ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 9. ledna 2012
o státní podpoře SA.30584 (C 38/10, ex NN 69/10), kterou poskytlo Maďarsko společnosti Malév Hungarian Airlines Zrt.
(oznámeno pod číslem K(2011) 9316)
(Pouze maďarské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2013/150/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“), a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí, kterým se Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU (1) ve věci podpory C 38/10 (ex NN 69/10) (2),
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. SOUVISLOSTI A POSTUP
(1)
Po několika neúspěšných pokusech o privatizaci uzavřel maďarský stát v roce 2007 se společností AirBridge Zrt. (dále jen „AirBridge“) kupní smlouvu týkající se 99,95 % akcií národního leteckého dopravce Malév Hungarian Airlines Zrt. (dále jen „Malév“). Společnost AirBridge výměnou za akcie zaplatila částku ve výši 200 milionů HUF (740 000 EUR (3)). Privatizační smlouva byla v souladu s čl. 108 odst. 2 SFEU oznámena Komisi, poté však byla zrušena (4).
(2)
V důsledku finančních potíží nového vlastníka získala 49,5 % podíl ve společnosti AirBridge ruská banka Vněšekonombank (dále jen „VEB“) a stala se nepřímým akcionářem společnosti Malév.
(3)
V březnu 2010 se Komise z tiskových zpráv dověděla o záměru maďarského státu společnost Malév opět znárodnit. E-mailem ze dne 2. března 2010 maďarské orgány tyto tiskové zprávy potvrdily.
(4)
Dne 10. března 2010 obdržela Komise e-mailem stížnost od společnosti Wizz Air, nízkonákladové (nízkorozpočtové) letecké společnosti se základnou v Maďarsku, která je v Maďarsku hlavním konkurentem společnosti Malév. Tato stížnost se týkala údajné protiprávní státní podpory pro společnost Malév, která není slučitelná s vnitřním trhem a která byla poskytnuta prostřednictvím řady různých opatření. Dopisem ze dne 29. března 2010 předala Komise maďarským orgánům verzi stížnosti bez důvěrných údajů spolu se žádostí o doplňkové informace. Maďarsko se k podstatě této stížnosti vyjádřilo a odpovědi na otázky v ní uvedené poskytlo dne 30. dubna 2010.
(5)
Na schůzce dne 5. května 2010 maďarské orgány uvedly, že mají v úmyslu leteckou společnost restrukturalizovat. Taktéž však uvedly, že dosud neví, jak dalekosáhlá tato restrukturalizace bude.
(6)
Komise obdržela druhou stížnost ze dne 5. října 2010 (kterou podal soutěžitel, jenž nesouhlasil se zveřejněním své totožnosti) a dopisem ze dne 21. října 2010 ji předala maďarským orgánům. Maďarské orgány podaly připomínky k podstatě této stížnosti dne 19. listopadu 2010.
(7)
Další informace si Komise od maďarských orgánů vyžádala dne 14. července 2010 a 8. října 2010 a odpovědi obdržela dne 11. srpna 2010, 16. srpna 2010, 5. října 2010, 3. listopadu 2010 a 23. listopadu 2010.
(8)
V tomto kontextu zahájila Komise dne 21. prosince 2010 formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) ve věci jednotlivých údajných opatření státní podpory, která byla provedena ve prospěch společnosti Malév.
(9)
Dne 24. února 2011 podalo Maďarsko připomínky k rozhodnutí Komise o zahájení řízení.
(10)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo dne 26. května 2011 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (5). Byly obdrženy připomínky dvou zúčastněných stran: společnosti Wizz Air dne 26. června 2011 a dalšího soutěžitele (který požádal, aby jeho totožnost nebyla zveřejněna) dne 28. června 2011.
(11)
Tyto připomínky předala Komise Maďarsku dne 6. července 2011. Maďarsko se k připomínkám třetích stran vyjádřilo dne 5. září 2011.
(12)
Po vydání rozhodnutí o zahájení řízení se v Bruselu uskutečnily dvě schůzky útvarů Komise a maďarských orgánů, a to dne 10. června 2011 a 19. října 2011.
(13)
Komise si od maďarských orgánů vyžádala další informace dne 26. září 2011 a Maďarsko na tuto žádost odpovědělo dopisem ze dne 25. října 2011.
II. SPOLEČNOST MALÉV A DOTČENÁ OPATŘENÍ
II.1. Společnost
(14)
Společnost Malév má základnu na mezinárodním letišti Ference Lista v Budapešti a v současnosti provozuje 22 letadel (6) do míst určení v Evropě a na Blízkém východě. V roce 2009 přepravila 3,2 milionu cestujících (7).
II.2. Období před privatizací v roce 2007
(15)
Maďarské orgány se několikrát pokusily společnost Malév zprivatizovat. V roce 1992 byl 35 % podíl ve společnosti Malév prodán italskému, státem ovládanému konsorciu společností Alitalia a Simest. V roce 1997 prodalo konsorcium Alitalia-Simest svůj podíl konsorciu dvou maďarských bank v soukromém vlastnictví (OTP a MKB). V roce 1999 odkoupil většinu akcií v soukromém vlastnictví opět stát, čímž ve společnosti získal 97 % podíl.
(16)
Společnost Malév byla spolu s mnoha dalšími leteckými společnostmi významně zasažena poklesem na trhu letecké dopravy, který následoval po událostech ze září 2001, a začala být ztrátová (viz tabulka č. 1).
(17)
V této situaci se stát rozhodl společnost Malév znovu zprivatizovat.
II.3. Privatizace v roce 2007 a společnost Malév podléhající soukromé kontrole
II.3.1 Prodej společnosti AirBridge
(18)
Společnost bylo nutno rekapitalizovat a schopnost státu jakožto vlastníka financovat takovéto investice byla omezená. Stát si vyžádal nabídky týkající se společnosti Malév a počátkem roku 2007 bylo rozhodnuto, že nejlepší nabídku předložila jednotka pro zvláštní účel s názvem AirBridge. Společnost AirBridge nabídla přitažlivý a z obchodního hlediska údajně životaschopný obchodní plán a plán restrukturalizace.
(19)
Dne 23. února 2007 byla uzavřena kupní smlouva zajišťující prodej 99,95 % akcií Malév společnosti AirBridge. Ve společnosti AirBridge vlastnil 49 % podíl Boris Abramovič (8), ruský podnikatel, který měl většinový podíl v řadě ruských leteckých společností (KrasAir a aliance ruských leteckých společností AirUnion), a 51 % podíl byl ve vlastnictví maďarských fyzických osob. Očekávalo se proto, že společnost AirBridge v souladu s obchodním plánem a plánem restrukturalizace zajistí společnosti Malév průmyslové know-how a vedoucí postavení.
(20)
Nejdůležitější části smlouvy byly tyto:
(a)
Společnost AirBridge koupila 99,95 % akcií společnosti Malév za částku ve výši 200 milionů HUF (740 000 EUR). Nejpozději do 31. prosince 2008 musela společnost AirBridge poskytnout financování (9) ve výši 50 milionů EUR.
(b)
Půjčka z roku 2003, kterou společnosti Malév poskytla Maďarská rozvojová banka (Magyar Fejlesztési Bank, dále jen „MFB“), jež je zcela ve vlastnictví státu, ve výši 76 milionů EUR byla z rozvahy společnosti Malév vyňata a převedena na jednotku pro zvláštní účel, kterou rovněž zcela vlastnil stát, společnost spravující aktiva společnosti Malév (Malév Vagyonkezelő Kft., dále jen „MAVA“).
Tato půjčka MFB z roku 2003 byla poskytnuta v EUR a v plné výši se na ni vztahovala státní záruka s úrokovou sazbou ve výši 3měsíční sazby IBOR + 0,5 %. Původní splatnost půjčky byla v roce 2013 a jistina měla být splacena v jedné splátce na konci doby splatnosti. S převedením jistiny a úroků na společnost MAVA se prodloužila rovněž doba splatnosti půjčky, a to do roku 2017.
Podle maďarských orgánů byla na společnost MAVA spolu s půjčkou převedena aktiva v hodnotě 76 milionů EUR. Tato aktiva zahrnovala ochrannou známku Malév, potrubí pro přepravu leteckého petroleje a jedno letadlo B767. Pokud by byla společnost Malév zisková, musela by společnosti MAVA odvést rovněž 25 % zisku po zdanění. Společnost AirBridge poskytla společnosti MAVA taktéž bankovní záruku banky VEB za účelem krytí splátky půjčky až do výše 32 milionů EUR.
(c)
Společnost Malév měla společnosti MAVA platit rovněž částku ve výši 200 000 EUR ročně jako licenční poplatek za používání názvu a loga „Malév“. Společnost AirBridge byla povinna nadále používat obchodní značku a zajistit fungování podniku jako letecké společnosti do 31. prosince 2017, tj. do nového data splatnosti půjčky.
(d)
Společnost Malév si od společnosti MAVA zpětně pronajme letadlo B767, které bylo převedeno na společnost MAVA (viz písmeno b)), a to v období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2017 (10).
(21)
Bylo jmenováno nové vedení a zavedena řada opatření k úsporám nákladů a vytvoření příjmů. K těmto opatřením patřilo zrušení dálkových letů a snížení počtu zaměstnanců. Podle Maďarska však tato opatření neměla na ziskovost společnosti žádný celkový dopad, jelikož se časově shodovala se silným růstem cen pohonných hmot.
(22)
Finanční situace společnosti Malév se dále zhoršovala a po 4 měsících společnosti chyběla likvidita potřebná k uhrazení licenčních poplatků za používání obchodní značky Malév.
(23)
Podle Maďarska nebyly platby za letadlo B767 pronajaté od společnosti MAVA „zastaveny“, jakmile se společnost Malév rozhodla ukončit dálkové lety, jelikož společnost Malév tyto dluhy „uznává“ a jedná se pouze o prodlevu při placení, přičemž jsou hrazeny úroky z prodlení.
(24)
Ve druhém pololetí 2008 začala mít na společnost Malév i na její ruské partnery dopad světová finanční krize. Řada leteckých společností B. Abramoviče vyhlásila úpadek. Společnost AirBridge již nebyla s to společnost Malév financovat a nesplácela půjčku bance VEB. Jelikož banka VEB měla zástavní právo na 49 % akcií společnosti AirBridge, VEB tyto akcie převzala. Banka VEB uvedla, že je ochotna společnost Malév nadále financovat, avšak jako banka, nikoli jako vlastník.
II.3.2 Prodej podniku společnosti Malév působícího v oblasti pozemního odbavení
(25)
Jak bylo uvedeno výše, počátkem roku 2009 se finanční situace společnosti Malév dále zhoršila. Její akcionáři se proto obrátili na veřejnou holdingovou společnost (Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt., dále jen „MNV“) s návrhem na prodej dceřiného podniku společnosti Malév, který působí v oblasti pozemního odbavení (dále jen „Malév GH“), fondu MNV.
(26)
Podle Maďarska byl podnik Malév GH v té době zdravým podnikem a stejně je tomu i nadále.
(27)
V lednu 2009 byla podepsána (a v únoru pozměněna) předběžná kupní smlouva, která stanovila zálohové platby ve výši 4,3 miliardy HUF (16 milionů EUR). Fond MNV provedl zálohové platby pro společnost Malév v lednu a únoru 2009. Tyto zálohové platby měly být do 2 pracovních dnů vráceny, pokud by se fond MNV po provedení hloubkové prověrky rozhodl, že k podepsání konečné kupní smlouvy nepřistoupí. Tato povinnost týkající se případného vrácení byla zaručena dohodami o zajištění. V červenci 2009 se fond MNV nakonec rozhodl transakci zrušit a mělo dojít k vrácení kupní ceny.
(28)
Zálohová platba nebyla fondu MNV nikdy vrácena. Stejně tak nebyly fondu MNV nikdy uhrazeny splatné úroky ze zálohových plateb (11).
II.3.3. Odklad daně
(29)
Mezi lednem 2007 a březnem 2010 povolila Maďarská daňová a finanční správa (Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal, dále jen „APEH“) společnosti Malév odklad plateb nebo restrukturalizaci u různých druhů daňových závazků a závazků týkajících se příspěvků na sociální zabezpečení. Od července 2008 úřad APEH splatnou dlužnou částku nevymáhal a následně dokonce povolil restrukturalizaci dalších částek. V březnu 2010 činila celková částka, kterou společnost Malév dlužila na daních a příspěvcích na sociální zabezpečení (jistina a úroky z prodlení), celkem 13,7 miliardy HUF (51 milionů EUR). Co se týče celé skupiny Malév, tento údaj činí 16,8 miliardy HUF (62 milionů EUR). Dne 11. března 2010 bylo zbývající saldo běžného účtu společnosti Malév u úřadu APEH vyrovnáno, a to s využitím části hotovosti, která byla získána navýšením kapitálu v únoru 2010, jež je zmíněno níže.
II.4. Opětovné znárodnění v roce 2010 a společnost Malév podléhající veřejné kontrole
II.4.1 Důvody vedoucí k opětovnému znárodnění společnosti Malév
(30)
V roce 2010 nebylo možné nalézt soukromé investory, kteří by společnost Malév převzali od AirBridge/VEB jakožto hlavního akcionáře. Banka VEB neměla zejména v úmyslu leteckou společnost financovat jako strategický investor. Finanční výsledky letecké společnosti byly nadále slabé, jak ukazuje tabulka č. 1.
