PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1035/2011
ze dne 17. října 2011,
kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb a mění nařízení (ES) č. 482/2008 a (EU) č. 691/2010
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (nařízení o poskytování služeb) (1), a zejména na články 4, 6 a 7 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 ze dne 20. února 2008 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví, kterým se ruší směrnice Rady 91/670 EHS, nařízení (ES) č. 1592/2002 a směrnice 2004/36/ES (2), a zejména na čl. 8b odst. 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle nařízení (ES) č. 216/2008 má Komise ve spolupráci s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví (dále jen „agentura“) přijmout prováděcí pravidla pro poskytování služeb uspořádání letového provozu (ATM) a letových navigačních služeb (ANS) v celé Unii. Podle čl. 8b odst. 6 uvedeného nařízení (ES) č. 216/2008 mají být tato prováděcí pravidla přijata regulativním postupem podle čl. 5 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (3).
(2)
Poskytování letových navigačních služeb v Unii by mělo podléhat osvědčení, které je vydáváno členskými státy nebo agenturou. Poskytovatelům letových navigačních služeb, kteří splňují společné požadavky, by mělo být uděleno osvědčení v souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 550/2004 a čl. 8b odst. 2 nařízení (ES) č. 216/2008.
(3)
Uplatňováním společných požadavků stanovených podle článku 6 nařízení (ES) č. 550/2004 a článku 8b nařízení (ES) č. 216/2008 by neměla být dotčena svrchovanost členských států nad jejich vzdušným prostorem a požadavky členských států, které se vztahují k veřejnému pořádku, veřejné bezpečnosti a záležitostem obrany, jak je uvedeno v článku 13 nařízení (ES) č. 549/2004. Společné požadavky by se podle čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 a čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 216/2008 neměly vztahovat na vojenské činnosti a výcvik.
(4)
Při vymezování společných požadavků pro poskytování letových navigačních služeb by mělo být řádně zohledněno právní postavení poskytovatelů letových navigačních služeb v členských státech. Pokud navíc organizace vykonává i jiné činnosti než poskytování letových navigačních služeb, pak by se společné požadavky neměly vztahovat na tyto jiné činnosti nebo na zdroje vyčleněné na činnosti mimo oblast poskytování letových navigačních služeb, pokud není stanoveno jinak.
(5)
Uplatňování společných požadavků na poskytovatele letových navigačních služeb by mělo být přiměřené rizikům spojeným se specifickými znaky jednotlivých činností, jako je počet a/nebo povaha a vlastnosti realizovaných pohybů. Pokud se někteří poskytovatelé letových navigačních služeb rozhodnou, že nevyužijí příležitosti poskytování přeshraničních služeb v rámci jednotného evropského nebe, příslušný úřad by měl být oprávněn těmto poskytovatelům umožnit dodržet přiměřeným způsobem určité všeobecné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb a určité specifické požadavky pro poskytování letových provozních služeb. V důsledku toho by měly podmínky připojené k osvědčení odrážet povahu a rozsah odchylky.
(6)
Aby bylo zajištěno správné fungování programu osvědčování, členské státy by měly v rámci svých výročních zpráv poskytnout Komisi a agentuře všechny relevantní informace o odchylkách udělených jejich příslušným úřadem.
(7)
Na různé typy činností letových navigačních služeb se nemusejí vztahovat stejné požadavky. Proto je nezbytné přizpůsobit společné požadavky zvláštním vlastnostem jednotlivých typů činností.
(8)
Důkazní břemeno dodržování požadavků by měli nést poskytovatelé letových navigačních služeb po dobu platnosti osvědčení a pro všechny služby, na které se vztahuje.
(9)
Pro zajištění účinného uplatňování společných požadavků by měl být vytvořen systém pravidelného dozoru a inspekce dodržování těchto společných požadavků a podmínek stanovených v osvědčení. Příslušný úřad by měl před vydáním osvědčení přezkoumat vhodnost poskytovatele a každoročně posuzovat soustavné dodržování požadavků poskytovateli letových navigačních služeb, kterým vydal osvědčení. Proto by měl vytvořit a každoročně aktualizovat předběžný program inspekcí založený na posouzení rizik a zahrnující všechny poskytovatele, kterým udělil oprávnění. Program by měl umožňovat inspekci všech příslušných částí poskytovatelů letových navigačních služeb ve vhodném časovém rámci. Při posuzování, zda určení poskytovatelé letových provozních služeb a meteorologických služeb dodržují požadavky, by měl příslušný úřad být oprávněn kontrolovat příslušné požadavky vyplývající z mezinárodních závazků dotyčného členského státu.
(10)
Vzájemná hodnocení vnitrostátních dozorových orgánů by mohla podporovat společný přístup k dozoru nad poskytovateli letových navigačních služeb v celé Unii. Komise by mohla ve spolupráci s členskými státy a agenturou zajistit tato vzájemná hodnocení, která by měla být koordinována s činnostmi prováděnými v rámci článků 24 a 54 nařízení (ES) č. 216/2008 a dalších mezinárodních programů pro sledování a dohled. Tím by se zabránilo duplicitě činností. Aby byla při vzájemném hodnocení umožněna výměna zkušeností a osvědčených postupů, měli by odborníci být nejlépe z příslušného úřadu.
(11)
Organizace Eurocontrol vytvořila regulatorní požadavky na provozní bezpečnost (ESARR), které mají pro bezpečné poskytování letových provozních služeb zcela zásadní význam. V souladu s nařízením (ES) č. 550/2004 by Komise měla určit a jako součást nařízení Unie přijmout příslušná ustanovení požadavků ESARR. Požadavky ESARR zahrnuté v nařízení Komise (ES) č. 2096/2005 ze dne 20. prosince 2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb (4) tvoří základ těchto prováděcích pravidel.
(12)
V souvislosti s přijímáním nařízení (ES) č. 2096/2005 Komise dospěla k závěru, že není vhodné opakovat ustanovení požadavků ESARR 2 o hlášení a vyhodnocování událostí v ATM související s provozní bezpečností, na které se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 996/2010 ze dne 20. října 2010 o šetření a prevenci nehod a incidentů v civilním letectví a o zrušení směrnice 94/56/ES (5) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/42/ES ze dne 13. června 2003 o hlášení událostí v civilním letectví (6). Měla by však být zavedena nová ustanovení o událostech souvisejících s provozní bezpečností, která by od příslušného úřadu vymezeného tímto nařízením vyžadovala, aby kontroloval, zda poskytovatelé letových provozních služeb, jakož i poskytovatelé komunikačních, navigačních nebo přehledových služeb splňují ujednání, která jsou vyžadována pro hlášení a vyhodnocování takových událostí.
(13)
Je nutno zejména uznat, že zaprvé řízení provozní bezpečnosti je tou funkcí letových navigačních služeb, která zajišťuje, že všechna rizika provozní bezpečnosti jsou určena, vyhodnocena a uspokojivě zmírněna, a že zadruhé formální a systematický přístup k řízení provozní bezpečnosti a systémům řízení směřující k celkovému systémovému přístupu viditelným a sledovatelným způsobem co nejvíce zvýší výhody pro provozní bezpečnost. Agentura by dále měla vyhodnotit požadavky na provozní bezpečnost tohoto nařízení a začlenit je do společné předpisové struktury v oblasti provozní bezpečnosti civilního letectví.
