ir verslo modelio. Ir TV2, ir Danija reiškia bendrą norą kapitalo struktūrą vėl suvienodinti su įmonių, panašių į TV2, kapitalo struktūra, kai bus baigti valstybės pagalbos tyrimai.
(169)
Komisija nemano, kad TV2 turėtų turėti kitokią kapitalo struktūrą nei panašios įmonės, kai bus įdiegtas verslo modelis ir bus išspręstos nagrinėjamos teisinės bylos. Kapitalo struktūros, grindžiamos (dirbtinai) dideliu nuosavu kapitalu, įmonei yra naudingos, nes ji gali pritraukti finansavimą su palyginti nedidelėmis palūkanomis. Ne mažiau svarbu tai, kad TV2 turėtų sugrąžinti tokį savo kapitalo struktūros lygį, kuris užtikrintų, kad konkurencija nebūtų iškraipoma. Komisija norėtų, kad TV2 susigrąžintų įprastą kapitalo struktūrą mokėdama dividendus valstybei, o ne agresyviai plėstų savo balansą naudodamasi finansavimu skolintomis lėšomis.
4.7. Stebėsena ir metinė ataskaita
(170)
Pagal Gairių 49 ir 50 punktus Danija įsipareigojo ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo pagalbos patvirtinimo pateikti Komisijai ataskaitą.
4.8. Antimonopoliniai klausimai
(171)
Komisija pažymi, kad vienas iš TV2 konkurentų pateikė antimonopolinį skundą dėl planuojamo galutinių vartotojų mokesčių įvedimo. Komisija supranta, kad pagalbos aspektai, kurie neatitinka tam tikrų, ne valstybės pagalbos, Sutarties nuostatų, gali būti taip susiję su pagalbos objektu, kad jų atskirai vertinti neįmanoma (101). Teismas pabrėžė, kad prievolė užtikrinti, kad valstybės pagalbos taisyklės būtų taikomos laikantis kitų Sutarties nuostatų, yra dar svarbesnė, kai tomis nuostatomis siekiama, kad nebūtų iškraipoma konkurencija. Tačiau Teismo praktikoje pripažįstama, kad valstybės pagalbos ir antimonopolinės procedūros yra savarankiškos procedūros, kurioms taikomos konkrečios taisyklės. Teismas konstatavo, kad priimdama sprendimą dėl valstybės pagalbos suderinamumo su bendrąją rinka, Komisija neprivalo laukti, kol bus baigta lygiagreti pagal Reglamentą Nr. [1] pradėta procedūra, jeigu, remdamasi ekonomine padėties analize, padaro išvadą, kad pagalbos gavėjas nepažeidžia [SESV 101 ir 102] straipsnių ir jei vertinant faktus nepadaryta akivaizdžių klaidų (102). Todėl antimonopolinė byla neturi būti oficialiai baigta, kad Komisija galėtų priimti sprendimą valstybės pagalbos byloje.
(172)
Komisija norėtų pabrėžti, kad ši byla nėra keliama dėl pačios pagalbos (sanavimo pagalbos), bet dėl kito restruktūrizavimo plano aspekto (galutinių vartotojų mokesčių), dėl kurio pateiktas antimonopolinis skundas. Galutinių vartotojų mokesčiai bus įvesti 2012 m. pradžioje, t. y. po to, kai pagalba bus nutraukta, pakeitus TV2 licencijos sąlygas. Taip pat reikėtų atsižvelgti į tai, kad didžioji pagalbos dalis, kuria pasinaudota, buvo panaudota per sanavimo laikotarpį, tam Komisija davė leidimą 2008 m. rugpjūčio 4 d. sprendime dėl sanavimo pagalbos, ir kad įsigaliojus šiam sprendimui ta pagalba bus nutraukta.
(173)
Jeigu antimonopolinis skundas arba trečiosios šalies pastabos šioje byloje būtų suprantamos ir kaip skundas dėl TV2 tapimo mokamu televizijos kanalu, pakanka paminėti, kad vien vartotojų mokesčių už pagrindinį kanalą įvedimu antimonopoliniai teisės aktai negali būti pažeisti. Kai TV2 pagrindinis kanalas taps mokamu televizijos kanalu, tas kanalas įeis į mokamos televizijos rinką. TV2 atėjimas greičiausiai paveiks tik toje rinkoje veikiančius konkurentus, pavyzdžiui, privers kai kuriuos dalyvius palikti rinką (atsisakyti atitinkamų mokamos televizijos paketų) arba sumažinti kainas. Tačiau toks poveikis yra normalus gyvybingo konkurento atėjimo į rinką poveikis. Todėl tai, kad įvedami vartotojų mokesčiai ir kad tai padidins konkurenciją, neprieštarauja SESV 102 ir 106 straipsniams.