Tabulka č. 1
Ukazatele výkonnosti společnosti Malév v období 2003-2010 (v miliardách HUF)
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
EBITDA
zisk/(ztráta)
(4,4)
(1,8)
(4,9)
(8,8)
(10,6)
(8,3)
(15,5)
(19,1)
EBIT
zisk/(ztráta)
(9,4)
(6,8)
(9,4)
(12,5)
(14,7)
(10,8)
(17,9)
(20,6)
Čistý výsledek
zisk/(ztráta)
(13,5)
(4,9)
(1,3)
(10,9)
0,7
(14,5)
(24,8)
(24,6)
Zdroj:
Informace poskytnuté maďarskými orgány a účetní závěrka společnosti Malév za rok 2010
(31)
Místo likvidace se maďarské orgány rozhodly jednat s bankou VEB a společností AirBridge s cílem pokusit se obchodní situaci společnosti Malév ve střednědobém až dlouhodobém horizontu zlepšit.
II.4.2. Navýšení kapitálu v únoru 2010: kapitalizace pohledávky a nový kapitál
(32)
Dne 26. února 2010 se VEB, AirBridge, MNV, Malév a maďarská vláda dohodly na navýšení kapitálu o 25,4 miliardy HUF (94 milionů EUR), jež se uskutečnilo zčásti vložením nového kapitálu ve výši 20,7 miliardy HUF (77 milionů EUR) a zčásti prostřednictvím kapitalizace pohledávky v souvislosti se zálohovou platbou za podnik Malév GH (viz oddíl II.3.2) s připočtením úroků, a to v celkové výši 4,7 miliardy HUF (17 milionů EUR). Společnost AirBridge rovněž přeměnila částku ve výši 1,5 miliardy HUF (5,4 milionu EUR) na vlastní kapitál. V důsledku toho pohledávky za společností Malév zanikly a bývalí věřitelé se stali vlastníky části společnosti.
(33)
Před navýšením kapitálu se stávající základní kapitál společnosti Malév snížil téměř na nulu kvůli absorpci části nahromaděných ztrát a zohlednění skutečnosti, že stávající akcie společnosti Malév ztratily cenu. Základní kapitál společnosti Malév byl poté navýšen vydáním nových akcií v nominální hodnotě 0,01 HUF za kus. Vývoj situace ohledně vlastního kapitálu společnosti Malév je uveden na obrázku 1.
(34)
Částka ve výši 20,7 miliardy HUF (77 milionů EUR), kterou v hotovosti poskytl fond MNV, umožnila společnosti Malév uhradit veškeré nezaplacené daňové závazky (viz bod 29) a dočasně stabilizovat svoji činnost.
(35)
Po navýšení kapitálu se stát stal vlastníkem 94,6 % akcií společnosti Malév a podíl AirBridge/VEB se snížil na minimum.
Obr. 1
Vývoj situace ohledně vlastního kapitálu společnosti Malév
II.4.3. Květen-srpen 2010: akcionářské půjčky a přeměna na vlastní kapitál
(36)
Mezi květnem a srpnem 2010 poskytl maďarský stát prostřednictvím fondu MNV společnosti Malév řadu „akcionářských půjček“ v celkové výši 9,2 miliardy HUF (34 milionů EUR).
(37)
První z těchto půjček, která byla poskytnuta v květnu 2010, činila 2,16 miliardy HUF (7,9 milionu EUR). Byla popsána jako tříletá akcionářská půjčka s úrokovou sazbou ve výši 9,97 %. Půjčka měla být splacena najednou na konci doby splatnosti a zajištění bylo poskytnuto ve formě zástavního práva na akcie podniku Malév GH.
(38)
Druhá z těchto půjček, která byla poskytnuta v červnu 2010, činila 1,34 miliardy HUF (4,9 milionu EUR), opět se jednalo o tříletou akcionářskou půjčku s úrokovou sazbou ve výši 9,97 %, jež měla být opět splacena najednou na konci doby splatnosti a u níž bylo zajištění poskytnuto ve formě zástavního práva na akcie podniku Malév GH.
(39)
V srpnu 2010 byla poskytnuta třetí akcionářská půjčka ve výši 5,7 miliardy HUF (20,8 milionu EUR). Jednalo se opět o tříletou akcionářskou půjčku s úrokovou sazbou ve výši 9,97 %, která byla splatná najednou na konci doby splatnosti. V tomto případě představovalo zajištění zástavní právo na letadlo (letadlo typu CRJ, HA-LNA).
(40)
Dne 24. září byly tyto tři půjčky, které činily celkem 9,2 miliardy HUF (33,6 milionu EUR), spolu s dlužnými úroky (celkem 9,4 miliardy HUF, tj. 34,3 milionu EUR) přeměněny z dluhu na vlastní kapitál ve společnosti Malév a související záruky byly uvolněny.
II.4.4 Září 2010: další navýšení kapitálu a akcionářská půjčka
(41)
Dne 24. září 2010 navýšil kapitál společnosti Malév rovněž fond MNV, a to vložením další částky v hotovosti ve výši 5,3 miliardy HUF (19,3 milionu EUR). Podíl MNV (tj. státu) ve společnosti Malév se tak zvýšil na 96,5 %.
(42)
Téhož dne poskytl stát společnosti Malév další akcionářskou půjčku ve výši 5,7 miliardy HUF (20,8 milionu EUR) na dobu 3 let a s úrokovou sazbou ve výši 9,97 %. První platba úroků byla splatná 6 měsíců ode dne poskytnutí půjčky, zatímco ke splacení jistiny mělo dojít jednorázově na konci doby splatnosti. Záruky za tuto půjčku tvoří zapsané zástavní právo na letadlo typu CRJ, HA-LNA s hodnotou ve výši přibližně 1,8 miliardy HUF a zástavní právo na příjmy IATA agentury z mezinárodní a vnitrostátní letecké dopravy.
III. SHRNUTÍ OPATŘENÍ, KTERÁ JSOU PŘEDMĚTEM ŠETŘENÍ
(43)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise zkoumala, zda níže uvedená opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
-
Opatření č. 1: Převzetí půjčky, kterou v roce 2003 společnosti Malév poskytla MFB, rozvojová banka zcela ve vlastnictví státu, ve výši 76 milionů EUR společností MALÉV MAVA ve vlastnictví státu spolu s některými aktivy společnosti Malév. Splatnost půjčky byla prodloužena nejpozději do roku 2017.
-
Opatření č. 2: Poskytnutí peněžních prostředků ve výši 4,3 miliardy HUF na dobu jednoho roku v souvislosti s plánovanou (následně však neuskutečněnou) koupí dceřiného podniku společnosti Malév působícího v oblasti pozemního odbavení, který byl podle maďarských orgánů finančně zdravý, fondem MNV. Navzdory tomu, že se obchod nakonec neuskutečnil, nebyla tato zálohová platba kupní ceny vrácena.
-
Opatření č. 3: Odložení několika plateb daní a příspěvků na sociální zabezpečení mezi lednem 2007 a březnem 2010. V březnu 2010 dosahovaly částky, které společnost Malév dlužila na daních a příspěvcích na sociální zabezpečení, 13,7 miliardy HUF.
-
Opatření č. 4: Navýšení kapitálu o 25,4 miliardy HUF fondem MNV v únoru 2010, toto navýšení se uskutečnilo zčásti vkladem nového kapitálu ve výši 20,7 miliardy HUF (77 milionů EUR) a zčásti prostřednictvím kapitalizace pohledávky v souvislosti se zálohovou platbou za podnik Malév GH (viz opatření č. 2) s připočtením úroků, a to v celkové výši 4,7 miliardy HUF. (Rovněž společnost AirBridge přeměnila pohledávku ve výši 1,5 miliardy HUF na vlastní kapitál.)
-
Opatření č. 5: Tři akcionářské půjčky v celkové výši 9,2 miliardy HUF, které mezi květnem a srpnem 2010 poskytl společnosti Malév fond MNV. Všechny tři půjčky poskytnuté v HUF měly úrokovou sazbu ve výši 9,97 % a jistina měla být splacena jednorázově na konci doby splatnosti (u všech tranší 3 roky). První dvě tranše v celkové výši 3,5 miliardy HUF (13 milionů EUR) byly zajištěny dceřiným podnikem Malév GH a třetí tranše ve výši 5,7 miliardy HUF (21 milionů EUR) byla zajištěna letadlem (letadlo typu CRJ, HA-LNA).
-
Opatření č. 6: Přeměna těchto akcionářských půjček (spolu s úroky z těchto půjček) z pohledávky na vlastní kapitál ve výši 9,4 miliardy HUF v září 2010.
-
Opatření č. 7: Další navýšení kapitálu v hotovosti ve výši 5,3 miliardy HUF v září 2010. Podíl státu se zvýšil na 96,5 %.
-
Opatření č. 8: Další akcionářská půjčka ve výši 5,7 miliardy HUF v září 2010 s úrokovou sazbou 9,97 % a jednorázovým splacením jistiny na konci doby splatnosti. Půjčka byla zajištěna výše uvedeným letadlem typu CRJ, HA-LNA a zástavním právem na příjmy IATA agentury z mezinárodní a vnitrostátní letecké dopravy.
(44)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise rovněž pochybovala, zda jsou tato opatření v případě, že představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, slučitelná s vnitřním trhem na základě výjimek stanovených v SFEU, a zejména Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (12) (dále jen „pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci“).
IV. PŘIPOMÍNKY MAĎARSKA
(45)
Ve své odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení Maďarsko zopakovalo výše popsané skutečnosti a blíže objasnilo důvody, které vedly k obtížím leteckých společností. Maďarsko rovněž potvrdilo, že společnost Malév lze přinejmenším od druhého pololetí roku 2006 pokládat za podnik v „trvalých“ obtížích ve smyslu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(46)
Před zahájením formálního vyšetřovacího řízení maďarské orgány (ve zkratce) tvrdily, že všechna opatření jsou v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství a zásadou věřitele v tržním hospodářství.
(47)
S ohledem na opatření spojená s prodejem Malév společnosti AirBridge maďarské orgány uvedly, že tato opatření jsou vzhledem k zajištění poskytnutému za převzetí půjčky společností MAVA v souladu s tržními podmínkami. Pokud jde o nezdařený prodej podniku Malév GH, maďarské orgány tvrdily, že společnosti Malév nebyla poskytnuta žádná výhoda, jelikož opožděné vrácení kupní ceny bylo náležitě zajištěno a byly vypočteny úroky z kupní ceny. Co se týče odkladu daně, maďarské orgány uvedly, že s ohledem na tyto částky bylo poskytnuto zajištění, že byly uplatněny všechny použitelné úroky a sankce a že takovéto odklady představují obvyklá opatření. Pokud jde o opětovné znárodnění společnosti Malév, maďarské orgány uvedly, že mohly své pohledávky za společností Malév vymáhat, což by mělo za následek její úpadek a likvidaci. Maďarské orgány zastávaly názor, že pokud by tak učinily, získaly by zpět pouze malou část svých pohledávek (kromě části kryté zárukou banky VEB, jak bylo uvedeno v bodě 20). Mimoto by se potýkaly se značnými negativními dopady na národní hospodářství (13).
(48)
Ve vztahu k akcionářským půjčkám a jejich následné přeměně na vlastní kapitál ve společnosti Malév zastával stát názor, že tato opatření neposkytla společnosti Malév žádnou výhodu, jelikož tyto půjčky byly vždy v plné výši zajištěny aktivy, byly uplatněny úrokové sazby odpovídající tržním podmínkám a při přeměně na vlastní kapitál byly plně zohledněny veškeré splatné úroky.
(49)
Po vydání rozhodnutí o zahájení řízení nepředložily maďarské orgány žádné nové prvky. Připomínky Maďarska k rozhodnutí o zahájení řízení neobsahují žádné nové údaje na podporu toho, že opatření nepředstavovala státní podporu, ani informace odůvodňující slučitelnost provedených opatření s vnitřním trhem, zejména s pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
V. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(50)
Připomínky podali dva soutěžitelé (viz bod 10) a oba šetření Komise podpořili:
(51)
Soutěžitel, který požádal o nezveřejnění totožnosti, uvedl, že se o nabytí kontrolního podílu ve společnosti Malév zajímali někteří soukromí investoři, což prokazuje, že Maďarsko mělo jako alternativu opětovného znárodnění společnosti Malév v roce 2010 i jiné reálné možnosti.
(52)
Společnost Wizz Air odhadla celkovou tržní hodnotu aktiv, která byla převedena na společnost MAVA, spolu s půjčkou MFB (opatření č. 1), včetně ochranné známky Malév, potrubí pro přepravu leteckého petroleje a jednoho letadla B767, na nejvýše 27 milionů EUR, což je podstatně méně než výše půjčky. Společnost Wizz Air proto dospěla k závěru, že se tato transakce neuskutečnila za běžných tržních podmínek a že společnosti Malév poskytla značnou výhodu.
(53)
Pokud jde o odklad daně (opatření č. 3), společnost Wizz Air uvedla, že podle maďarského práva by soukromý podnik v podobné finanční situaci, v jaké se nacházela společnost Malév, nemohl automaticky ani na základě výjimky získat podobný odklad daně jako v daném případě.
VI. POZNÁMKY MAĎARSKA K PŘIPOMÍNKÁM ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(54)
Poté, co Komise prodloužila lhůtu pro odpověď, reagovalo Maďarsko na tyto připomínky dne 5. září 2011. Maďarsko trvalo na svém postoji, že minulá opatření jsou odůvodněná na základě zásady investora v tržním hospodářství (viz bod 59), a nepředstavují proto státní podporu. Existence cílů veřejného zájmu nemá podle Maďarska vliv na skutečnost, že tato opatření nepředstavují podporu.