(14)
Dokud agentura nevypracuje prováděcí opatření, která zajistí provedení příslušných standardů Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) do prováděcích opatření Unie, přijatelných způsobů prokazování shody, certifikačních specifikací a poradenského materiálu, měli by poskytovatelé letových navigačních služeb provozovat svou činnost v souladu s příslušnými standardy ICAO. S cílem usnadnit přeshraniční poskytování letových navigačních služeb a do doby, než agentura dokončí práci na příslušných opatřeních na provádění standardů ICAO, by měly členské státy, Komise a agentura případně v úzké spolupráci s organizací Eurocontrol usilovat o minimalizaci rozdílů oznámených členskými státy v používání standardů ICAO v oblasti letových navigačních služeb, aby byl vytvořen společný soubor standardů platných ve všech členských státech v rámci jednotného evropského nebe.
(15)
Různá vnitrostátní ujednání týkající se odpovědnosti by neměla poskytovatelům letových navigačních služeb bránit v uzavírání dohod o přeshraničním poskytování služeb, pokud poskytovatelé letových navigačních služeb přijali opatření na krytí ztrát v důsledku náhrady škody na základě odpovědnosti podle platného práva. Používaný postup by se měl řídit požadavky vnitrostátního práva. Členské státy, které umožňují poskytování letových navigačních služeb v celém vzdušném prostoru, který spadá pod jejich pravomoc, nebo v jeho části bez osvědčení v souladu s nařízením (ES) č. 550/2004, by měly krýt odpovědnost těchto poskytovatelů letových navigačních služeb.
(16)
Agentura by dále měla vyhodnotit ustanovení tohoto nařízení, a to zejména ustanovení týkající se posouzení provozní bezpečnosti změn v poskytování letových navigačních služeb organizací, která je držitelem osvědčení, a inženýrskými a technickými pracovníky, a vydat stanovisko s ohledem na jejich přizpůsobení celkovému systémovému přístupu se zřetelem k začlenění těchto ustanovení do budoucí společné regulační struktury v oblasti provozní bezpečnosti civilního letectví a ke zkušenostem, jež zúčastněné strany a příslušné úřady získaly v oblasti dohledu nad provozní bezpečností.
(17)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 ze dne 10. března 2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném prostoru) (7) vyžaduje, aby byly vytvořeny zvláštní funkce, tzv. funkce sítě, které umožní optimálně využívat vzdušný prostor a omezené zdroje a zároveň uživatelům umožní maximální přístup ke vzdušnému prostoru a užívání upřednostňovaných tratí. Jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 551/2004, obsahuje nařízení Komise (EU) č. 677/2011 ze dne 7. července 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM) a kterým se mění nařízení (EU) č. 691/2010 (8) práva, povinnosti a odpovědnost subjektu poskytujícího tyto funkce.
(18)
Aby byly některé funkce sítě provedeny bezpečně, podléhá tento subjekt určitým požadavkům. Cílem těchto požadavků obsažených v příloze VI nařízení (EU) č. 677/2011 je zajistit, aby subjekt nebo organizace fungovala bezpečným způsobem. Jedná se o organizační požadavky na provozní bezpečnost, které jsou velmi podobné všeobecným požadavkům pro poskytování letových navigačních služeb stanoveným v příloze I tohoto nařízení, avšak upravené pro povinnosti v oblasti provozní bezpečnosti funkcí sítě.
(19)
Nařízení (ES) č. 2096/2005 by proto mělo být zrušeno.
(20)
Nařízení Komise (ES) č. 482/2008 ze dne 30. května 2008, kterým se stanoví systém zajištění bezpečnosti softwaru, který má být zaveden poskytovateli letových navigačních služeb, a kterým se mění příloha II nařízení (ES) č. 2096/2005 (9), a nařízení Komise (EU) č. 691/2010 ze dne 29. července 2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb (10), by měla být změněna s cílem přizpůsobit je tomuto nařízení.
(21)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe zřízeného článkem 5 nařízení (ES) č. 549/2004,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto nařízení stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb.
Pokud příloha I a II nestanoví jinak, tyto společné požadavky se však nevztahují na:
a)
činnosti jiné než poskytování letových navigačních služeb poskytovatelem;
b)
zdroje vyčleněné na činnosti mimo poskytování letových navigačních služeb.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004 a článku 3 nařízení (ES) č. 216/2008. Definice „osvědčení“ uvedená v čl. 2 odst. 15 nařízení (ES) č. 549/2004 se však nepoužije.
Rovněž se použijí tyto definice:
1.
„leteckými pracemi“ se rozumí provoz letadla, při kterém se letadlo používá pro specializované služby, jako je zemědělství, výstavba, fotografování, průzkum, pozorování a hlídkování, pátrání a záchrana nebo letecká reklama;
2.
„obchodní leteckou dopravou“ se rozumí jakýkoli provoz letadla, který zahrnuje přepravu cestujících, nákladu nebo pošty za úplatu nebo v nájmu;
3.
„funkčním systémem“ se rozumí kombinace systémů, postupů a lidských zdrojů, které jsou uspořádány tak, aby plnily určitou funkci v rámci ATM;
4.
„všeobecným letectvím“ se rozumí veškerý provoz civilního letadla, jiný než letecké práce nebo obchodní letecká doprava;
5.
„vnitrostátním dozorovým orgánem“ se rozumí orgán nebo orgány určené nebo zřizované členskými státy jako jejich vnitrostátní dozorový orgán podle čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 549/2004;
6.
„nebezpečím“ se rozumí jakýkoliv stav, incident nebo okolnost, která by mohla vyvolat nehodu;
7.
„organizací“ se rozumí subjekt poskytující letové navigační služby;
8.
„provozní organizací“ se rozumí organizace odpovědná za poskytování inženýrských a technických služeb podporujících letový provoz, komunikačních, navigačních nebo přehledových služeb;
9.
„rizikem“ se rozumí kombinace celkové pravděpodobnosti nebo frekvence výskytu škodlivého účinku vyvolaného nebezpečím a závažnost tohoto účinku;
10.
„zajištěním provozní bezpečnosti“ se rozumí veškeré plánované a systematické činnosti nezbytné k vytvoření přiměřené jistoty, že výrobek, služba, organizace nebo funkční systém dosahuje přijatelné nebo přípustné provozní bezpečnosti;
11.
„cílem provozní bezpečnosti“ se rozumí kvalitativní nebo kvantitativní výrok, který určuje nejvyšší frekvence nebo pravděpodobnost, s níž se podle očekávání může vyskytnout nebezpečí;
12.
„požadavkem na provozní bezpečnost“ se rozumí prostředek pro zmírnění rizika, určený strategií zmírňování rizik, který splňuje určitý cíl provozní bezpečnosti, včetně organizačních, provozních, procedurálních, funkčních a výkonnostních požadavků, požadavků interoperability nebo charakteristik prostředí;
13.
„službami“ se rozumí jedna letová navigační služba nebo soubor takových služeb;
14.
„celoevropskou letovou navigační službou“ se rozumí letová navigační služba, která je navržena a zřízena pro uživatele ve většině členských států nebo ve všech členských státech a která může rovněž překračovat vzdušný prostor území, na které se vztahuje Smlouva;
15.
„poskytovatelem letových navigačních služeb“ se rozumí veřejný nebo soukromý subjekt, který poskytuje letové navigační služby pro všeobecný letový provoz, včetně organizace, která požádala o osvědčení k provozování takových služeb.
Článek 3
Příslušný úřad pro vydávání osvědčení
1. Pro účely tohoto nařízení je příslušným úřadem pro vydávání osvědčení poskytovatele letových navigačních služeb:
a)
organizacím, jejichž hlavní místo činnosti a případně též sídlo se nachází v členském státě, vnitrostátní dozorový orgán jmenovaný nebo zřízený tímto členským státem;
b)
organizacím, jež poskytují letové navigační služby ve vzdušném prostoru území, na něž se vztahuje Smlouva, a jejichž hlavní místo činnosti a případně též sídlo se nachází mimo území, na které se vztahují ustanovení Smlouvy, agentura;
c)
organizacím, jež poskytují celoevropské letové navigační služby ve vzdušném prostoru území, na než se vztahuje Smlouva, agentura.