(174)
Skundo pateikėjas ir kai kurie kiti konkurentai, kurie pateikė pastabas kaip trečiosios šalys, tvirtina, kad planuojamas „TV2 Alene“ kortelės įvedimas darytų antikonkurencinį poveikį ir būtų naudingas platintojui „Boxer“. Trumpai tariant, „TV2 Alene“ modelis reiškia, kad vartotojai galėtų žiūrėti TV2 nemokamai, jeigu nepirktų kitų mokamos TV paslaugų. Pasak skundo pateikėjo, „TV2 Alene“ kortelė pirkėjus, planavusius pirkti mokamą televiziją, atgrasytų tai daryti ir tai būtų žalinga TV2 konkurentams. Kadangi Danija atsisakė siūlytos „TV2 Alene“ kortelės, argumentai dėl to, ar tai pažeistų antimonopolines taisykles, yra nebesvarbūs, todėl neturi reikšmės vertinant restruktūrizavimo plano teisėtumą.
(175)
Dėl kai kurių konkurentų baimės, kad pati pagalba gali būti panaudoti agresyviai elgsenai rinkoje, Komisija norėtų pažymėti, kad nėra jokių požymių, kad pačia valstybės pagalba pažeidžiamos kitos SESV nuostatos arba kad TV2 savaime skatinama imtis antikonkurencinės veiklos.
(176)
Komisija daro išvadą, kad restruktūrizavimo planas, apie kurį pranešta, yra suderinamas su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą ir Komisijos sanavimo ir restruktūrizavimo gaires, jei laikomasi toliau nurodytų sąlygų.
(177)
Kadangi po transliavimo tinklo pardavimo įmonės finansinė padėtis yra geresnė, Komisija daro išvadą, kad jokia restruktūrizavimo plane numatyta pagalbos priemonė (paskola ir kreditas) neturėtų būti įgyvendinamos ir kad suteiktas kreditas (kurį suteikti leista 2008 m. rugpjūčio 4 d. Komisijos sprendimu Nr. 287/09) turėtų būti panaikintas nedelsiant, nuo šio sprendimo priėmimo dienos. Komisija pažymi, kad garantija dėl transliavimo tinklo pardavimo, apie kurią iš pradžių pranešta, nebeaktuali, nes tinklas parduotas be garantijos.
(178)
Komisija taip pat pažymi Danijos įsipareigojimą, kad kompensacinė priemonė - įsipareigojimas nekurti naujų transliacijos kanalų - galioja ir televizijos, ir radijo kanalams. Ši priemonė turėtų galioti iki 2012 m. gruodžio 31 d. arba, jei pagalbos gavėjas galės pradėti rinkti mokesčius iš galutinių vartotojų iki tos dienos, iki mokesčių galutiniams vartotojams įvedimo. Laikoma, kad mokesčiai galutiniams gavėjams įvesti tada, kada TV2 teisiškai įgyja teisę reikalauti tokio atlygio.
(179)
Komisija pažymi Danijos įsipareigojimą nurodyti nepriklausomam finansų ekspertui palyginti TV2 kapitalo struktūrą su kitų žiniasklaidos įmonių kapitalo struktūra ir pakoreguoti kapitalo struktūrą, jei ji labai skiriasi nuo vidutinės atitinkamų panašių įmonių grupės kapitalo struktūros. Jeigu esama svarbių priežasčių nekoreguoti kapitalo, Danijos Vyriausybė gali pranešti Komisijai apie restruktūrizavimo plano pakeitimus,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Jei visais atžvilgiais laikomasi restruktūrizavimo plano, apie kurį pranešta 2009 m. vasario 4 d., ir 2, 3 ir 4 straipsniuose nustatytų sąlygų, priemonė, kurią Danija suteikė TV2 ir kurią Komisija leido suteikti kaip sanavimo pagalbą 2008 m. rugpjūčio 4 d. sprendime, yra suderinama su vidaus rinka.
2 straipsnis
Nuo šio sprendimo dienos sanavimo pagalbos priemonė, kurią Danija suteikė TV2 ir kurią suteikti Komisija leido 2008 m. rugpjūčio 4 d. sprendime, panaikinama. Jokios kitos pagalbos priemonės, apie kurias Danija pranešė Komisijai 2009 m. vasario 4 d., įgyvendinti negalima.
3 straipsnis
Danijos pasiūlyta kompensacinė priemonė, pagal kurią TV2 draudžiama kurti naujus televizijos arba radijo transliacijos kanalus, lieka galioti iki restruktūrizavimo plano laikotarpio, apie kurį pranešta, pabaigos, 2012 m. gruodžio 31 d. Tačiau jeigu TV2 bus leista pradėti rinkti abonentinius mokesčius (galutinių vartotojų mokesčius) iki tos dienos, įsipareigojimas nekurti naujų radijo ir televizijos kanalų nebegalios nuo tos dienos.
4 straipsnis
Danijos Vyriausybė 2012 m. pabaigoje arba 2013 m. pradžioje nurodo nepriklausomam finansų ekspertui atlikti TV2 kapitalo struktūros analizę, palyginant ją su kitų atitinkamų žiniasklaidos įmonių kapitalo struktūra. Jeigu TV2 kapitalo struktūra labai skiriasi nuo vidutinės atitinkamų panašių įmonių grupės kapitalo struktūros, Danijos Vyriausybė pakoreguoja kapitalo struktūrą per 2013 m. balandžio mėn. visuotinį susirinkimą, kad pašalintų visus neatitikimus.
5 straipsnis
Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos Danija Komisijai praneša apie priemones, kurių ėmėsi jam įvykdyti.
6 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Danijos Karalystei.
Priimta Briuselyje 2011 m. balandžio 20 d.