(55)
Maďarsko uvedlo, že neexistovaly žádné jiné reálné možnosti a že pouze opětovné znárodnění umožnilo maďarským orgánům získat zcela zpět provozní kontrolu nad společností Malév, což národnímu leteckému dopravci umožnilo provést restrukturalizaci, o kterou usiloval od roku 2007 s cílem zajistit obchodní úspěch společnosti. Pokud jde o opatření č. 1, Maďarsko zastávalo názor, že hodnota dotyčných aktiv odpovídala hodnotě půjčky. Co se týče opatření č. 3, Maďarsko uvedlo, že maďarské daňové orgány zacházely se společností Malév jako s každým jiným daňovým poplatníkem v podobné situaci.
VII. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY VE SMYSLU ČL. 107 ODST. 1 SFEU
VII.1. Obecně
(56)
Aby bylo možno zjistit, zda opatření, která jsou předmětem šetření, představují státní podporu, musí Komise posoudit, zda splňují kumulativní podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 SFEU. V tomto ustanovení se uvádí: „Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak.“
(57)
Na základě tohoto ustanovení Komise posoudí, zda sporná opatření ve prospěch společnosti Malév představují státní podporu.
(58)
Co se týče kumulativních kritérií státní podpory, v tomto případě je ovlivnění obchodu a narušení hospodářské soutěže nesporné a toto nezpochybnily ani maďarské orgány. Společnost Malév soutěží s ostatními leteckými společnostmi v Evropské unii, zejména od vstupu třetí etapy liberalizace letecké dopravy („třetího balíčku“) v platnost dne 1. ledna 1993 (14). Dotyčná opatření společnosti Malév umožnila nadále fungovat, přičemž se nemusela jako ostatní soutěžitelé potýkat s důsledky, jež obvykle vyplývají ze slabých finančních výsledků.
(59)
Pokud jde o státní prostředky a přičitatelnost opatření státu, ani tyto skutečnosti Maďarsko nezpochybnilo. Úřad APEH je maďarským daňovým orgánem; jeho jednání tedy lze jednoznačně přičíst státu. Fond MNV je veřejná holdingová společnost. Povinnosti MNV jsou stanoveny v nejdůležitějších rámcových pravidlech obsažených v zákoně o státním majetku. Fond MNV vykonává rozhodnutí vlády a příslušných ministrů. Co se týče společnosti MAVA, ta je rovněž zcela ve vlastnictví státu (prostřednictvím fondu MNV) a (jak objasnily maďarské orgány) představuje „orgán maďarského státu“.
(60)
Pokud jde o selektivitu, ta nebyla kromě opatření č. 3 (odklad daně) Maďarskem zpochybněna. Opatření byla provedena ve prospěch jediné společnosti, Malév.
(61)
Níže bude posouzeno, zda opatření, která jsou předmětem šetření, poskytla společnosti Malév hospodářskou výhodu.
(62)
Komise podotýká, že podle zavedených zásad práva Společenství může případ, kdy je „podniku“ poskytnut dodatečný kapitál za lepších podmínek, než jsou běžné podmínky na trhu, spadat do oblasti působnosti čl. 107 odst. 1 SFEU, jelikož vede k „zvýhodnění“ určitého podniku ve smyslu tohoto článku. K určení, zda byla poskytnuta takováto výhoda, používá Komise „zásadu investora v tržním hospodářství“. Podle této zásady není státní podpora poskytnuta v případě, kdy by za podobných okolností „soukromý investor působící v běžných podmínkách tržního hospodářství, jehož velikost je srovnatelná s velikosti organizací spravujících veřejný sektor, mohl učinit předmětný kapitálový vklad“. Komise proto musí posoudit, „zda by soukromý investor předmětnou transakci provedl za stejných podmínek“ (15). Hypotetický soukromý investor jedná jako obezřetný poskytovatel kapitálu (16), který chce maximalizovat svoje zisky, ovšem bez toho, aby podstupoval příliš velká rizika v poměru k výnosu (17).
(63)
Podle judikatury Evropského soudního dvora nemusí být chování soukromého investora, s nímž je nutno porovnat zásah veřejného investora sledujícího cíle hospodářské politiky, nezbytně chováním běžného investora, který vkládá kapitál za účelem dosažení výnosnosti ve víceméně krátkém období, musí však být přinejmenším chováním soukromého holdingu nebo soukromého seskupení podniků sledujícího strukturální, globální nebo sektorovou politiku a musí být určováno perspektivami výnosnosti v delším období (18).
(64)
Mimoto „…srovnání mezi jednáním veřejného investora a jednáním soukromého investora musí být provedeno ve vztahu k tomu, jak by se v rámci předmětné transakce zachoval soukromý investor s ohledem na dostupné informace a na vývoj předvídatelný v daném okamžiku“ (19).
(65)
Analýza a hodnocení Komise musí zahrnovat „všechny relevantní aspekty sporné transakce a její kontext“. K tomu patří finanční situace podniku, který je příjemcem, a dotčený trh. Na základě výše uvedených úvah je hlavní otázkou, kterou chce Komise ověřit, skutečnost, zda podnik získal „hospodářskou výhodu, kterou by za běžných tržních podmínek nezískal“ (20).
(66)
Komise taktéž podotýká, že podle ustálené judikatury se zásada investora v tržním hospodářství vztahuje rovněž na půjčky. Použije-li se tato zásada v případě poskytnutí půjčky, vyvstává otázka, zda by soukromý investor poskytl příjemci půjčku za podmínek, za nichž byla skutečně udělena (21).
VII.2. Posouzení opatření jako celku
(67)
Jak již bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, pro posouzení dotyčného případu je důležitý rozsudek ve věci BP Chemicals (22). Komise se domnívá, že opatření nejsou nezávislá a že spolu vzájemně souvisí, a to vzhledem k časové posloupnosti, finanční situaci Malév a jejich účelu, jelikož všechna tato opatření měla leteckou společnost udržet na trhu a vyřešit její potřeby v oblasti likvidity a nedostatek kapitálu způsobený ztrátami. Maďarsko ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení rovněž tvrdí, že jednotlivé kroky „procesu“ jsou „neoddělitelné“ a že všechna opatření měla sledovat jediný cíl, a to zajistit fungování letecké společnosti nalezením strategického investora.
(68)
Z podání Maďarska vyšlo najevo, že opatření, která Maďarsko provedlo ve prospěch společnosti Malév, jsou odůvodněna aspekty veřejné politiky, a nejsou založena na úvahách týkajících se budoucí ziskovosti společnosti. Maďarsko několikrát zdůraznilo neúspěšnou privatizaci a význam společnosti Malév pro národní hospodářství. Bylo potvrzeno, že při provádění opatření vzal stát v úvahu „význam letecké společnosti pro vnitrostátní infrastrukturu, trh práce a zájmy dodavatelů“. Maďarské orgány rovněž zdůraznily, že žádný soukromý investor není ochoten leteckou společnost převzít v její současné podobě. Komise musí proto předpokládat, že by žádný soukromý investor v podobné situaci nejednal jako maďarská vláda při přijímání opatření. Komise rovněž připomíná, že v rozsudku ve věci Boch Soudní dvůr uvedl, že „kritériem je zejména to, zda by za podobných podmínek soukromý investor vycházel z předpokládaných možností rentability, přičemž by odhlédl od veškerých úvah sociálního charakteru nebo regionální politiky či politiky určitého odvětví a poskytl by tento vklad“ (23).
(69)
Vzhledem k dlouhodobě špatným finančním výsledkům společnosti Malév (viz tabulka č. 1 a body 103-104) a tvrzení maďarských orgánů, že letecká společnost byla přinejmenším od roku 2006 trvale v obtížích, by bylo možno návratnost přijatelnou pro soukromého investora očekávat pouze v případě, že by společnost prošla radikální restrukturalizací. Maďarsko ani společnost Malév však neprokázaly, že by základem kteréhokoli ze zkoumaných opatření byl takovýto plán restrukturalizace.
(70)
Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že opatření č. 1 až 8 jako celek nesplňují zásadu investora v tržním hospodářství. Toto hodnocení dále potvrzuje individuální analýza každého opatření.
VII.3. Individuální posouzení opatření č. 1 až 8
VII.3.1 Opatření č. 1
(71)
Podle Maďarska má společnost MAVA jedinou funkci, tj. držet některá aktiva, která dříve vlastnila společnost Malév, a působit jako „kanál pro určité platby mezi společností Malév a MFB“. Společnost MAVA je zřízena pouze za tímto účelem.
(72)
Co se týče dluhu ve výši 76 milionů EUR, který byl převeden na společnost MAVA, tento dluh vyplývá z úvěrové smlouvy, jež byla mezi společností Malév a MFB uzavřena v roce 2003. Půjčka měla být splacena v jedné splátce na konci doby splatnosti a vztahovala se na ni státní záruka. Tato půjčka z roku 2003 byla uvedena na seznamu existujících opatření podpory ve smlouvě o přistoupení (24). V dohodě z roku 2007 však byla splatnost půjčky prodloužena do roku 2017. Od roku 2007 proto již opatření nelze považovat za existující opatření podpory. Prodloužení doby platnosti opatření podpory představuje podle čl. 4 odst. 2 písm. b) nařízení komise (ES) č. 794/2004 nový režim podpory (25).
(73)
Šetřením bylo prokázáno, že tato transakce (tj. prodloužení splatnosti dlužné částky, založení společnosti MAVA, převod dlužné částky na společnost MAVA, převod aktiv na společnost MAVA a dohody o zpětném pronájmu) měla za cíl pouze restrukturalizaci dluhu společnosti Malév. Maďarsko samo přiznalo, že společnost MAVA neměla být nikdy zisková. V důsledku této transakce byl dluh (spolu s aktivy) vyňat z rozvahy společnosti Malév.
(74)
Tvrzení Maďarska, že finanční závazky přijaté společnostmi Malév a AirBridge postačovaly k uhrazení nákladů společnosti MAVA, není přijatelné k prokázání toho, že transakce je v souladu s tržními podmínkami, jelikož by žádný soukromý účastník trhu neměl pobídku jednat stejně. Co se týče poskytnutých zajištění, tato zajištění měla společnosti MAVA umožnit splacení dluhu na konci doby splatnosti půjčky, tj. v roce 2017 (26). Žádný soukromý investor by nepřijal takovéto riziko, tj. převzetí aktiv, jejichž budoucí hodnota je nejistá, oproti určité platební povinnosti.
(75)
Ačkoliv maďarské orgány poskytly poměrně srozumitelná ocenění (27) letadla B767 (28) a potrubí pro přepravu leteckého petroleje (29), poskytnuté ocenění (metoda diskontovaných peněžních toků) týkající se značky Malév (56 milionů EUR) se jeví jako nepřímé a vysoce závislé na výkonnosti letecké společnosti, takže jeho výsledek nelze považovat za objektivní hodnotu značky Malév, zejména s přihlédnutím ke stavu a výkonnosti letecké společnosti. Vzhledem ke skutečnosti, že si stát byl vědom pravděpodobnosti toho, že společnost Malév nebude schopna plnit své povinnosti týkající se hrazení licenčních poplatků, měla by metoda diskontovaných peněžních toků vést k hodnotě blížící se nule. Na základě této zvláštní struktury smlouvy proto nelze hodnotu značky pokládat za dostatečné zajištění.
(76)
Smluvní strany si musely být vědomy toho, že společnost Malév jakožto podnik, který byl již od roku 2007 v obtížích, není reálně schopna uspokojivě plnit svou povinnost týkající se hrazení licenčních poplatků. Následkem této transakce nebylo možno „náklady“ společnosti MAVA (tj. hrazení úroků bance MFB) pokrýt platbami společnosti Malév v souvislosti s licenčními poplatky za ochrannou známku. Společnost MAVA nepodnikla žádné kroky k vymáhání neuhrazených plateb.
(77)
Co se týče záruky banky VEB ve výši 32 milionů EUR, tato záruka měla krýt nejen jistinu, nýbrž rovněž pravidelné platby úroků, které společnost MAVA prováděla ve prospěch MFB.
(78)
V tomto kontextu a vzhledem ke skutečnosti, že na společnost MAVA nebyla převedena odpovídající protihodnota, je nutno vynětí dlužné částky z rozvahy společnosti považovat za výhodu ve prospěch společnosti Malév.
VII.3.2. Opatření č. 2
(79)
Pokud jde o zálohovou platbu fondu MNV za (posléze neuskutečněný) prodej podniku Malév GH, podle znaleckého ocenění, které předložilo Maďarsko, čistá majetková hodnota podniku Malév GH v roce 2009 činila 1,6 miliardy HUF a jeho odhadovaná tržní hodnota 3,5 miliardy HUF. V lednu 2009 zaplatil fond MNV společnosti Malév jako zálohovou platbu částku ve výši 1,6 miliardy HUF. Tato platba byla zajištěna zástavou na letadlo typu CRJ, HA-LNA (odhadovaná tržní hodnota 1,8 miliardy HUF). V únoru 2009 byla předběžná kupní smlouva pozměněna a fond MNV vyplatil další částku ve výši 2,7 miliardy HUF (celkem 4,3 miliardy HUF) a u téhož letadla bylo zapsáno zástavní právo jako druhé v pořadí.
(80)
Ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení maďarské orgány připustily, že zálohová platba byla ve skutečnosti provedena s cílem zajistit likviditu společnosti Malév během fáze jednání o opětovném znárodnění.
(81)
Podle předběžné kupní smlouvy měla být tato částka neprodleně vrácena (do 2 pracovních dnů), pokud by se transakce neuskutečnila. Fond MNV však nepodnikl žádné kroky k vymáhání této dlužné částky poté, co v červenci 2009 od obchodu ustoupil. Při přeměně dluhu na vlastní kapitál v roce 2010 byly následně započteny pouze úroky (nikdy však nebyly uhrazeny). Společnost Malév měla proto tyto peněžní prostředky k dispozici bezplatně.