2. Příslušný úřad pro dohled nad provozní bezpečností je úřad určených v souladu s článkem 3 nařízení Komise (EU) č. 1034/2011 (11).
Článek 4
Udělování osvědčení
1. Pro získání osvědčení nezbytného k poskytování letových navigačních služeb a aniž je dotčen čl. 7 odst. 5 nařízení (ES) č. 550/2004, je nezbytné, aby organizace dodržovaly:
a)
všeobecné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb stanovené v příloze I;
b)
dodatečné specifické požadavky stanovené v přílohách II až V podle typu služby, kterou poskytují.
2. Před vydáním osvědčení dotyčnému poskytovateli služeb příslušný úřad ověří, zda organizace splňuje společné požadavky.
3. Organizace splní společné požadavky nejpozději v den, kdy je vydáno osvědčení:
a)
podle článku 7 nařízení (ES) č. 550/2004;
b)
podle čl. 8b odst. 2 a čl. 22a písm. b) a c) nařízení (ES) č. 216/2008.
Článek 5
Odchylky
1. Odchylně od ustanovení čl. 4 odst. 1 se mohou někteří poskytovatelé letových navigačních služeb rozhodnout, že nevyužijí příležitost poskytovat přeshraniční služby, a mohou se zříci práva na vzájemné uznávání v jednotném evropském nebi.
Za těchto okolností mohou požádat o osvědčení, které je omezeno na vzdušný prostor, který spadá pod pravomoc členského státu podle čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 550/2004.
2. Žádost uvedenou v odstavci 1 může podat poskytovatel letových provozních služeb, který poskytuje služby nebo je plánuje poskytovat pouze v jedné nebo více následujících kategoriích:
a)
letecké práce;
b)
všeobecné letectví;
c)
obchodní letecká doprava omezená na letadla s maximální vzletovou hmotností menší než 10 tun nebo s méně než 20 sedadly pro cestující;
d)
obchodní letecká doprava s méně než 10 000 pohyby za rok, bez ohledu na maximální vzletovou hmotnost a počet sedadel pro cestující, přičemž se „pohyby“ vypočítají jako součet vzletů a přistání vypočtený jako průměr za předchozí tři roky.
Takovou žádost může podat poskytovatel letových navigačních služeb jiný než poskytovatel letových provozních služeb s hrubým ročním obratem 1 000 000 EUR nebo méně souvisejícím se službami, které poskytuje nebo plánuje poskytovat.
Pokud není poskytovatel letových navigačních služeb z objektivních praktických důvodů schopen doložit, že uvedená kritéria způsobilosti splňuje, může příslušný úřad přijmout obdobné číselné údaje nebo předpovědi ve vztahu k maximálním omezením určeným v prvním a druhém pododstavci.
Při podávání takové žádosti poskytovatel letových navigačních služeb současně předloží příslušnému úřadu příslušné doklady týkající se kritérií způsobilosti.
3. Příslušný úřad může udělit specifické odchylky žadatelům, kteří splňují kritéria způsobilosti v odstavci 1, přiměřeně k jejich přínosu k ATM ve vzdušném prostoru, který spadá pod pravomoc dotyčného členského státu.
Tyto odchylky se mohou vztahovat pouze na požadavky stanovené v příloze I.
Žádná odchylka však nebude povolena od těchto požadavků:
a)
Technická a provozní způsobilost a schopnost (v části 1);
b)
Řízení bezpečnosti (v bodu 3.1);
c)
Lidské zdroje (v části 5);
d)
Otevřené a transparentní poskytování služeb (v bodu 8.1).
4. Kromě odchylek podle odstavce 3 může příslušný úřad udělit odchylky žadatelům, kteří poskytují letištní letové informační služby pravidelným provozováním ne více než jednoho pracoviště na každém letišti. Učiní tak přiměřeně k přínosu žadatelů k ATM ve vzdušném prostoru, který spadá pod pravomoc dotyčného členského státu.
Uvedené odchylky se mohou vztahovat pouze na tyto požadavky přílohy II části 3:
a)
odpovědnost za řízení provozní bezpečnosti, jakož i vnější služby a dodávky (v bodu 3.1.2 písm. b) a e));
b)
hodnocení provozní bezpečnosti (v bodu 3.1.3 písm. a));
c)
požadavky na provozní bezpečnost pro posouzení a zmírnění rizika s ohledem na změny (v bodu 3.2).
5. Žádné odchylky nebudou povoleny od požadavků v přílohách III, IV nebo V.
6. V souladu s přílohou II nařízení (ES) č. 550/2004 příslušný úřad vykonává tyto činnosti:
a)
v podmínkách připojených k osvědčení určuje povahu a rozsah odchylky tím, že uvádí její právní základ;
b)
pokud je to považováno za nezbytné pro účely dohledu, časově omezuje platnost osvědčení;
c)
sleduje, zda jsou poskytovatelé letových navigačních služeb stále způsobilí pro tuto odchylku.
Článek 6
Prokázání plnění požadavků
1. Organizace poskytnou na žádost příslušného orgánu všechny příslušné doklady, které prokazují, že splňují platné společné požadavky. Organizace mohou v plné míře využít stávající údaje.
2. Organizace, která je držitelem osvědčení, oznámí příslušnému úřadu plánované změny při poskytování letových navigačních služeb, které by případně mohly ovlivnit plnění platných společných požadavků nebo podmínek připojených k osvědčení.
3. Pokud organizace, která je držitelem osvědčení, již nesplňuje platné společné požadavky nebo případně podmínky připojené k osvědčení, požádá příslušný úřad do jednoho měsíce ode dne zjištění neplnění organizaci, aby provedla nápravné opatření.
Toto rozhodnutí příslušné organizaci bezodkladně oznámí.
Než příslušný úřad oznámí své schválení příslušné organizaci, zkontroluje, zda bylo provedeno nápravné opatření.
Pokud má příslušný úřad za to, že nápravné opatření nebylo řádně provedeno v rámci časového plánu dohodnutého s organizací, přijme podle čl. 7 odst. 7 nařízení (ES) č. 550/2004 a článku 10, čl. 22a písm. d), článku 25 a 68 nařízení (ES) č. 216/2008 vhodná donucovací opatření, přičemž zohlední potřebu zajištění pokračování letových navigačních služeb.
Článek 7
Usnadnění kontroly plnění požadavků
Organizace usnadňují inspekce a hodnocení prováděné příslušným úřadem nebo kvalifikovaným subjektem jednajícím jménem uvedeného úřadu, včetně kontrol na místě a kontrol bez předchozího oznámení.
Oprávněné osoby jsou zmocněny podniknout tyto kroky:
a)
zkoumat příslušné záznamy, údaje, postupy a jiný materiál související s poskytováním letových navigačních služeb;
b)
pořizovat kopie těchto záznamů, údajů, postupů a jiných materiálů nebo výpisy z nich;
c)
požadovat na místě ústní vysvětlení;
d)
vstupovat do příslušných objektů, na pozemky nebo do dopravních prostředků.
Tyto inspekce a hodnocení musí příslušný úřad nebo kvalifikovaný subjekt jednající jménem uvedeného úřadu provádět v souladu s právními ustanoveními členského státu, ve kterém mají být prováděny.
Článek 8
Soustavné dodržování požadavků
Příslušný úřad každoročně na základě důkazů, které má k dispozici, sleduje soustavné dodržování požadavků organizacemi, jimž vydal osvědčení.