(82)
Komise se domnívá, že opatření poskytlo společnosti Malév výhodu, jestliže vrácení zálohové platby nebylo vymáháno poté, co tato platba v červenci 2009 nabyla splatnosti. Výhoda byla poskytnuta dokonce ještě dříve, a to v okamžiku, kdy byla předběžná kupní smlouva v únoru 2009 pozměněna a zálohová platba se zvýšila (nad odhadnutou tržní cenu společnosti), aniž by bylo poskytnuto dostatečné zajištění.
VII.3.3 Opatření č. 3
(83)
Co se týče opakovaných odkladů uhrazení daňových závazků a závazků v souvislosti s příspěvky na sociální zabezpečení ze strany daňového orgánu, Komise podotýká, že podle podání Maďarska je zřejmé, že v průběhu roku 2006-2007 požádala společnost Malév celkem dvanáctkrát o odklad uhrazení daňových závazků (v souvislosti s různými platbami). Daňový orgán odklad pokaždé povolil. Podle příslušných maďarských právních předpisů závisí povolení takovéhoto odkladu na volném uvážení a může být odmítnuto. Opatření je proto nutno považovat za selektivní (30).
(84)
Až do července 2008 společnost Malév účtovala a hradila zákonné úroky podle splátkového kalendáře. Ve svých rozhodnutích daňový orgán odklad zdůvodňoval složitou situací společnosti Malév a plánovanou restrukturalizací.
(85)
Od července 2008 však společnost Malév přestala daně a příspěvky na sociální zabezpečení a příslušné úroky (kromě jedné částečné platby v prosinci 2008) platit a daňový orgán nepřijal žádná opatření k vymáhání tohoto dluhu. Mimoto byl pro další platby stanoven nový splátkový kalendář poté, co společnost Malév nedodržela dohody o restrukturalizaci dluhu. Od dubna 2009 již nebyly daňové závazky a závazky týkající se příspěvků na sociální zabezpečení splatné od tohoto okamžiku (tj. nikoli již dříve neuhrazené platby) restrukturalizovány, aniž by úřad APEH přijal konkrétní opatření k vymáhání dlužných částek.
(86)
Komise zastává názor, že by žádný soukromý věřitel nejednal jako maďarský stát. Ve skutečnosti nebyla od července 2008 přijata žádná konkrétní opatření k vymáhání dluhu. Finanční situace společnosti byla navzdory určitému úsilí o restrukturalizaci i nadále velmi slabá (viz tabulka č. 1) a vyhlídka, že společnost bude opět zisková, byla jen velmi malá, či vůbec neexistovala. V podobné situaci by se soukromý věřitel snažil vymáhat plnění smlouvy. Poté, co společnost Malév nedodržela dohody o restrukturalizaci dluhu, by soukromý investor s další restrukturalizací nesouhlasil.
(87)
Nejpozději od července 2008 proto nevymáhání daňových závazků a závazků v souvislosti s příspěvky na sociální zabezpečení ze strany daňového orgánu a další restrukturalizace poskytly společnosti Malév výhodu.
VII.3.4 Opatření č. 4
(88)
Co se týče navýšení kapitálu v únoru 2010, jehož prostřednictvím stát opět znárodnil leteckou společnost, v níž od doby její privatizace neměl žádný podíl, nejnápadnější skutečností je to, že zatímco v roce 2007 byl 99,5 % podíl ve společnosti Malév prodán za cenu odpovídající přibližně 740 000 EUR, v roce 2010 stát za opětovné získání 94,6 % podílu ve společnosti (prostřednictvím navýšení kapitálu: to se uskutečnilo zčásti vložením nového kapitálu ve výši 20,7 miliardy HUF a zčásti kapitalizací pohledávky v souvislosti se zálohovou platbou za podnik Malév GH ve výši 4,7 miliardy HUF) fakticky zaplatil částku odpovídající 94 milionům EUR, tj. 127násobek původní kupní ceny. Toto chování státu není v souladu s tržními podmínkami, zejména s ohledem na skutečnost, že letecká společnost mezitím kumulovala ztráty, nadále vykazovala zápornou hodnotu majetku a neměla věrohodný plán restrukturalizace. Maďarské orgány ve skutečnosti samy přiznávají, že společnost byla v „trvalých obtížích“ a počátkem roku 2010 nebyl žádný soukromý investor ochoten společnost Malév koupit.
(89)
Zatímco navýšení kapitálu činilo 25,4 miliardy HUF (tj. částka, kterou maďarský stát zaplatil za opětovné získání 94,6 % podílu v letecké společnosti), v době přeměny vykazovala společnost Malév zápornou hodnotu majetku ve výši 41 miliard HUF (152 milionů EUR), nahromaděné ztráty ve výši 51 miliard HUF (189 milionů EUR) a celkový dluh ve výši 75 miliard HUF (278 milionů EUR) (31). Podle účetní závěrky za rok 2010 byly počátkem roku 2010 „finanční problémy společnosti vážné, dluh dosáhl dramatické výše, zdroje financování prakticky neexistovaly. […] Kvůli neexistenci strategického vlastníka nebylo dostupné obchodní financování.“ Letecká společnost byla ve skutečnosti ztrátová nejméně od roku 2003 bez reálné naděje na obnovení životaschopnosti, a ani soukromému vlastníkovi se nepodařilo situaci společnosti změnit. V tomto kontextu bylo zřejmé, že navýšení kapitálu nebude k obnovení životaschopnosti společnosti postačovat a že po opětovném znárodnění bude společnost Malév k pouhému setrvání na trhu potřebovat další kapitál a likviditu. Komise vyvozuje závěr, že za této situace poskytlo opětovné znárodnění společnosti Malév v únoru 2010 prostřednictvím navýšení kapitálu této společnosti výhodu.
(90)
Co se týče tvrzení Maďarska, že si stát znárodněním společnosti v porovnání s vymáháním svých pohledávek za společností Malév polepšil, Komise podotýká toto. Jak Maďarsko uznává, v případě úpadku by získalo zpět velmi malou část svých pohledávek vyjma pohledávky, na niž se vztahovala záruka banky VEB. (V době transakce byla hodnota majetku společnosti Malév ve skutečnosti záporná). Maďarský stát se naopak rozhodl udržet leteckou společnost na trhu přeměnou jejího dluhu a vložením nových peněžních prostředků ve výši 20,7 miliardy HUF (přibližně 77 milionů EUR). Žádný soukromý investor by v podobné situaci tuto další finanční zátěž nepřijal, zejména bez reálných vyhlídek na obnovení životaschopnosti společnosti.
(91)
Komise taktéž podotýká, že ve stejné době, kdy maďarský stát navýšil kapitál společnosti Malév, rovněž společnost AirBridge (nepřímo VEB) přeměnila svůj dluh ve výši 1,4 miliardy HUF na vlastní kapitál. Tato částka však představovala pouze 5 % nového kapitálu a stát mimoto přispěl kromě přeměněného dluhu rovněž značným objemem nového kapitálu. Vložení nových finančních prostředků ve skutečnosti představovalo 77 % navýšení kapitálu. Vzhledem k špatné finanční situaci společnosti Malév byla vyhlídka společnosti AirBridge na zpětné získání této částky velmi malá, či dokonce vůbec neexistovala. Jednání soukromého subjektu se v tomto případě proto podstatně liší od chování maďarského státu a nelze je použít k vyvození závěru, že se stát choval jako soukromý investor.
Tabulka č. 2
Navýšení kapitálu v roce 2010
Účastník navýšení kapitálu
Příspěvek v miliardách HUF
Druh příspěvku
Podíl příspěvku
MNV
20,7
Nový kapitál
77 %
MNV
4,7
Kapitalizace pohledávky
18 %
AirBridge/VEB
1,4
Kapitalizace pohledávky
5 %
CELKEM
26,8
100 %
(92)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že za této situace poskytlo opětovné znárodnění společnosti Malév v únoru 2010 prostřednictvím navýšení kapitálu této společnosti výhodu.
VII.3.5 Opatření č. 5 až 8
(93)
Pokud jde o opatření po opětovném znárodnění, je zjevné, že akcionářské půjčky a navýšení kapitálu měly financovat stávající činnost společnosti Malév a zamezit její bezprostřední platební neschopnosti. Stát proto tato opatření provedl s týmž cílem: zachovat činnost společnosti Malév. Vzhledem ke své časové posloupnosti tato opatření mimoto spolu úzce souvisí, jelikož se uskutečnila ve velmi krátkých časových intervalech (tj. od května do září 2010). Komise je proto názoru, že podle rozsudku ve věci BP Chemicals nelze tyto akcionářské půjčky posuzovat podle zásady investora v tržním hospodářství, a zejména s použitím sdělení o referenčních sazbách (32), jelikož všechna tato opatření přímo souvisí s opatřením č. 4 a to, zda představují státní podporu, nelze tudíž posuzovat odděleně.
(94)
Z podání maďarských orgánů je zřejmé, že žádný soukromý investor nebyl ochoten společnost Malév financovat, jejími jedinými zdroji financování byly úvěry dodavatelů a likvidita, kterou jí poskytl stát. V době poskytnutí půjček nemohl stát vážně počítat s tím, že společnost Malév bude plnit své závazky týkající se hrazení úroků a že půjčku splatí. Mimoto je rovněž sporné, zda by soukromý věřitel převzal riziko spojené s poskytnutím půjčky, která měla být splacena jednorázově na konci doby splatnosti, společnosti v podobné situaci jako Malév (tj. v trvalých obtížích). Vzhledem k úvěrové historii společnosti vůči státu (např. nevrácení zálohové platby za podnik Malév GH, opakované odklady daní a jejich neplacení) nemohl stát ani žádný jiný investor reálně očekávat, že společnost Malév bude plnit své závazky.
(95)
Na druhou stranu by ani podle sdělení o referenčních sazbách stanovené úroky a dohodnutá zajištění nepostačovaly k vyloučení existence státní podpory. Stanovená úroková sazba činila 9,97 %, zatímco referenční sazba HUF v době udělení činila 5,97 %. Vzhledem k minulé výkonnosti společnosti Malév a její finanční situaci (společnost se neustále nacházela na pokraji úpadku) rozpětí ve výši pouze 400 základních bodů nad základní sazbou HUF nepostačuje. Pokud jde o zajištění půjček, tržní hodnota podniku Malév GH (3,5 miliardy HUF) v případě neplacení ze strany společnosti Malév je sporná, jelikož společnost Malév byla hlavním partnerem činnosti v oblasti pozemního odbavení: v roce 2009 vytvořila společnost Malév 63 % příjmů. Přinejmenším v krátkodobém horizontu proto jeho hospodářská výkonnost závisela na existenci společnosti Malév a jeho tržní hodnota by se podstatně snížila, pokud by společnost Malév vyhlásila úpadek.
(96)
Jelikož neexistoval věrohodný plán restrukturalizace, bylo od počátku zřejmé, že půjčky ani navýšení kapitálu nepovedou ke změně situace společnosti s nulovou tržní hodnotou, která byla i nadále v kritickém stavu. Tato opatření se proto prakticky rovnala přímému grantu, jelikož stát neměl žádnou vyhlídku, že získá „investované“ finanční prostředky zpět.
(97)
Komise se proto domnívá, že opatření č. 5 až 8 poskytla společnosti Malév výhodu.
VII.4. Závěr ohledně existence státní podpory
(98)
Podle výše uvedeného posouzení poskytují všechna dotyčná opatření (opatření č. 1 až 8) společnosti Malév výhodu. Tato výhoda byla udělena ze státních prostředků.
(99)
Společnost Malév je mimoto leteckou společností a jako taková se považuje za podnik. Soutěží s ostatními leteckými společnostmi, které podobnou výhodu nemají. Opatření proto narušují hospodářskou soutěž. Společnost mimoto působí v odvětví (letectví), v němž rozhodně existuje obchod mezi členskými státy; je proto splněno rovněž kritérium týkající se ovlivnění obchodu v rámci Unie.
(100)
Opatření jsou specifická a selektivní, jelikož zvýhodňují pouze jeden podnik (tj. společnost Malév).
(101)
Na základě výše uvedených tvrzení vyvozuje Komise závěr, že opatření č. 1 až 8 splňují kritéria obsažená v čl. 107 odst. 1 SFEU. Za této situace musí být tato opatření považována za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
VII.5. Slučitelnost podpory s vnitřním trhem
(102)
Ustanovení čl. 107 odst. 2 a 3 stanoví výjimky z obecného pravidla, že státní podpory nejsou slučitelné s vnitřním trhem, jak je uvedeno v čl. 107 odst. 1.
(103)
Komise zastává názor, že společnost Malév měla trvalé obtíže přinejmenším od roku 2006. Nejméně od roku 2003 byla ztrátová (viz tabulka č. 1) a již v roce 2006 byla hodnota jejího majetku záporná (obr. 1). Maďarské orgány mimoto potvrdily trvalé obtíže letecké společnosti a skutečnost, že od druhého pololetí roku 2006 splňovala podmínky pro kolektivní úpadkové řízení, je tudíž splněn bod 10 písm. c) pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. Jediným základem pro slučitelnost jsou proto pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(104)
Co se týče způsobilosti a podmínky „jednou, a dost“, Komise podotýká, že opatření, která jsou předmětem šetření, netvoří „nepřetržitou restrukturalizaci“. Letecká společnost změnila v příslušném období (tj. 2007-2010) dvakrát vlastníka, jelikož byla zprivatizována a poté opět znárodněna. Společnost byla průběžně „restrukturalizována“, avšak bez vnitřně provázaného plánu. Po privatizaci byly zahájeny určité iniciativy k snížení nákladů (propuštění zaměstnanců a zrušení tras), jednotkové náklady se však nesnížily dostatečně. Podle maďarských orgánů byla v roce 2009 vypracována nová „strategická orientace“, která byla v rámci opětovného znárodnění poradenskou společností Roland Berger revidována. Dotyčná opatření proto představují různá restrukturalizační opatření, která v zásadě porušují zásadu „jednou, a dost“.