K tomuto účelu příslušný úřad sestaví a každoročně aktualizuje předběžný program inspekcí zahrnující všechny poskytovatele, kterým vydal osvědčení, a vytvořený na základě posouzení rizik spojených s různými činnostmi, z nichž se skládají letové navigační služby. Před sestavením tohoto programu příslušný úřad konzultuje dotčené organizace a případně i další dotčené příslušné úřady.
V programu se uvede plánovaný interval inspekcí různých míst.
Článek 9
Předpisy o provozní bezpečnosti pro inženýrské a technické pracovníky
S ohledem na poskytování letových provozních, komunikačních, navigačních nebo přehledových služeb příslušný úřad nebo jakýkoli jiný úřad, který byl určen členským státem, aby plnil tento úkol:
a)
vydává příslušná pravidla o provozní bezpečnosti pro inženýrské a technické pracovníky, kteří plní úkoly související s provozní bezpečností;
b)
zajišťuje přiměřený a vhodný dohled nad inženýrskými a technickými pracovníky, kteří byli jakoukoli provozní organizací pověřeni prováděním úkolů souvisejících s provozní bezpečností;
c)
na základě dostatečných důvodů a po patřičném prozkoumání podniká kroky týkající se provozní organizace a/nebo jejích technických a inženýrských pracovníků, kteří nesplňují požadavky přílohy II bodu 3.3;
d)
ověřuje, zda existují vhodné metody pro zajištění toho, aby třetí strany pověřené úkoly souvisejícími s provozní bezpečností splňovaly požadavky přílohy II bodu 3.3.
Článek 10
Postup vzájemného hodnocení
1. Komise může v úzké spolupráci s členskými státy a agenturou zajišťovat vzájemné hodnocení vnitrostátních dozorových orgánů v souladu s odstavci 2 až 6.
2. Vzájemné hodnocení provádí tým vnitrostátních odborníků a případně pozorovatelé z agentury.
Tým je složen z odborníků z nejméně tří členských států a agentury.
Odborníci se neúčastní vzájemného hodnocení v členských státech, ve kterých jsou zaměstnáni.
Komise zřizuje a udržuje skupinu vnitrostátních odborníků určených členskými státy, která zahrnuje všechny oblasti společných požadavků, jak jsou uvedeny v článku 6 nařízení (ES) č. 550/2004.
3. Nejméně tři měsíce před vzájemným hodnocením Komise informuje členský stát a dotčený vnitrostátní dozorový orgán o tomto hodnocení, datu, na které je plánováno, a o totožnosti odborníků, kteří se jej účastní.
Tým odborníků může provést hodnocení poté, co členský stát, jehož vnitrostátní dozorový orgán je podroben hodnocení, tento tým schválí.
4. V období do tří měsíců ode dne hodnocení hodnotící tým sestaví na základě dohody zprávu, která může obsahovat doporučení.
Za účelem projednání zprávy Komise uspořádá setkání s agenturou, odborníky a vnitrostátním dozorovým orgánem.
5. Komise předá zprávu dotčenému členskému státu.
Dotčený členský stát může do tří měsíců od obdržení zprávy předložit své připomínky.
Je-li to vhodné, připomínky obsahují opatření, která členský stát v daném časovém rozmezí přijal nebo hodlá přijmout v reakci na posouzení.
Pokud není s dotčeným členským státem dohodnuto jinak, zpráva a následná opatření se nezveřejňují.
6. Komise každoročně informuje členské státy prostřednictvím Výboru pro jednotné nebe o hlavních nálezech těchto hodnocení.
Článek 11
Přechodná ustanovení
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb, kteří jsou ke dni vstupu tohoto nařízení v platnost držiteli osvědčení vydaného podle nařízení (ES) č. 2096/2005, se považují za držitele osvědčení vydaného v souladu s tímto nařízením.
2. Žadatelé o osvědčení poskytovatelů letových navigačních služeb, kteří svou žádost podali přede dnem vstupu tohoto nařízení v platnost, a toto osvědčení jim k uvedenému dni nebylo vydáno, prokazují před vydáním osvědčení, že dodržují ustanovení tohoto nařízení.
3. Pokud organizace, pro kterou bude podle článku 3 příslušným úřadem agentura, požádaly vnitrostátní dozorový orgán členského státu o vydání osvědčení přede dnem vstupu tohoto nařízení v platnost, dokončí uvedený vnitrostátní dozorový orgán postup vydávání osvědčení v koordinaci s agenturou a při vydání osvědčení předá agentuře dokumentaci.
Článek 12
Zrušení
Nařízení (ES) č. 2096/2005 se zrušuje.
Článek 13
Změny nařízení (ES) č. 482/2008
Nařízení (EC) č. 482/2008 se mění takto:
1.
v čl. 4 odst. 5 se odkaz na „nařízení (ES) č. 2096/2005“ nahrazuje odkazem na „nařízení Komise (EU) č. 1035/2011 (12).
2.
článek 6 se zrušuje;
3.
v příloze I bodech 1 a 2 se odkazy na „nařízení (ES) č. 2096/2005“ nahrazují odkazem na „nařízení (EU) č. 1035/2011“.
Článek 14
Změna nařízení (EU) č. 691/2010
Článek 25 nařízení (EU) č. 691/2010 se zrušuje.
Článek 15
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. října 2011.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1035/2011
2011 m. spalio 17 d.
kuriuo nustatomi bendrieji oro navigacijos paslaugų teikimo reikalavimai ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 482/2008 ir (ES) Nr. 691/2010
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 550/2004 dėl oro navigacijos paslaugų teikimo bendrame Europos danguje (Paslaugų teikimo reglamentas) (1), ypač į jo 4, 6 ir 7 straipsnius,
atsižvelgdama į 2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 216/2008 dėl bendrųjų taisyklių civilinės aviacijos srityje ir įsteigiantį Europos aviacijos saugos agentūrą, panaikinantį Tarybos direktyvą 91/670/EEB, Reglamentą (EB) Nr. 1592/2002 ir Direktyvą 2004/36/EB (2), ypač į jo 8b straipsnio 6 dalį,
kadangi:
(1)
pagal Reglamentą (EB) Nr. 216/2008, Komisija, padedama Europos aviacijos saugos agentūros (toliau - agentūra), turi priimti oro eismo valdymo (OEV) ir oro navigacijos paslaugų (ONP) teikimo visoje Sąjungoje įgyvendinimo taisykles. To reglamento 8b straipsnio 6 dalyje reikalaujama, kad tos įgyvendinimo taisyklės būtų grindžiamos reglamentais, priimtais pagal 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 549/2004, nustatančio bendro Europos dangaus sukūrimo pagrindą (Pagrindų reglamentas) (3) 5 straipsnio 3 dalį;
(2)
oro navigacijos paslaugų teikimą Sąjungoje turėtų sertifikuoti valstybės narės arba agentūra. Kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 550/2004 7 straipsnyje ir Reglamento (EB) Nr. 216/2008 8b straipsnio 2 dalyje, bendruosius reikalavimus atitinkantiems oro navigacijos paslaugų teikėjams turėtų būti suteikiamas pažymėjimas (sertifikatas);
(3)
kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 549/2004 13 straipsnyje, taikant pagal Reglamento (EB) Nr. 550/2004 6 straipsnį ir Reglamento (EB) Nr. 216/2008 8b straipsnį nustatytus bendruosius reikalavimus neturėtų būti pažeidžiamas valstybių narių oro erdvės suverenumas ir valstybių narių reikalavimai, susiję su viešąja tvarka, visuomenės saugumu ar gynyba. Kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 549/2004 1 straipsnio 2 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 216/2008 1 straipsnio 2 dalyje, bendrieji reikalavimai neturėtų būti taikomi karinėms operacijoms ir mokymui;
(4)
apibrėžiant bendruosius oro navigacijos paslaugų teikimo reikalavimus reikėtų deramai atsižvelgti į oro navigacijos paslaugų teikėjų valstybėse narėse teisinį statusą. Be to, kai organizacija vykdo kitą nei oro navigacijos paslaugų teikimo veiklą, bendrieji reikalavimai neturėtų būti taikomi tokiai kitai veiklai ir ne oro navigacijos paslaugų teikimo veiklai skirtiems ištekliams, nebent būtų nustatyta kitaip;
(5)
bendrieji reikalavimai oro navigacijos paslaugų teikėjams turėtų būti taikomi proporcingai rizikai, susijusiai su konkrečiomis tam tikros veiklos ypatybėms, pvz., orlaivių judėjimo operacijų skaičiumi ir (arba) pobūdžiu bei specifika. Jei tam tikri oro navigacijos paslaugų teikėjai nuspręstų nesinaudoti galimybe teikti tarpvalstybines paslaugas bendrame Europos danguje, kompetentingai institucijai turėtų būti suteikti įgaliojimai tokiems teikėjams leisti proporcingai laikytis atitinkamai tam tikrų bendrųjų oro navigacijos paslaugų teikimo reikalavimų ir tam tikrų specialiųjų oro eismo paslaugų teikimo reikalavimų. Todėl pažymėjimo galiojimo sąlygos turėtų atitikti leidžiančių nukrypti nuostatų pobūdį ir taikymo sritį;
(6)
siekiant užtikrinti, kad sertifikavimo sistema tinkamai veiktų, valstybės narės savo metinėse ataskaitose Komisijai ir agentūrai turėtų pateikti visą reikiamą informaciją apie jų kompetentingos institucijos suteiktus leidimus taikyti leidžiančias nukrypti nuostatas;
(7)
skirtingoms oro navigacijos paslaugų veiklos rūšims nebūtinai taikomi vienodi reikalavimai. Todėl bendruosius reikalavimus reikėtų pritaikyti prie kiekvienos veiklos rūšies ypatumų;
(8)
pareiga įrodyti atitikimą taikomiems bendriesiems reikalavimams turėtų tekti oro navigacijos paslaugų teikėjams visą pažymėjimo galiojimo laikotarpį ir dėl visų paslaugų, kurioms taikomas pažymėjimas;
(9)
siekiant užtikrinti, kad bendrieji reikalavimai būtų veiksmingai taikomi, reikia sukurti reguliarios bendrųjų ir pažymėjime numatytų reikalavimų laikymosi priežiūros ir tikrinimo sistemą. Prieš išduodama pažymėjimą kompetentinga institucija turėtų ištirti, ar teikėjas yra tinkamas, ir kasmet tikrinti, kaip jos sertifikuoti oro navigacijos paslaugų teikėjai laikosi reikalavimų. Todėl ji turėtų sukurti ir kasmet atnaujinti orientacinę visų teikėjų, kuriuos ji sertifikavo remdamasi rizikos vertinimu, tikrinimo programą. Programoje turėtų būti numatyta per priimtiną laikotarpį patikrinti visas svarbias oro navigacijos paslaugų teikėjų sritis. Vertindama, kaip paskirtieji oro eismo paslaugų ir meteorologijos paslaugų teikėjai laikosi reikalavimų, kompetentinga institucija turėtų turėti įgaliojimus tikrinti, kaip laikomasi susijusių reikalavimų, taikomų dėl tarptautinių tos valstybės narės įsipareigojimų;
(10)
nacionalinių priežiūros institucijų tarpusavio vertinimas turėtų padėti suformuoti visoje Sąjungoje vienodą požiūrį į oro navigacijos paslaugų teikėjų priežiūrą. Tokį tarpusavio vertinimą gali organizuoti Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir agentūra; jis turėtų būti koordinuojamas su veikla, vykdoma pagal Reglamento (EB) Nr. 216/2008 24 ir 54 straipsnius ir kitas tarptautines stebėjimo ir priežiūros programas. Taip būtų išvengta dvigubo darbo. Kad atliekant tarpusavio vertinimą būtų dalijamasi patirtimi ir geriausia praktika, ekspertai pirmiausia turėtų būti skiriami iš kompetentingos institucijos;
(11)
Eurokontrolė yra sukūrusi saugos norminius reikalavimus (ESARR), kurie yra labai svarbūs užtikrinant, kad oro eismo paslaugos būtų teikiamos saugiai. Pagal Reglamentą (EB) Nr. 550/2004 Komisija turėtų nurodyti ir Sąjungos reglamentais patvirtinti atitinkamas ESARR nuostatas. Šios įgyvendinimo taisyklės parengtos remiantis ESARR, perkeltais į 2005 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2096/2005, nustatantį bendruosius oro navigacijos paslaugų teikimo reikalavimus (4);
(12)
priimdama Reglamentą (EB) Nr. 2096/2005, Komisija padarė išvadą, kad nereikia kartoti ESARR 2 nuostatų dėl pranešimo apie OEV pavojingus įvykius ir tų įvykių vertinimo, nes jos numatytos 2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 996/2010 dėl civilinės aviacijos avarijų ir incidentų tyrimo ir prevencijos, kuriuo panaikinama Direktyva 94/56/EB (5), ir 2003 m. birželio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2003/42/EB dėl civilinės aviacijos įvykių pranešimų (6). Tačiau turėtų būti numatytos naujos nuostatos dėl pavojingų įvykių, kad šiame reglamente apibrėžta kompetentinga institucija turėtų patikrinti, ar oro eismo paslaugų teikėjai ir ryšių, navigacijos ar stebėjimo paslaugų teikėjai atitinka pranešimo apie tokius įvykius ir tų įvykių vertinimo reikalavimus;
(13)
visų pirma reikėtų pripažinti, kad saugos valdymas yra ta oro navigacijos paslaugų funkcija, kuria užtikrinama, kad būtų nustatyta, įvertinta ir tinkamai sumažinta visų rūšių saugos rizika ir kad taisyklėmis grindžiamas ir sistemingas požiūris į saugos valdymą ir valdymo sistemas, siekiant visuotinio sisteminio požiūrio, akivaizdžiai ir patikrinamu būdu užtikrins didžiausią saugą. Agentūra turėtų ir toliau vertinti šiame reglamente išdėstytus saugos reikalavimus ir integruoti juos į bendrą civilinės aviacijos saugos reguliavimo sistemą;
(14)
kol agentūra parengs įgyvendinimo priemonių, kuriomis atitinkami Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) standartai būtų perkeliami į Sąjungos įgyvendinimo priemones, priimtinas laikymosi priemones, sertifikavimo specifikacijas ir gaires, projektus, oro navigacijos paslaugų teikėjai turėtų vykdyti veiklą laikydamiesi atitinkamų ICAO standartų. Kad būtų lengviau teikti tarpvalstybines oro navigacijos paslaugų ir kol agentūra baigs rengti atitinkamų ICAO standartų perkėlimo teisės aktų projektus, valstybės narės, Komisija ir agentūra, prireikus glaudžiai bendradarbiaudamos su Eurokontrole, turėtų stengtis sumažinti oro navigacijos paslaugų srities ICAO standartų taikymo skirtumus, apie kuriuos pranešė valstybės narės, kad galiausiai būtų galima nustatyti visoms valstybėms narėms bendrą bendrame Europos danguje taikomų standartų rinkinį;