(105)
Komise podotýká, že i kdyby byla společnost Malév způsobilá pro podporu podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci (tj. byla by splněna podmínka „jednou, a dost“, což není), nebyly by splněny požadavky týkající se slučitelné podpory na záchranu a restrukturalizaci, a to z níže objasněných důvodů.
(106)
Co se týče podpory na záchranu, nejsou splněna písm. a)-e) v bodě 25 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. Dotyčná opatření zejména nejsou omezena na nezbytné minimum, není prokázáno, že jsou opodstatněna závažnými sociálními problémy a že nemají příliš nepříznivý dopad na ostatní členské státy. Kromě opatření č. 5 a 8 jich mimoto většina nebyla provedena ve formě půjček nebo záruk.
(107)
Co se týče podpory na restrukturalizaci, není splněna žádná z podmínek slučitelnosti podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(108)
Pokud jde konkrétně o body 34 a 35 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, „obnovení dlouhodobé životaschopnosti“, maďarské orgány neprokázaly vyhlídky letecké společnosti na obnovení životaschopnosti ani nepředložily plán restrukturalizace, který by vyhovoval požadavkům stanoveným v bodech 36 a 37 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(109)
S ohledem na požadavek týkající se „zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže“ (body 38 až 42 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci) Komise podotýká, že nebyla provedena žádná kompenzační opatření.
(110)
Pokud jde o podmínku týkající se „podpory omezené na minimum“ (body 43 až 45 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci), neexistuje žádný vlastní příspěvek.
(111)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nejsou opatření č. 1 až 8, která byla od roku 2007 provedena ve prospěch společnosti Malév, slučitelná s pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. Jelikož opatření byla provedena ve prospěch podniku v obtížích, není použitelný žádný jiný základ pro slučitelnost. Opatření proto nejsou slučitelná s vnitřním trhem.
VIII. NAVRÁCENÍ PODPORY
VIII.1. Obecně
(112)
Podle SFEU a ustálené judikatury Soudního dvora může Komise rozhodnout, že dotyčný členský stát musí podporu zrušit nebo změnit (33), je-li zjištěno, že tato podpora není slučitelná s vnitřním trhem. Podle ustálené judikatury Soudního dvora má povinnost členského státu zrušit podporu, kterou Komise považuje za neslučitelnou s vnitřním trhem, za cíl obnovit situaci, která existovala před poskytnutím podpory (34). Soudní dvůr v tomto ohledu stanovil, že tohoto cíle je dosaženo, jakmile příjemce vrátí protiprávní podporu, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory (35).
(113)
Na základě uvedené judikatury článek 14 nařízení rady (ES) č. 659/1999 (36) stanoví, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil“.
(114)
Vzhledem ke skutečnosti, že dotyčná opatření představují protiprávní podporu, která není slučitelná s vnitřním trhem, je nutno podporu získat zpět, aby se obnovila situace, která na trhu existovala před poskytnutím podpory. Podporu je proto nutno navrátit od okamžiku, kdy příjemce získal výhodu, tj. od okamžiku, kdy byla příjemci podpora poskytnuta, a do dne jejího skutečného navrácení je nutno započítat příslušné úroky.
VIII.2. Prvek podpory v jednotlivých opatřeních
VIII.2.1 Opatření č. 1
(115)
Komise uznává, že „Malév“ má jako značka maďarského národního leteckého dopravce, který působí desítky let, na trhu letecké dopravy určitou hodnotu. Komise na druhou stranu zastává názor, že na základě zvláštní struktury smlouvy nelze hodnotu značky, jak ji uplatňovaly maďarské orgány, uznat. Objektivní hodnota by měla být založena na nezávislém ocenění s přihlédnutím rovněž k celkové finanční situaci společnosti Malév.
(116)
Na základě výše uvedených skutečností je proto prvek podpory v opatření č. 1 vypočítán na 56 milionů EUR, tj. 76 milionů EUR po odečtení hodnoty potrubí pro přepravu leteckého petroleje (ve výši 20 milionů EUR) a objektivní hodnoty značky Malév (37). Přesnou výši prvku podpory musí vypočítat Maďarsko. Pokud Maďarsko nepředloží přesvědčivé důkazy ohledně objektivní hodnoty značky v době uzavření transakce týkající se převodu značky na společnost MAVA, bude se za prvek podpory považovat celá částka ve výši 56 milionů EUR.
VIII.2.2 Opatření č. 2
(117)
Jak bylo objasněno výše, Komise je toho názoru, že opatření poskytlo společnosti Malév výhodu, jestliže vrácení zálohové platby nebylo vymáháno poté, co tato platba nabyla splatnosti. Výhoda byla poskytnuta dokonce ještě dříve, přinejmenším v okamžiku, kdy byla předběžná kupní smlouva v únoru 2009 pozměněna a zálohová platba se zvýšila (nad odhadovanou tržní cenu společnosti).
(118)
Komise vyvozuje závěr, že soukromý hospodářský subjekt by tyto peněžní prostředky neposkytl. Žádný soukromý tržní subjekt by nesouhlasil s poskytnutím těchto finančních prostředků společnosti Malév, zejména bezplatně, a s nepodniknutím žádných kroků k jejich zpětnému získání. Ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení maďarské orgány samy uznávají, že zálohová platba měla zajistit přežití společnosti Malév (viz bod 80). Prvek podpory proto představuje celá výše peněžních prostředků po dobu, kdy je měl příjemce k dispozici: mezi únorem 2009 a červencem 2009 to činí 0,8 miliardy HUF (rozdíl mezi tržní hodnotou podniku Malév GH a „přeplatkem“) a mezi červencem 2009 a únorem 2010 pak 4,3 miliardy HUF (celá výše zálohové platby). Při navrácení podpory je třeba vzít v úvahu skutečnost, že dotyčná částka byla v únoru 2010 přeměněna na vlastní kapitál (viz opatření č. 4).
VIII.2.3. Opatření č. 3
(119)
Co se týče odkladu a nevymáhání daní a příspěvků na sociální zabezpečení, Komise se domnívá, že státní podporu představovala celá nezaplacená částka, kterou společnost Malév úřadu APEH dlužila od července 2008 do března 2010. Státní podporu představuje rovněž celá restrukturalizovaná částka po tomto datu (červenec 2008). Ve skutečnosti nic nenasvědčuje tomu, že by soukromý věřitel tyto odklady a restrukturalizace povolil. Při navrácení podpory je nutno vzít v úvahu skutečnost, že v březnu 2010 byly splatné částky uhrazeny.
VIII.2.4 Opatření č. 4
(120)
Pokud jde o navýšení kapitálu, Komise má za to, že vzhledem k finanční situaci společnosti Malév, zjevné potřebě další podpory po navýšení kapitálu a neexistenci reálné vyhlídky na zpětné získání „investovaných“ finančních prostředků by žádný soukromý investor tyto finanční prostředky společnosti Malév neposkytl. Prvek podpory představuje vložený kapitál ve výši 25,4 miliardy HUF a kapitalizace pohledávky ve výši 4,7 miliardy HUF v souvislosti se zálohovou platbou za podnik Malév GH.
VIII.2.5 Opatření č. 5
(121)
Co se týče půjček v celkové výši 9,2 miliardy HUF, Komise se domnívá, že vzhledem k údajům o minulých dluzích a situaci letecké společnosti v době poskytnutí těchto půjček neměl stát jakýkoli důvod očekávat jejich splacení, a v době poskytnutí půjčky bylo dokonce nejisté, zda bude společnost Malév schopna platit úroky. Naběhlé úroky nebyly ve skutečnosti uhrazeny, nýbrž byly následně přeměněny na vlastní kapitál.
(122)
Komise proto usuzuje, že půjčku lze přirovnat přímému grantu, a prvek podpory tudíž představuje celá půjčka ve výši 9,2 miliardy HUF po dobu, kdy ji měl příjemce k dispozici, tj. od okamžiku převedení tranší (květen, červen a červenec 2010) do přeměny půjček na vlastní kapitál (září 2010). Do prvku podpory je nutno započítat dlužné a nezaplacené úroky. Při navrácení podpory je třeba vzít v úvahu skutečnost, že dotyčná částka byla v září 2010 přeměněna na vlastní kapitál (viz opatření č. 6).
VIII.2.6 Opatření č. 6
(123)
Z důvodů uvedených v bodě 120 se Komise domnívá, že celou částku dluhu přeměněného na vlastní kapitál lze považovat za přímý grant, a tudíž celá částka ve výši 9,4 miliardy HUF představuje od září 2010 prvek podpory.
VIII.2.7 Opatření č. 7
(124)
Z důvodů objasněných v bodě 120 má Komise za to, že prvek podpory představuje kapitál ve výši 5,3 miliardy HUF, který byl do společnosti vložen od září 2010.
VIII.2.8. Opatření č. 8
(125)
Z důvodů objasněných v bodě 120 se Komise domnívá, že celou částku půjčky lze přirovnat k přímému grantu, a tudíž celá částka ve výši 5,7 miliardy HUF představuje od září 2010 prvek podpory.
IX. ZÁVĚR
(126)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že opatření č. 1 až 8, která Maďarsko provedlo ve prospěch společnosti Malév, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(127)
Komise mimoto dospěla k závěru, že opatření č. 1 až 8 nejsou slučitelná s vnitřním trhem.
(128)
Tuto neslučitelnou podporu je nutno získat od společnosti Malév zpět, jak je uvedeno v oddíle VIII.2, aby se obnovila situace, která na trhu existovala před poskytnutím podpory. Přesnou celkovou částku, která má být navrácena, s připočtením úroků z podpory musí vypočítat maďarské orgány,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Níže uvedená opatření, která Maďarsko provedlo ve prospěch společnosti Malév Hungarian Airlines Zrt., představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU:
a)
opatření č. 1: převzetí půjčky z roku 2003, kterou společnosti Malév poskytla MFB, rozvojová banka zcela ve vlastnictví státu, společností MAVA ve vlastnictví státu dne 31. prosince 2007;
b)
opatření č. 2: poskytnutí peněžních prostředků ve výši 4,3 miliardy HUF na dobu jednoho roku v souvislosti s plánovanou (následně však neuskutečněnou) koupí dceřiného podniku společnosti Malév, který působí v oblasti pozemního odbavení, fondem MNV;
c)
opatření č. 3: veškeré nezaplacené částky dlužné na daních a příspěvcích na sociální zabezpečení od července 2008 do března 2010 a odložení několika plateb daní a příspěvků na sociální zabezpečení od července 2008;
d)
opatření č. 4: navýšení kapitálu o 25,4 miliardy HUF fondem MNV v únoru 2010 (uskutečněné zčásti vložením nového kapitálu ve výši 20,7 miliardy HUF a zčásti prostřednictvím kapitalizace pohledávky v souvislosti se zálohovou platbou za podnik Malév GH ve výši 4,7 miliardy HUF);
e)
opatření č. 5: tři akcionářské půjčky v celkové výši 9,2 miliardy EUR, poskytnuté společnosti Malév fondem MNV mezi květnem a srpnem 2010 s připočtením splatných, avšak neuhrazených úroků;
f)
opatření č. 6: přeměna akcionářských půjček (společně s úroky z těchto půjček) uvedených v čl. 1 písm. e) ve výši 9,4 miliardy HUF z pohledávky na vlastní kapitál v září 2010;
g)
opatření č. 7: další navýšení kapitálu ve výši 5,3 miliardy HUF v září 2010;
h)
opatření č. 8: další akcionářská půjčka ve výši 5,7 miliardy HUF poskytnutá v září 2010 s připočtením splatných, avšak neuhrazených úroků.
Článek 2
Opatření státní podpory uvedená v článku 1, která Maďarsko provedlo protiprávně ve prospěch společnosti Malév Hungarian Airlines Zrt. v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU, nejsou slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 3
1. Maďarsko získá od příjemce zpět podporu uvedenou v článku 1.
2. Částky, které mají být navráceny, jsou úročeny ode dne, kdy byly pro příjemce uvolněny, do dne jejich skutečného navrácení.
3. Úroky se vypočtou jako složený úrok podle kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004.
Článek 4
1. Navrácení podpory uvedené v článku 1 se provede s okamžitým účinkem.
2. Maďarsko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno do čtyř měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí.
Článek 5
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Maďarsko Komisi tyto informace:
a)
celkovou částku (jistinu a úroky), kterou má příjemce navrátit;
b)
podrobný popis opatření již přijatých a plánovaných k dosažení souladu s tímto rozhodnutím;
c)
doklady prokazující, že příjemci bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Maďarsko Komisi průběžně informuje o pokroku při provádění vnitrostátních opatření přijatých k provedení tohoto rozhodnutí, dokud nebude podpora uvedená v čl. 2 odst. 3 spolu s úroky navrácena. Na žádost Komise předloží Maďarsko okamžitě informace o již přijatých a plánovaných opatřeních k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Poskytne rovněž podrobné informace o částkách podpory a úrocích z podpory, které již příjemce vrátil.