(15)
skirtinga valstybių narių numatyta atsakomybės nustatymo tvarka neturėtų trukdyti oro navigacijos paslaugų teikėjams dalyvauti tarpvalstybinių paslaugų teikimo susitarimuose, jei oro navigacijos paslaugų teikėjai yra numatę žalos atlyginimo remiantis taikomuose teisės aktuose numatyta atsakomybe tvarką. Tuo tikslu naudojamas metodas turėtų atitikti nacionalinės teisės reikalavimus. Valstybės narės, kurios leidžia teikti oro navigacijos paslaugas visoje jų atsakomybės sričiai priklausančioje oro erdvėje arba tos erdvės dalyje nereikalaudamos Reglamente (EB) Nr. 550/2004 numatyto pažymėjimo (sertifikato), turėtų prisiimti atsakomybę už tuos oro navigacijos paslaugų teikėjus;
(16)
agentūra turėtų ir toliau vertinti šio reglamento nuostatas, visų pirma nuostatas, susijusias su sertifikuotos organizacijos ir inžinierių bei techninių darbuotojų atliekamų oro navigacijos paslaugų teikimo pakeitimų saugos vertinimu, ir pateikti nuomonę dėl tų pakeitimų pritaikymo prie visuotinio sisteminio požiūrio, atsižvelgdama į šių nuostatų integravimą į būsimą bendrą civilinės aviacijos saugos reguliavimo sistemą ir suinteresuotųjų šalių bei kompetentingų institucijų įgytą saugos priežiūros srities patirtį;
(17)
2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 551/2004 dėl bendro Europos dangaus oro erdvės organizavimo ir naudojimo (Oro erdvės reglamentas) (7) reikalaujama, kad būtų nustatytos konkrečios funkcijos, vadinamosios tinklo funkcijos, ir taip suteikta galimybė optimaliai naudoti oro erdvę ir ribotus išteklius, o naudotojams užtikrinta galimybė kuo veiksmingiau naudotis oro erdve ir pasirinkti norimą trajektoriją. Kaip numatyta Reglamente (EB) Nr. 551/2004, 2011 m. liepos 7 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 677/2011, kuriuo nustatomos išsamios oro eismo valdymo (OEV) tinklo funkcijų vykdymo taisyklės ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 691/2010 (8), nustato tas funkcijas teikiančio subjekto teises, pareigas ir atsakomybę;
(18)
kad tam tikros tinklo funkcijos būtų vykdomos saugiai, jas vykdantis subjektas turi atitikti tam tikrus reikalavimus. Šie reikalavimai nustatyti Reglamento (ES) Nr. 677/2011 VI priede. Jais siekiama užtikrinti, kad subjektas ar organizacija veiklą vykdytų saugiai. Tai organizacijos saugos reikalavimai, labai panašūs į šio reglamento I priede nustatytus oro navigacijos paslaugų teikimui taikomus bendruosius reikalavimus, pritaikyti prie tinklo funkcijų vykdytojų atsakomybės už saugą;
(19)
todėl Reglamentas (EB) Nr. 2096/2005 turėtų būti panaikintas;
(20)
2008 m. gegužės 30 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 482/2008, kuriuo nustatoma oro navigacijos paslaugų teikėjų diegtina programinės įrangos saugos užtikrinimo sistema ir iš dalies keičiamas Reglamento (EB) Nr. 2096/2005 II priedas (9), ir 2010 m. liepos 29 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 691/2010, kuriuo nustatomas oro navigacijos paslaugų teikimo ir tinklo funkcijų veiklos rezultatų planas ir iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2096/2005, nustatantis bendruosius oro navigacijos paslaugų teikimo reikalavimus (10), turėtų būti iš dalies pakeisti, siekiant pritaikyti juos prie šio reglamento;
(21)
šio reglamento nuostatos atitinka pagal Reglamento (EB) Nr. 549/2004 5 straipsnį įkurto Bendro dangaus komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Dalykas ir taikymo sritis
Šiuo reglamentu nustatomi bendri oro navigacijos paslaugų teikimo reikalavimai.
Tačiau, išskyrus tuos atvejus, kai I ar II priede numatyta kitaip, šie reikalavimai netaikomi:
a)
kitai teikėjo veiklai, kuri nėra oro navigacijos paslaugų teikimas;
b)
ištekliams, kurie skirti ne oro navigacijos paslaugų teikimo veiklai.
2 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys nustatytos Reglamento (EB) Nr. 549/2004 2 straipsnyje ir Reglamento (EB) Nr. 216/2008 3 straipsnyje. Tačiau Reglamento (EB) Nr. 549/2004 2 straipsnio 15 punkte pateikta „sertifikato“ apibrėžtis netaikoma apibrėžtis netaikoma.
Kitų vartojamų terminų apibrėžtys:
(1) specialieji aviacijos darbai- orlaivio naudojimas specializuotoms paslaugoms teikti žemės ūkyje, statybose, fotografavimo paslaugoms, topografijos, stebėjimo ir patruliavimo bei paieškos ir gelbėjimo darbams ar oro reklamai;
(2) komercinis oro susisiekimas- bet koks orlaivio naudojimas, susijęs su keleivių, krovinių ar pašto vežimu už atlygį arba nuomos mokestį;
(3) funkcinė sistema- sistemų, procedūrų ir žmogiškųjų išteklių derinys tam tikrai OEV srities funkcijai atlikti;
(4) bendroji aviacija- bet koks prie specialiųjų aviacijos darbų ar komercinio oro susisiekimo nepriskiriamas civilinio orlaivio naudojimas;
(5) nacionalinė priežiūros institucija- valstybės narės paskirta (-os) arba sukurta (-os) įstaiga arba įstaigos, kurios pagal Reglamento (EB) Nr. 549/2004 4 straipsnio 1 dalį yra tos valstybės narės nacionalinės priežiūros institucijos;
(6) pavojus- sąlyga, įvykis arba aplinkybė, dėl kurių gali įvykti avarija;
(7) organizacija- subjektas, teikiantis oro navigacijos paslaugas;
(8) techninių paslaugų organizacija- organizacija, atsakinga už oro eismo, ryšių, navigacijos ar priežiūros paslaugoms teikti reikalingų inžinerinių ir techninių paslaugų teikimą;
(9) rizika- galimų žalingų padarinių bendros tikimybės arba dažnumo ir tų padarinių sunkumo derinys;
(10) saugos užtikrinimas- visi planiniai ir metodiški veiksmai, būtini tinkamai užtikrinti, kad produktas, paslauga, organizacija ar funkcinė sistema būtų priimtino arba pakankamo saugos lygio;
(11) saugos tikslas- teiginys, kuriuo kokybiškai arba kiekybiškai apibrėžiamas didžiausias galimo pavojaus dažnumas arba tikimybė;
(12) saugos reikalavimas- pagal rizikos mažinimo strategiją nustatyta rizikos mažinimo priemonė, kuria pasiekiamas tam tikras saugos tikslas, įskaitant organizacinius, veiklos, procedūrinius, funkcinius, rezultatų ir sąveikos reikalavimus arba aplinkos savybes;
(13) paslaugos- oro navigacijos paslauga arba tokių paslaugų paketas;
(14) visos Europos oro navigacijos paslauga- oro navigacijos paslauga, kuri skirta ir teikiama vartotojams daugumoje valstybių narių ar visose valstybėse narėse ir kuri taip pat gali būti teikiama už teritorijos, kurioje taikoma Sutartis, oro erdvės ribų;
(15) oro navigacijos paslaugų teikėjas- viešasis arba privatus subjektas, teikiantis bendrojo oro eismo ONP, įskaitant organizacijas, kurios yra pateikusios prašymą išduoti tokių paslaugų teikimo pažymėjimą.