Článek 6
Toto rozhodnutí je určeno Maďarsku.
V Bruselu dne 9. ledna 2012.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2012 m. sausio 9 d.
dėl valstybės pagalbos SA.30584 (C 38/10, ex NN 69/10), kurią Vengrija suteikė Malév Hungarian Airlines Zrt.
(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 9316)
(Tekstas autentiškas tik vengrų kalba)
(Tekstas svarbus EEE)
(2013/150/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
atsižvelgdama į sprendimą, kuriuo Komisija nusprendė pradėti SESV 108 straipsnio (1) 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl pagalbos C 38/10 (ex NN 69/10) (2),
pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas pagal minėtas nuostatas ir atsižvelgdama į jų pastabas,
kadangi:
I. PAGRINDINIAI FAKTAI IR PROCEDŪRA
(1)
po kelių nesėkmingų privatizavimo bandymų 2007 m. Vengrijos valstybė sudarė su AirBridge Zrt. (toliau - AirBridge) pardavimo-pirkimo sutartį dėl 99,95 % nacionalinės oro vežėjos Malév Hungarian Airlines Zrt. (toliau - Malév) akcijų. Mainais už akcijas AirBridge sumokėjo 200 mln. HUF (740 000 EUR (3)). Apie privatizavimo sutartį Komisijai pranešta pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį, tačiau vėliau šis pranešimas buvo atšauktas (4);
(2)
naujajam savininkui susidūrus su finansiniais sunkumais, Rusijos Vnyesekonombank (toliau - VEB) įsigijo 49,5 % AirBridge akcijų paketą ir tapo netiesioginiu Malév akcininku;
(3)
2010 m. kovo mėn. Komisija iš spaudos pranešimų sužinojo apie Vengrijos valstybės ketinimą vėl nacionalizuoti Malév. 2010 m. kovo 2 d. e. laišku Vengrijos institucijos patvirtino šiuos spaudos pranešimus;
(4)
2010 m. kovo 10 d. Komisija e. paštu gavo Wizz Air, Vengrijoje savo buveinę turinčios pigių skrydžių paslaugas teikiančios oro vežėjos ir pagrindinės Malév konkurentės Vengrijoje, skundą. Šiame skunde tvirtinama, kad įmonei Malév keliomis skirtingomis priemonėmis buvo suteikta neteisėta ir su vidaus rinka nederanti valstybės pagalba. 2009 m. kovo 29 d. raštu Komisija persiuntė Vengrijos institucijoms nekonfidencialią skundo versiją ir kartu paprašė suteikti papildomos informacijos. 2010 m. balandžio 30 d. Vengrija pateikė pastabas dėl šio skundo esmės ir atsakymus į jame iškeltus klausimus;
(5)
2010 m. gegužės 5 d. susitikime Vengrijos institucijos nurodė ketinančios restruktūrizuoti oro vežėją. Tačiau jos taip pat nurodė dar nežinančios, koks bus šio restruktūrizavimo mastas;
(6)
Komisija gavo antrąjį 2010 m. spalio 5 d. datuotą skundą (iš konkurento, nesutikusio atskleisti tapatybės) ir jį 2010 m. spalio 21 d. raštu persiuntė Vengrijos institucijoms. 2010 m. lapkričio 19 d. Vengrijos institucijos pateikė pastabas dėl šio skundo esmės;
(7)
2010 m. liepos 14 d. ir spalio 8 d. Komisija paprašė Vengrijos institucijų pateikti papildomos informacijos; atsakymai gauti 2010 m. rugpjūčio 11 ir 16 d., spalio 5 d., lapkričio 3 ir 23 d.;
(8)
šiomis aplinkybėmis 2010 m. gruodžio 21 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį (toliau - sprendimas pradėti procedūrą) dėl įvairių tariamų valstybės pagalbos, suteiktos įmonei Malév, priemonių;
(9)
2011 m. vasario 24 d. Vengrija pateikė savo pastabas dėl Komisijos sprendimo pradėti procedūrą;
(10)
2011 m. gegužės 26 d. sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (5). Gautos dviejų suinteresuotųjų šalių pastabos: Wizz Air pastabos gautos 2011 m. birželio 26 d., o konkurento (paprašiusio neatskleisti jo tapatybės) pastabos gautos 2011 m. birželio 28 d.;
(11)
2011 m. liepos 6 d. Komisija persiuntė šias pastabas Vengrijai. 2011 m. rugsėjo 5 d. Vengrija pateikė pastabas dėl trečiųjų šalių pastabų;
(12)
priėmus sprendimą pradėti procedūrą Briuselyje įvyko du Komisijos tarnybų ir Vengrijos institucijų susitikimai: 2011 m. birželio 10 d. ir spalio 19 d.;
(13)
2011 m. rugsėjo 26 d. Komisija paprašė Vengrijos institucijų pateikti papildomos informacijos; atsakymą į šį prašymą Vengrija pateikė 2011 m. spalio 25 d. raštu;
II. MALÉV IR SUSIJUSIOS PRIEMONĖS
II.1. Įmonė
(14)
Malév buveinė įsikūrusi Budapešto Ferenco Listo tarptautiniame oro uoste ir įmonė šiuo metu eksploatuoja 22 orlaivių (6), kuriais skraidina į paskirties vietas Europoje ir Artimuosiuose Rytuose, parką. 2009 m. įmonė pervežė 3,2 mln. keleivių (7);
II.2. Laikotarpis iki 2007 m. privatizavimo
(15)
Vengrijos institucijos privatizuoti Malév bandė keliomis progomis. 1992 m. 35 % Malév akcijų paketas buvo parduotas Italijos valstybės kontroliuojamam Alitalia ir Simest konsorciumui. 1997 m. Alitalia-Simest turimą akcijų paketą pardavė dviejų privačiai valdomų Vengrijos bankų (OTP ir MKB) konsorciumui. 1999 m. valstybė išpirko didžiąją privačiai valdytų akcijų dalį ir padidino valstybės nuosavybę iki 97 % akcijų;
(16)
Malév, kaip ir daugelis kitų oro vežėjų, gerokai nukentėjo dėl aviacijos rinkos nuosmukio, kuris rinką ištiko po 2001 m. rugsėjo mėn. įvykių, ir tapo nuostolinga (žr. 1 lentelę);
(17)
būtent šiomis aplinkybėmis valstybė vėl nusprendė privatizuoti Malév;
II.3. 2007 m. privatizavimas ir privatizuotos Malév kontrolės laikotarpis
II.3.1. Pardavimas AirBridge
(18)
reikėjo atkurti įmonės kapitalą, o valstybės, kaip savininkės, galimybės finansuoti tokią investiciją, buvo ribotos. Paprašyta pateikti pasiūlymų dėl Malév ir 2007 m. pradžioje nuspręsta, kad patraukliausią pasiūlymą pateikė specialiosios paskirties įmonė AirBridge. AirBridge pasiūlė patrauklų ir tariamai komerciškai gyvybingą verslo ir restruktūrizavimo planą;
(19)
2007 m. vasario 23 d. sudaryta pardavimo-pirkimo sutartis dėl 99,95 % Malév akcijų pardavimo AirBridge. 49 % AirBridge akcijų valdė Boris Abramovich (8), Rusijos verslininkas, valdęs keleto Rusijos oro vežėjų (KrasAir ir Rusijos oro vežėjų AirUnion aljanso) kontrolinius akcijų paketus, o 51 % akcijų valdė Vengrijos fiziniai asmenys. Taigi tikėtasi, kad AirBridge, be verslo ir restruktūrizavimo planų įgyvendinimo, įmonėje Malév įdiegs praktinę sektoriaus patirtį ir vadovavimą;
(20)
svarbiausios buvo šios šio susitarimo dalys:
(a)
AirBridge 99,95 % Malév akcijų įsigijo už 200 mln. HUF (740 000 EUR). AirBridge buvo įpareigota vėliausiai iki 2008 m. gruodžio 31 d. suteikti 50 mln. EUR finansavimą (9).
(b)
76 mln. EUR paskola, kurią 2003 m. įmonei Malév suteikė valstybės 100 % valdomas Vengrijos plėtros bankas (Magyar Fejlesztési Bank, toliau - MFB), buvo pašalinta iš Malév balanso ir perduota valstybės 100 % valdomai specialiosios paskirties įmonei Malév Asset Management Company (Malév Vagyonkezelő Kft., toliau - MAVA).
Ši 2003 m. MFB suteikta paskola buvo denominuota eurais; tai buvo 100 % valstybės garantuota paskola, kuriai taikyta 3 mėnesių IBOR + 0,5 % palūkanų norma. Iš pradžių paskolos terminas turėjos baigtis 2013 m. ir pagrindinė paskolos suma turėjo būti grąžinta viena išmoka suėjus paskolos terminui. Perdavus pagrindinę sumą ir palūkanas MAVA, paskolos terminas taip pat buvo pratęstas iki 2017 m.
Vengrijos institucijų teigimu, kartu su paskola MAVA buvo perduotas 76 mln. EUR vertės turtas. Šį turtą sudarė Malév prekės ženklas, žibalo vamzdynas ir vienas orlaivis B767. Jeigu Malév veiktų pelningai, įmonė taip pat turėtų sumokėti MAVA 25 % pelno sumokėjus mokesčius. AirBridge taip pat suteikė MAVA VEB suteiktą banko garantiją, kad padengtų paskolos grąžinimą iki 32 mln. EUR sumos.
(c)
Malév taip pat kasmet mokėtų MAVA 200 000 EUR dydžio licencijos mokestį už Malév vardo ir logotipo naudojimą. AirBridge buvo įpareigota toliau naudoti šį prekės ženklą ir užtikrinti įmonės, kaip oro vežėjos, veikimą iki 2017 m. gruodžio 31 d., t. y. iki naujojo paskolos termino pabaigos.
(d)
Malév laikotarpiui nuo 2008 m. sausio 1 d. iki 2017 m. gruodžio 31 d. iš MAVA išsinuomotų MAVA ką tik perduotą (žr. b punktą) orlaivį (10);
(21)
buvo paskirta nauja vadovybė ir įgyvendinta nemažai priemonių, kuriomis siekta mažinti sąnaudas ir gauti pajamų. Be kita ko, nutrauktas tolimojo susisiekimo paslaugų teikimas ir sumažintas darbuotojų skaičius. Tačiau, Vengrijos teigimu, įgyvendinant šias priemones labai padidėjo kuro kainos, todėl jos neturėjo jokio bendro poveikio įmonės pelningumui;
(22)
Malév finansinė padėtis toliau blogėjo ir po keturių mėnesių įmonė neturėjo būtino likvidumo, kad galėtų atlikti autorių atlyginimų mokėjimus už naudojimąsi Malév prekės ženklu;
(23)
Vengrijos teigimu, Malév nusprendus sustabdyti skrydžius tolimojo nuotolio maršrutais, mokėjimai už orlaivį B767, išnuomotą iš MAVA, nebuvo „sustabdyti“, nes Malév„pripažino“ tas skolas, ir yra paprasčiausiai vėluojama atlikti mokėjimus, už kuriuos mokamos palūkanos;
(24)
2008 m. antrąjį pusmetį Malév, taip pat jos Rusijos partneriai, pradėjo patirti pasaulinės finansų krizės poveikį. Keletas B. Abramovich oro vežėjų bankrutavo. AirBridge nebegalėjo finansuoti Malév ir neįvykdė įsipareigojimų dėl paskolos grąžinimo VEB. 49 % AirBridge akcijų buvo įkeisti VEB, todėl VEB perėmė tas akcijas. VEB pabrėžė esantis pasirengęs toliau finansuoti Malév, bet kaip bankas, o ne kaip savininkas;
II.3.2. Malév Ground Handling pardavimas
(25)
kaip konstatuota, 2009 m. pradžioje Malév finansinė padėtis dar pablogėjo. Taigi įmonės akcininkai kreipėsi į valstybinę kontroliuojančiąją įmonę (Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt., toliau - MNV) su pasiūlymu parduoti šiai įmonei Malév Ground Handling, Malév 100 % valdomą pavaldžiąją įmonę (toliau - Malév GH);
(26)
Vengrijos teigimu, Malév GH tuo metu buvo ir tebėra finansiškai patikima įmonė;
(27)
2009 m. sausio mėn. pasirašyta (ir vasario mėn. pakeista) išankstinė pirkimo sutartis, kurioje numatyti 4,3 mlrd. HUF (16 mln. EUR) išankstiniai mokėjimai. MNV išankstinius mokėjimus įmonei Malév atliko 2009 m. sausio ir vasario mėn. Jeigu atlikusi išsamų patikrinimą MNV nuspręstų nepasirašyti galutinės pardavimo-pirkimo sutarties, šie išankstiniai mokėjimai per dvi darbo dienas turėtų būti grąžinti. Šis galimo grąžinimo įpareigojimas buvo užtikrintas susitarimais dėl įkaito. 2009 m. liepos mėn. MNV galiausiai nusprendė nutraukti sandorį ir atsirado prievolė grąžinti pirkimo kainą;
(28)
išankstinis mokėjimas MNV taip ir nebuvo grąžintas. MNV nebuvo sumokėtos ir už išankstinius mokėjimus mokėtinos palūkanos (11);
II.3.3. Mokesčių atidėjimas
(29)
nuo 2007 m. sausio mėn. iki 2010 m. kovo mėn. Vengrijos mokesčių ir finansų kontrolės administracija (Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal, toliau - APEH) leido Malév atidėti įvairių rūšių mokesčių ir socialinio draudimo prievolių mokėjimus ar pakeisti jų terminus. Nuo 2008 m. liepos mėn. APEH nesugebėjo išieškoti pradelstos skolos ir vėliau net sutiko pakeisti tolesnių sumų terminus. 2010 m. kovo mėn. Malév mokesčių ir socialinio draudimo įmokų skola (pagrindinė suma ir delspinigiai) sudarė 13,7 mlrd. HUF (51 mln. EUR). Kalbant apie visą Malév grupę, atitinkama suma yra 16,8 mlrd. HUF (62 mln. EUR). 2010 m. kovo 11 d.Malév einamosios sąskaitos APEH deficitas buvo padengtas panaudojus dalį grynųjų lėšų, kurios buvo gautos 2010 m. vasario mėn. padidinus kapitalą (nurodoma toliau);
II.4. 2010 m. pakartotinis nacionalizavimas ir valstybinės Malév kontrolės laikotarpis
II.4.1. Priežastys, dėl kurių nuspręsta pakartotinai nacionalizuoti Malév
(30)
2010 m. nebuvo įmanoma rasti privačių investuotojų, kurie perimtų Malév iš AirBridge ir VEB kaip pagrindiniai akcininkai. Visų pirma VEB neketino finansuoti oro vežėjos kaip strateginis investuotojas. Oro vežėjos finansiniai veiklos rezultatai tebebuvo prasti, kaip matyti 1 lentelėje;
1 lentelė
2003-2010 m. Malév veiklos rodikliai (mlrd. HUF)
2003 m.
2004 m.
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
2009 m.
2010 m.
EBITDA
pelnas(nuostolis)
(4,4)
(1,8)
(4,9)
(8,8)
(10,6)
(8,3)
(15,5)
(19,1)
EBIT
pelnas(nuostolis)
(9,4)
(6,8)
(9,4)
(12,5)
(14,7)
(10,8)
(17,9)
(20,6)
Grynasis rezultatas
pelnas(nuostolis)
(13,5)
(4,9)
(1,3)
(10,9)
0,7
(14,5)
(24,8)
(24,6)
Šaltinis:
Vengrijos institucijų pateikta informacija ir Malév 2010 m. finansinės ataskaitos.
(31)
užuot likvidavusios įmonę, Vengrijos institucijos nusprendė surengti derybas su VEB ir AirBridge ir bandyti pagerinti komercinę Malév padėtį vidutinės trukmės ir ilgalaikėje perspektyvoje;
II.4.2. Kapitalo didinimas 2010 m. vasario mėn.: skolos pakeitimas akcijomis ir naujas kapitalas
(32)
2010 m. vasario 26 d. VEB, AirBridge, MNV, Malév ir Vengrijos vyriausybė susitarė dėl 25,4 mlrd. HUF (94 mln. EUR) kapitalo didinimo, kuris iš dalies būtų įgyvendintas skiriant naują 20,7 mlrd. HUF (77 mln. EUR) kapitalą ir iš dalies skolos - išankstinio mokėjimo už Malév GH (žr. II.3.2 skirsnį) ir už jį priskaičiuotų palūkanų, iš viso 4,7 mlrd. HUF (17 mln. EUR) - pakeitimu akcijomis. AirBridge taip pat pakeitė akcijomis 1,5 mlrd. HUF (5,4 mln. EUR). Taigi reikalavimai Malév išnyko ir buvę kreditoriai tapo dalies įmonės savininkais;
(33)
prieš kapitalo didinimą esamas registruotas Malév kapitalas buvo sumažintas iki beveik nulio, kad būtų kompensuota sukauptų nuostolių dalis ir būtų atsižvelgta į tai, kad esamos Malév akcijos tapo bevertės. Vėliau registruotas Malév kapitalas buvo padidintas išleidžiant naujas 0,01 HUF nominaliosios vertės akcijas. Malév akcinio kapitalo pokyčiai matyti 1 schemoje;
(34)
20,7 mlrd. HUF (77 mln. EUR) suma, kurią MNV suteikė grynaisiais pinigais, suteikė Malév galimybę įvykdyti visas neįvykdytas mokestines prievoles (žr. 29 dalį) ir laikinai stabilizuoti savo veiklą;
(35)
padidinus kapitalą, valstybei atiteko 94,6 % Malév akcijų, o AirBridge ir VEB akcijų paketas buvo sumažintas iki minimumo;
1 schema
Malév akcinio kapitalo pokyčiai
II.4.3. 2010 m. gegužės-rugpjūčio mėn.: akcininko paskolos ir keitimas į akcijas
(36)
2010 m. gegužės-rugpjūčio mėn. Vengrijos valstybė per MNV suteikė Malév keletą „akcininko paskolų“, kurių bendra suma sudarė 9,2 mlrd. HUF (34 mln. EUR);
(37)
pirmoji iš šių paskolų - 2,16 mlrd. HUF (7,9 mln. EUR) - suteikta 2010 m. gegužės mėn. Ši paskola apibūdinta kaip trejų metų trukmės akcininko paskola, kuriai nustatyta 9,97 % palūkanų norma. Paskola turėjo būti grąžinta vienu mokėjimu suėjus paskolos terminui, o užtikrinta ji buvo įkeičiant Malév GH akcijas;
(38)
antroji iš šių paskolų - 1,34 mlrd. HUF (4,9 mln. EUR) - suteikta 2010 m. birželio mėn. ir tai vėlgi buvo trejų metų trukmės akcininko paskola, kuriai nustatyta 9,97 % palūkanų norma; paskola vėlgi turėjo būti grąžinta vienu mokėjimu suėjus paskolos terminui ir buvo užtikrinta įkeičiant Malév GH akcijas;
(39)
2010 m. rugpjūčio mėn. buvo suteikta trečioji - 5,7 mlrd. HUF (20,8 mln. EUR) - akcininko paskola. Tai vėlgi buvo trejų metų trukmės akcininko paskola, kuriai nustatyta 9,97 % palūkanų norma ir kuri turėjo būti grąžinta vienu mokėjimu suėjus paskolos terminui. Šiuo atveju paskola buvo užtikrinta įkeičiant orlaivį (HA-LNA - CRJ reaktyvinį lėktuvą);
(40)
rugsėjo 24 d. šios trys paskolos, kurios sudarė iš viso 9,2 mlrd. HUF (33,6 mln. EUR), kartu su už jas mokėtinomis palūkanomis (bendra suma sudarė 9,4 mlrd. HUF, arba 34,3 mln. EUR) buvo iš skolos pakeistos į Malév akcijas ir buvo panaikintos susijusios garantijos;
II.4.4. 2010 m. rugsėjo mėn.: papildomas kapitalo didinimas ir akcininko paskola
(41)
2010 m. rugsėjo 24 d. MNV taip pat padidino Malév kapitalą, skyrusi įmonei papildomą 5,3 mlrd. HUF (19,3 mln. EUR) grynųjų pinigų sumą. Taip MNV (t. y. valstybės) valdomas Malév akcijų paketas padidėjo iki 96,5 %;
(42)
tą pačią dieną valstybė suteikė Malév papildomą trejų metų trukmės 5,7 mlrd. HUF (20,8 mln. EUR) dydžio akcininko paskolą, kuriai nustatyta 9,97 % palūkanų norma. Pirmasis palūkanų mokėjimas turėjo būti atliktas praėjus 6 mėnesiams nuo paskolos mokėjimo dienos, o pagrindinė suma turi būti grąžinta vienkartine išmoka suėjus paskolos terminui. Šiai paskolai nustatytos garantijos - registruotas HA-LNA CRJ orlaivio įkeitimas (šio turto vertė yra maždaug 1,8 mlrd. HUF) ir pajamų iš IATA organizuojamo narių tarptautinio ir Vengrijos eismo įkeitimas;
III. TIRIAMŲ PRIEMONIŲ SANTRAUKA
(43)
sprendime pradėti procedūrą Komisija nagrinėjo, ar toliau išvardytos priemonės yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.
-
1 priemonė. 2007 m. gruodžio 31 d. valstybės valdoma MALÉV MAVA perėmė 76 mln. EUR paskolą, kurią 2003 m. įmonei Malév suteikė MFB, valstybės 100 % valdomas plėtros bankas, ir tam tikrą Malév turtą. Paskolos terminas buvo pratęstas ne ilgiau kaip iki 2017 m.
-
2 priemonė. MNV planuojant įsigyti (šis įsigijimas vėliau nebuvo įvykdytas) Malév patronuojamąją įmonę Malév GH, kuri, Vengrijos institucijų teigimu, buvo finansiškai patikima įmonė, vieneriems metams suteikta 4,3 mlrd. HUF dydžio likvidumo priemonė. Nors sandoris nebuvo įgyvendintas, šis išankstinis pirkimo kainos mokėjimas nebuvo grąžintas.
-
3 priemonė. Atidėti įvairūs 2007 m. sausio mėn. - 2010 m. kovo mėn. mokėtini mokesčių ir socialinio draudimo įmokų mokėjimai. 2010 m. kovo mėn. Malév mokesčių ir socialinio draudimo įmokų skola sudarė 13,7 mlrd. HUF.
-
4 priemonė. 2010 m. vasario mėn. MNV padidino kapitalą 25,4 mlrd. HUF suma skyrusi naują 20,7 mlrd. HUF (77 mln. EUR) kapitalą ir pakeitusi akcijomis skolą, kurią sudarė išankstinis mokėjimas už GH (žr. 2 priemonę) ir palūkanos, iš viso 4,7 mlrd. HUF. (AirBridge taip pat pakeitė akcijomis 1,5 mlrd. HUF.)
-
5 priemonė. 2010 m. gegužės-rugpjūčio mėn. MNV suteikė Malév tris akcininko paskolas, kurių bendra suma yra 9,2 mlrd. HUF. Visoms trims HUF denominuotoms paskoloms nustatyta 9,97 % palūkanų norma ir pagrindinė suma turi būti grąžinta vienkartine išmoka pasibaigus paskolos terminui (visos dalys yra trejų metų trukmės). Pirmąsias dvi dalis, kurių bendra suma yra 3,5 mlrd. HUF (13 mln. EUR), užtikrino patronuojamoji įmonė Malév GH, o trečioji 5,7 mlrd. HUF (21 mln. EUR) dalis užtikrinta orlaiviu (HA-LNA, CRJ reaktyviniu lėktuvu).
-
6 priemonė. 2010 m. rugsėjo mėn. šios akcininko paskolos (kartu su už jas mokėtinomis palūkanomis) iš skolos pakeistos 9,4 mlrd. HUF dydžio akciniu kapitalu.
-
7 priemonė. 2010 m. rugsėjo mėn. kapitalas dar padidintas 5,3 mlrd. HUF grynųjų pinigų suma. Valstybės valdomas akcijų paketas padidėjo iki 96,5 %.