3 straipsnis
Kompetentinga sertifikavimo institucija
1. Šiame reglamente kompetentinga oro navigacijos paslaugų teikėjų sertifikavimo institucija yra:
a)
organizacijoms, kurių pagrindinė veiklos vykdymo vieta ir (jei yra) jų registruotoji būstinė yra valstybėje narėje - tos valstybės narės paskirta arba įsteigta nacionalinė priežiūros institucija;
b)
organizacijoms, teikiančioms oro navigacijos paslaugas teritorijos, kurioje taikoma Sutartis, oro erdvėje, kurių pagrindinė veiklos vykdymo vieta ir (jei yra) jų registruotoji būstinė yra už teritorijos, kurioje taikoma Sutartis, ribų - agentūra;
c)
organizacijoms, teikiančioms visos Europos oro navigacijos paslaugas teritorijos, kurioje taikoma Sutartis, oro erdvėje - agentūra.
2. Kompetentinga saugos priežiūros institucija - institucija, nustatoma pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1034/2011 (11) 3 straipsnį.
4 straipsnis
Pažymėjimų išdavimas
1. Kad gautų oro navigacijos paslaugų teikėjo pažymėjimą, nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 550/2004 7 straipsnio 5 dalies, organizacijos laikosi šių reikalavimų:
a)
šio reglamento I priede nustatytų bendrųjų oro navigacijos paslaugų teikimo reikalavimų;
b)
II-V prieduose nustatytų papildomų specialiųjų reikalavimų, atsižvelgiant į jų teikiamų paslaugų pobūdį.
2. Kompetentinga institucija, prieš išduodama teikėjo pažymėjimą, patikrina, ar organizacija atitinka bendruosius reikalavimus.
3. Organizacija turi atitikti bendruosius reikalavimus ne vėliau kaip pažymėjimo išdavimo pagal nurodytus straipsnius dieną:
a)
pagal Reglamento (EB) Nr. 550/2004 7 straipsnį;
b)
pagal Reglamento (EB) Nr. 216/2008 8b straipsnio 2 dalį ir 22a straipsnio b bei c punktus.
5 straipsnis
Leidžiančios nukrypti nuostatos
1. Nukrypstant nuo 4 straipsnio 1 dalies, tam tikri oro navigacijos paslaugų teikėjai gali nuspręsti nesinaudoti galimybe teikti tarpvalstybines paslaugas ir atsisakyti teisės į abipusį pripažinimą bendrame Europos danguje.
Tuo atveju jie gali prašyti išduoti pažymėjimą, galiojantį tik oro erdvėje, už kurią atsakinga tam tikra valstybė narė, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 550/2004 7 straipsnio 2 dalyje.
2. 1 dalyje nurodytą prašymą gali pateikti oro eismo paslaugų teikėjas, teikiantis arba planuojantis teikti tik vienos arba kelių iš toliau išvardytų kategorijų paslaugas:
a)
specialiųjų aviacijos darbų;
b)
bendrosios aviacijos;
c)
komercinio oro susisiekimo naudojant orlaivius, kurių maksimali kilimo masė yra mažesnė kaip 10 tonų arba kuriuose yra ne daugiau kaip 20 keleivių vietų;
d)
komercinio oro susisiekimo neviršijant 10 000 orlaivių judėjimo operacijų per metus, nepriklausomai nuo maksimalios kilimo masės ar keleivių vietų skaičiaus; orlaivių judėjimo operacijų skaičius apskaičiuojamas sudedant kilimus ir tūpimus ir išvedant trijų paskutiniųjų metų vidurkį.
Jei oro navigacijos paslaugų teikėjas nėra oro eismo paslaugų teikėjas, minėtą prašymą jis gali pateikti tik jei jo bendra metinė teikiamų arba planuojamų teikti paslaugų apyvarta yra ne didesnė kaip 1 000 000 EUR.
Jei oro navigacijos paslaugų teikėjas dėl objektyvių praktinių priežasčių negali pateikti įrodymų, kad jis atitinka šiuos tinkamumo reikalavimus, kompetentinga institucija gali priimti analogiškus duomenis arba prognozes, susijusius su pirmoje ir antroje pastraipose nustatytomis ribomis.
Oro navigacijos paslaugų teikėjas kompetentingai institucijai tokį prašymą pateikia kartu su tinkamais įrodymais, kad jis atitinka tinkamumo kriterijus.
3. Kompetentinga institucija 1 dalies tinkamumo reikalavimus atitinkantiems pareiškėjams gali taikyti konkrečias leidžiančias nukrypti nuostatas atsižvelgdama į tai, kiek jie savo veikla prisideda prie oro erdvės, už kurią atsakinga valstybė narė, oro eismo valdymo.
Tokios leidžiančios nukrypti nuostatos gali būti susijusios tik su I priede išdėstytais reikalavimais.
Netaikoma nuostatų, leidžiančių nukrypti nuo šių reikalavimų:
a)
reikalavimų dėl techninės ir veiklos vykdymo kompetencijos ir gebėjimų (1 dalis);
b)
reikalavimų dėl saugos valdymo (3.1 dalis);
c)
reikalavimų dėl žmogiškųjų išteklių (5 dalis);
d)
reikalavimų dėl atviro ir skaidraus oro navigacijos paslaugų teikimo (8.1 dalis).
4. Be 3 dalyje numatytų leidžiančių nukrypti nuostatų, kompetentinga institucija gali taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas pareiškėjams, kurie teikia aerodromo skrydžių informacijos paslaugas, reguliariai naudodamiesi ne daugiau kaip viena aerodromo darbo vieta. Jas taikydama ji proporcingai atsižvelgia į tai, kiek pareiškėjai savo veikla prisideda prie oro erdvės, už kurią atsakinga valstybė narė, oro eismo valdymo.
Tokios leidžiančios nukrypti nuostatos gali būti susijusios tik su šiais II priedo 3 dalies reikalavimais:
a)
saugos valdymo atsakomybės bei išorės teikėjų paslaugų ir išteklių (3.1.2 dalies b ir e punktai);
b)
saugos patikrinimų (3.1.3 dalies a punktas);
c)
saugos reikalavimais - su pakeitimais susijusios rizikos vertinimas ir mažinimas (3.2 dalis).
5. III, IV ir V prieduose nustatytiems reikalavimams leidžiančios nukrypti nuostatos netaikomos.
6. Pagal Reglamento (EB) Nr. 550/2004 II priedą kompetentinga institucija:
a)
pažymėjimo galiojimo sąlygose nustato leidžiančių nukrypti nuostatų pobūdį ir apimtį, nurodydama jų teisinį pagrindą;
b)
nustato pažymėjimo galiojimo terminą, kai tai reikalinga priežiūros tikslais;
c)
stebi, ar oro navigacijos paslaugų teikėjai ir toliau atitinka leidžiančių nukrypti nuostatų taikymo sąlygas.
6 straipsnis
Atitikties įrodymas
1. Organizacijos, kompetentingai institucijai paprašius, pateikia visus reikiamus įrodymus, kad jos atitinka taikomus bendruosius reikalavimus. Organizacijos gali naudotis visais esamais duomenimis.
2. Sertifikuota organizacija informuoja kompetentingą instituciją apie numatomus oro navigacijos paslaugų teikimo pakeitimus, kurie gali daryti poveikį taikomų bendrųjų reikalavimų arba pažymėjimo galiojimo sąlygų laikymuisi.
3. Jei sertifikuota organizacija nebeatitinka taikomų bendrųjų reikalavimų arba, kai taikoma, pažymėjimo galiojimo sąlygų, kompetentinga institucija per vieną mėnesį nuo neatitikties fakto nustatymo dienos pareikalauja, kad organizacija imtųsi taisomųjų veiksmų.
Apie tokį sprendimą nedelsiant pranešama atitinkamai organizacijai.
Kompetentinga institucija patikrina, ar taisomieji veiksmai buvo įgyvendinti prieš pranešdama atitinkamai organizacijai apie patvirtinimą.
Jei, kompetentingos institucijos nuomone, per sutartą su organizacija laikotarpį taisomieji veiksmai nebuvo tinkamai įgyvendinti, ji imasi vykdymo priemonių pagal Reglamento (EB) Nr. 550/2004 7 straipsnio 7 dalį ir Reglamento (EB) Nr. 216/2008 10 straipsnį, 22a straipsnio d punktą, 25 ir 68 straipsnius, kartu atsižvelgdama į tai, kad būtina užtikrinti oro navigacijos paslaugų tęstinumą.
7 straipsnis
Reikalavimų laikymosi stebėjimo sąlygų sudarymas
Organizacijos sudaro sąlygas, kad kompetentinga institucija ar jos vardu veikianti kompetentinga organizacija galėtų atlikti patikrinimus ir apžiūras, įskaitant apsilankymus vietoje ir apsilankymus be išankstinio įspėjimo.
Įgalioti asmenys turi įgaliojimus atlikti šiuos veiksmus:
a)
tikrinti atitinkamus įrašus, duomenis, procedūras ir bet kokią su oro navigacijos paslaugų teikimu susijusią medžiagą;
b)
daryti tokių įrašų, duomenų, procedūrų ir kitos medžiagos kopijas ar išrašus;
c)
paprašyti žodinio paaiškinimo vietoje;
d)
įeiti į atitinkamas patalpas, teritorijas ar patekti į transporto priemones.
Tokius patikrinimus ir apžiūras kompetentinga institucija ar jos vardu veikianti kompetentinga organizacija vykdo laikydamosi valstybės narės, kurioje tie patikrinimai ir apžiūros vykdomi, teisės aktų nuostatų.
8 straipsnis
Nuolatinis reikalavimų laikymasis
Kompetentinga institucija, remdamasi turimais įrodymais, kasmet tikrina, ar jos sertifikuotos organizacijos ir toliau atitinka reikalavimus.
Tuo tikslu kompetentinga institucija nustato ir kasmet atnaujina orientacinę visų savo sertifikuotų teikėjų tikrinimo programą, kurią sudarant remiamasi rizikos, susijusios su įvairia teikiamų oro navigacijos paslaugų veikla, vertinimu. Prieš nustatydama tokią programą ji konsultuojasi su susijusia organizacija ir prireikus su bet kuria kita susijusia kompetentinga institucija.
Programoje nurodomi numatyti patikrinimų skirtingose vietose vykdymo intervalai.
9 straipsnis
Saugos reikalavimai inžinieriams ir techniniams darbuotojams
Dėl oro eismo, ryšių, navigacijos ar stebėjimo paslaugų teikimo kompetentinga institucija ar bet kuri kita valstybės narės paskirta institucija:
a)
išleidžia saugos taisykles inžinieriams ir techniniams darbuotojams, kurie vykdo su sauga susijusias veiklos užduotis;
b)
užtikrina pakankamą ir tinkamą bet kurios techninių paslaugų organizacijos paskirtų vykdyti su sauga susijusias veiklos užduotis inžinierių ir techninių darbuotojų priežiūrą;
c)
pagrįstai ir atlikusi deramą tyrimą imasi tinkamų veiksmų dėl techninių paslaugų organizacijos ir (arba) jos techninių darbuotojų bei inžinierių, jei jie neatitinka II priedo 3.3 dalies reikalavimų;
d)
tikrina, ar naudojami tinkami metodai siekiant užtikrinti, kad su sauga susijusias veiklos užduotis atliekančios trečiosios šalys atitiktų II priedo 3.3 dalies reikalavimus.
10 straipsnis
Tarpusavio vertinimo procedūra
1. Bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, Komisija ir agentūra gali organizuoti nacionalinių priežiūros institucijų tarpusavio vertinimą, kaip numatyta 2-6 dalyse.
2. Tarpusavio vertinimą atlieka nacionalinių ekspertų grupė ir, kai tinkama, agentūros stebėtojai.
Grupė sudaroma iš bent trijų skirtingų valstybių narių ir agentūros ekspertų.
Ekspertai nedalyvauja atliekant tarpusavio vertinimą toje valstybėje narėje, kurioje jie dirba.
Komisija sudaro ir tvarko valstybių narių paskirtų nacionalinių ekspertų sąrašą užtikrindama, kad bendra į jį įtrauktų ekspertų kvalifikacija apimtų visus Reglamento (EB) Nr. 550/2004 6 straipsnyje išvardytų bendrųjų reikalavimų aspektus.
3. Ne vėliau kaip prieš tris mėnesius iki tarpusavio vertinimo Komisija informuoja valstybę narę ir nacionalinę priežiūros instituciją, kuri bus vertinama, apie numatomą tarpusavio vertinimo datą ir jame dalyvaujančius ekspertus.
Valstybė narė, kurios nacionalinė priežiūros institucija bus vertinama, patvirtina ekspertų komandą prieš jai pradedant vertinimą.
4. Po vertinimo ekspertų komanda, vadovaudamasi bendru sutarimu, per tris mėnesius nuo vertinimo dienos parengia ataskaitą, kurioje gali būti pateikiamos rekomendacijos.
Komisija surengia agentūros, ekspertų ir nacionalinės priežiūros institucijos susitikimą tai ataskaitai aptarti.
5. Komisija persiunčia ataskaitą atitinkamai valstybei narei.
Valstybė narė per tris mėnesius nuo ataskaitos gavimo dienos gali pateikti savo pastabas.
Prireikus pastabose gali būti nurodyta, kokių priemonių valstybė narė ėmėsi arba ketina imtis per nustatytą terminą reaguodama į ataskaitą.
Jei su atitinkama valstybe nare nesusitariama kitaip, ataskaita ir tolesni veiksmai neskelbiami.
6. Komisija kasmet per Bendro dangaus komitetą supažindina valstybes nares su pagrindinėmis šių ataskaitų išvadomis.
11 straipsnis
Pereinamojo laikotarpio nuostatos
1. Jei šio reglamento įsigaliojimo dieną oro navigacijos paslaugų teikėjas turi pagal Reglamentą (EB) Nr. 2096/2005 išduotą sertifikatą, laikoma, kad tas sertifikatas atitinka pagal šį reglamentą išduodamą pažymėjimą.
2. Pareiškėjams, kurie pateikė prašymą gauti oro navigacijos paslaugų teikėjo pažymėjimą (sertifikatą) iki šio reglamento įsigaliojimo dienos ir kuriems pažymėjimas dar neišduotas tą dieną, jis išduodamas tik tada, kai jie įrodo, kad laikosi šio reglamento nuostatų.
3. Jei organizacija, kurios kompetentinga institucija pagal 3 straipsnį yra agentūra, iki šio reglamento įsigaliojimo dienos valstybės narės nacionalinei priežiūros institucijai pateikė prašymą išduoti pažymėjimą (sertifikatą), nacionalinė priežiūros institucija, koordinuodama veiksmus su agentūra, užbaigia sertifikavimo procedūrą ir, išdavusi pažymėjimą, perduoda bylą agentūrai.
12 straipsnis
Panaikinimas
Reglamentas (EB) Nr. 2096/2005 panaikinamas.
13 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 482/2008 pakeitimai
Reglamentas (EB) Nr. 482/2008 iš dalies keičiamas taip:
1.
4 straipsnio 5 punkte nuoroda „Reglamento (EB) Nr. 2096/2005“ pakeičiama nuoroda „Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 1035/2011 (12);
2.
6 straipsnis išbraukiamas;
3.
I priedo 1 ir 2 dalyse nuorodos „Reglamento (EB) Nr. 2096/2005“ pakeičiamos nuorodomis „Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 1035/2011“.
14 straipsnis
Reglamento (ES) Nr. 691/2010 pakeitimai
Reglamento (ES) Nr. 691/2010 25 straipsnis išbraukiamas.
15 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2011 m. spalio 17 d.