-
8 priemonė. 2010 m. rugsėjo mėn. suteikta dar viena 5,7 mlrd. HUF dydžio akcininko paskola, kuriai nustatyta 9,97 % palūkanų norma ir kurios pagrindinė suma turi būti grąžinta vienkartine išmoka suėjus paskolos terminui. Ši paskola užtikrinta minėtu HA-LNA CRJ orlaiviu ir pajamų iš IATA organizuojamo narių tarptautinio ir Vengrijos eismo įkeitimu;
(44)
sprendime pradėti procedūrą Komisija taip pat abejojo, ar šios priemonės - tiek, kiek jos susijusios su valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, - dera su vidaus rinka atsižvelgiant į išimtis, įtvirtintas SESV ir visų pirma Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (12) (toliau - Sanavimo ir restruktūrizavimo gairės);
IV. VENGRIJOS PASTABOS
(45)
atsakyme į sprendimą pradėti procedūrą Vengrija pakartotinai nurodė pirmiau apibūdintus faktus ir papildomai išaiškino priežastis, dėl kurių oro vežėjai patyrė sunkumų. Vengrija taip pat patvirtino, kad Malév„nuolat“ sunkumų patiriančia įmone, kaip apibrėžta Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse, buvo laikytina bent nuo 2006 m. antrojo pusmečio;
(46)
prieš oficialaus tyrimo pradžią Vengrijos institucijos, trumpai tariant, įrodinėjo, kad visos priemonės atitinka rinkos ekonomikos investuotojo ir rinkos ekonomikos kreditoriaus principus;
(47)
dėl priemonių, kurios buvo įgyvendintos Malév parduodant įmonei AirBridge, Vengrijos institucijos tvirtino, kad šios priemonės dėl įkaito, kuris buvo nustatytas siekiant užtikrinti, kad MAVA perimtų paskolą, dera su rinka. Dėl žlugusio Malév GH pardavimo jos įrodinėjo, kad Malév nebuvo suteikta jokio pranašumo, nes pavėluotas pardavimo kainos grąžinimas buvo tinkamai padengtas įkaitu ir pardavimo kainai buvo priskaičiuotos palūkanos. Dėl mokesčių atidėjimo institucijos įrodinėjo, kad šioms sumoms buvo nustatytas įkaitas, taikytos visos taikytinos palūkanos ir baudos, o be to, toks atidėjimas yra bendro pobūdžio priemonė. Dėl pakartotinio Malév nacionalizavimo Vengrijos institucijos teigia galėjusios priverstinai įvykdyti savo reikalavimus Malév ir dėl to įmonė būtų bankrutavusi ir būtų buvusi likviduota. Institucijos laikosi nuomonės, kad tuo atveju, jei jos būtų tai padariusios, jos būtų išieškojusios tik nedidelę savo reikalavimų dalį (išskyrus dalį, kuriai taikyta 20 dalyje minėta VEB garantija). Be to, neigiamos pasekmės šalies ekonomikai būtų buvusios reikšmingos (13);
(48)
dėl akcininko paskolų ir paskesnio jų pakeitimo Malév akcijomis valstybė laikosi nuomonės, kad šiomis priemonėmis Malév nesuteikta jokio pranašumo, nes šios paskolos visais atvejais buvo visiškai užtikrintos turtu, taikytos su rinka derančios palūkanų normos, o pakeičiant skolą akcijomis buvo visiškai atsižvelgta į visas mokėtinas palūkanas;
(49)
priėmus sprendimą pradėti procedūrą, Vengrijos institucijos nepateikė jokių naujų argumentų. Vengrijos pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą nepateikiama nei naujų argumentų, kurie paremtų su pagalba nesusijusį priemonių pobūdį, nei informacijos, kuria būtų pagrįstas įgyvendintų priemonių derėjimas su vidaus rinka, visų pirma su Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėmis;
V. SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS
(50)
pastabas pateikė du konkurentai (žr. 10 dalį), kurie abu palaikė Komisijos tyrimą;
(51)
konkurentas, paprašęs neatskleisti jo tapatybės, tvirtino, kad tam tikri privatūs investuotojai buvo susidomėję galimybe įsigyti kontrolinį Malév akcijų paketą, o tai įrodo, kad Vengrija galėjo pasinaudoti kitomis perspektyviomis galimybėmis, kaip 2010 m. pakartotinio Malév nacionalizavimo alternatyva;
(52)
Wizz Air vertinimu, bendra turto, kuris perduotas MAVA kartu su MFB paskola (1 priemonė), įskaitant Malév prekės ženklą, žibalo vamzdyną ir vieną B767 orlaivį, rinkos vertė neviršija 27 mln. EUR, t. y. yra gerokai mažesnė nei paskolos suma. Todėl Wizz Air daro išvadą, kad šis sandoris nebuvo įgyvendintas įprastomis rinkos sąlygomis ir juo Malév suteiktas didelis pranašumas;
(53)
dėl mokesčių atidėjimo (3 priemonė) Wizz Air tvirtino, kad pagal Vengrijos teisę privačiai įmonei, kurios finansinė padėtis yra panaši į Malév padėtį, panašus į aptariamąjį mokesčių atidėjimas negalėjo būti suteiktas nei automatiškai, nei išimties tvarka;
VI. VENGRIJOS PASTABOS DĖL SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ
(54)
Komisijai pratęsus terminą atsakymui pateikti, 2011 m. rugsėjo 5 d. Vengrija atsakė į šias pastabas. Vengrija toliau laikosi savo nuomonės, kad anksčiau įgyvendintos priemonės pateisinamos atsižvelgiant į rinkos ekonomikos investuotojo principą (žr. 59 dalį), todėl tos priemonės nėra valstybės pagalba. Vengrijos teigimu, valstybės politikos tikslų buvimas nedaro poveikio priemonių pobūdžiui, kuris nesusijęs su pagalba;
(55)
Vengrija pareiškė, kad perspektyvių galimybių nebuvo ir tik pakartotinis nacionalizavimas leido Vengrijos institucijoms atgauti visišką einamąją Malév kontrolę, o nacionalinei oro vežėjai - faktiškai įgyvendinti restruktūrizavimo procedūrą, kurią įgyvendinti ji siekė nuo 2007 m., kad būtų užtikrinta komercinė įmonės sėkmė. Dėl 1 priemonės Vengrija laikėsi nuomonės, kad aptariamo turto vertė atitinka paskolos vertę. Dėl 3 priemonės Vengrija pareiškė, kad Vengrijos mokesčių institucijos Malév vertino kaip bet kokį kitą panašioje padėtyje esantį mokesčių mokėtoją;
VII. VALSTYBĖS PAGALBOS BUVIMAS, KAIP APIBRĖŽTA SESV 107 STRAIPSNIO 1 DALYJE
VII.1. Bendrosios nuostatos
(56)
kad nustatytų, ar nagrinėjamos priemonės yra valstybės pagalba, Komisija turi įvertinti, ar jos atitinka visas SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas. Šioje nuostatoje konstatuojama, kad, „išskyrus tuos atvejus, kai Sutartys nustato kitaip, valstybių narių arba iš jų valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.“;
(57)
atsižvelgdama į šią nuostatą, Komisija įvertins, ar ginčijamos Malév skirtos priemonės yra valstybės pagalba;
(58)
kalbant apie bendrus valstybės pagalbos kriterijus, šiuo atveju poveikis prekybai ir konkurencijos iškraipymas yra neginčijami ir Vengrijos institucijos dėl jų net nesiginčijo. Malév konkuruoja su kitais Europos Sąjungos oro vežėjais, ypač nuo 1993 m. sausio 1 d., kai prasidėjo trečiasis oro transporto liberalizavimo etapas (trečiasis paketas) (14). Aptariamomis priemonėmis Malév buvo suteikta galimybė tęsti veiklą, taigi įmonei, priešingai negu kitiems konkurentams, neteko patirti pasekmių, kurių paprastai atsiranda dėl prastų įmonės finansinių rezultatų;
(59)
dėl valstybės išteklių ir priemonių priskirtinumo valstybei Vengrija taip pat nesiginčijo. APEH yra Vengrijos mokesčių inspekcija, taigi yra aiškiai sietina su valstybe. MNV yra valstybinė kontroliuojančioji įmonė. Jos pareigos išdėstytos svarbiausiose bendrosiose Valstybės turto akto taisyklėse. MNV vykdo vyriausybės ir kompetentingo ministro sprendimus. MAVA taip pat yra 100 % valdoma valstybės (per MNV) ir, kaip aiškina Vengrijos institucijos, „veikia Vengrijos valstybės vardu“;
(60)
dėl atrankumo, išskyrus 3 priemonę (mokesčių atidėjimą), Vengrija nesiginčijo. Priemonės buvo naudingos vienai įmonei - Malév;
(61)
ar nagrinėjamomis priemonėmis Malév buvo suteiktas ekonominis pranašumas, bus įvertinta toliau;
(62)
Komisija pažymi, kad pagal nusistovėjusius Bendrijos teisės principus atvejai, kai papildomas kapitalas „įmonei“ suteikiamas geresnėmis nei įprastos rinkos sąlygomis, galėtų patekti į SESV 107 straipsnio 1 dalies taikymo sritį, nes taip būtų „palaikoma“ konkreti įmonė, kaip apibrėžta šiame straipsnyje. Kad nustatytų, ar suteikiamas toks pranašumas, Komisija taiko „rinkos ekonomikos investuotojo principą“. Pagal šį principą, jei panašiomis aplinkybėmis „įprastomis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis privatus investuotojas, kuris yra tokio dydžio, kad jį būtų galima palyginti su viešajame sektoriuje veikiančiomis įstaigomis, galėjo būti paskatintas atlikti aptariamą kapitalo įnašą“, toks įnašas nelaikytinas susijusiu su valstybės pagalba. Todėl Komisija turi įvertinti, „ar privatus investuotojas nagrinėjamą sandorį būtų sudaręs tokiomis pat sąlygomis“ (15). Hipotetinis privatus investuotojas veikia kaip apdairus investuotojas (16), norintis padidinti savo pelną, tačiau neprisiimdamas per daug didelės rizikos, palyginti su kapitalo grąža (17);
(63)
pagal Europos Teismo jurisprudenciją, nors privataus investuotojo elgesys, su kuriuo turi būti lyginamas ekonominės politikos tikslų siekiančio valstybės investuotojo įsikišimas, nebūtinai turi atitikti įprasto investuotojo, kuris investuoja kapitalą siekdamas jo daugiau ar mažiau trumpalaikio rentabilumo, elgesį, jis turi atitikti bent privačios kontroliuojančiosios įmonės ar privačių įmonių grupės, kuri vykdo visuotinę arba sektoriaus struktūros politiką ir vadovaujasi ilgesnio laikotarpio rentabilumo perspektyvomis, elgesį (18);
(64)
be to, „viešojo ir privataus investuotojų elgesys turi būti lyginamas atsižvelgiant į tai, koks privataus investuotojo elgesys būtų buvęs sudarant aptariamą sandorį, atsižvelgiant į turimą informaciją ir į pasikeitimus, kuriuos tuo metu buvo galima numatyti.“ (19);
(65)
į Komisijos analizę ir vertinimą turi būti įtraukti „visi nagrinėjamam sandoriui reikšmingi veiksniai ir jo aplinkybės“. Tai, be kita ko, apima finansinę pagalbos gavėjo padėtį ir atitinkamą rinką. Remiantis minėtais sumetimais, pagrindinis klausimas, kurį Komisija nori išnagrinėti, susijęs su tuo, ar įmonė įgijo „ekonominį pranašumą, kurio nebūtų įgijusi įprastomis rinkos sąlygomis“ (20);
(66)
Komisija taip pat pažymi, kad pagal nusistovėjusią Teismo praktiką rinkos ekonomikos investuotojo principas taip pat taikomas paskoloms. Taikant šį principą paskolos teikimui, kyla klausimas, ar privatus investuotojas pagalbos gavėjui būtų suteikęs paskolą tokiomis sąlygomis, kuriomis ji faktiškai buvo suteikta (21);
VII.2. Bendras priemonių vertinimas
(67)
kaip jau nustatyta sprendime pradėti procedūrą, nagrinėjamos bylos vertinimui svarbus sprendimas byloje BP Chemicals (22). Iš esmės Komisija mano, kad priemonės nėra savarankiškos ir jas sieja jų chronologija, finansinė Malév padėtis ir jų galutinis pobūdis, nes visomis jomis siekiama padėti oro vežėjai išsilaikyti, patenkinti dėl nuostolių atsiradusius jos likvidumo poreikius ir išspręsti kapitalo nepakankamumo problemą. Savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą Vengrija taip pat įrodinėja, kad įvairūs šio „proceso“ etapai yra „neatskiriami“ ir visos priemonės skirtos vienam tikslui - užtikrinti oro vežėjos veikimą radus strateginį investuotoją;
(68)
iš Vengrijos pateiktos informacijos paaiškėjo, kad priemonės, kurias Vengrija įgyvendino Malév naudai, pagrįstos valstybinės politikos sumetimais, o ne būsimo įmonės pelningumo sumetimais. Vengrija keliomis progomis atkreipė dėmesį į tai, kad privatizavimas buvo nesėkmingas, o Malév buvo svarbi šalies ekonomikai. Pripažinta, kad, imdamasi šių priemonių, valstybė atsižvelgė į „oro vežėjos svarbą nacionalinei infrastruktūrai, darbo rinkai ir tiekėjų interesams“. Vengrijos institucijos taip pat pabrėžė, kad nėra nė vieno privataus investuotojo, kuris būtų norėjęs perimti oro vežėją jos dabartine forma. Todėl Komisijai tenka manyti, kad joks privatus investuotojas panašiomis aplinkybėmis nebūtų veikęs taip, kaip veikė Vengrijos vyriausybė, imdamasi šių priemonių. Komisija taip pat primena, kad sprendime byloje Boch Teismas pažymėjo, kad „ypač reikia išanalizuoti, ar panašiomis sąlygomis privatus partneris įneštų panašią kapitalo dalį, numatydamas įmanomas rentabilumo galimybes ir palikdamas nuošaly kokius nors regiono ar sektoriaus socialinius ar politinius sumetimus“ (23);
(69)
atsižvelgiant į Malév finansinius rezultatus, kurie ilgą laiką buvo prasti (žr. 1 lentelę ir 103-104 dalis), ir į Vengrijos institucijų tvirtinimą, kad oro vežėja nuolat patyrė sunkumų bent nuo 2006 m., privačiam investuotojui priimtinos grąžos buvo galima tikėtis tik tuo atveju, jeigu įmonė būtų iš esmės restruktūrizuota. Tačiau nei Vengrija, nei Malév nė karto neįrodė, kad kuri nors iš nagrinėjamų priemonių buvo pagrįsta tokiu restruktūrizavimo planu;
(70)
remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija laikosi nuomonės, kad visos kartu 1-8 priemonės neatitinka rinkos ekonomikos investuotojo principo. Šį įvertinimą papildomai patvirtina atskira kiekvienos priemonės analizė;
VII.3. Atskiras 1-8 priemonių vertinimas
VII.3.1. 1 priemonė
(71)
Vengrijos teigimu, MAVA veikla apsiriboja vienkartine funkcija, t. y. valdyti tam tikrą turtą, kuris anksčiau priklausė Malév, ir veikti kaip „tam tikrų mokėjimų perdavimo tarp Malév ir MFB kanalui“. MAVA sukurta tik šiuo konkrečiu tikslu;
(72)
MAVA perduota 76 mln. EUR dydžio skola kyla iš 2003 m. Malév ir MFB paskolos sutarties. Paskola turėjo būti grąžinta viena vienintele dalimi suėjus paskolos terminui ir jai taikyta valstybės garantija. Ši 2003 m. paskola buvo įtraukta į Stojimo sutartyje pateikiamą esamos pagalbos priemonių sąrašą (24). Tačiau 2007 m. susitarimu paskolos terminas buvo pratęstas iki 2017 m. Taigi nuo 2007 m. priemonė nebegali būti laikoma esamos pagalbos priemone. Iš tiesų, pagalbos priemonės pratęsimas yra nauja pagalbos schema, kaip nustatyta Komisijos Reglamento (EB) Nr. 794/2004 (25) 4 straipsnio 2 dalies b punkte;
(73)
iš tyrimo matyti, kad šiuo sandoriu (t. y. skolos termino pratęsimu, MAVA sukūrimu, skolos perdavimu MAVA, turto perdavimu MAVA ir atgalinės nuomos susitarimais) paprasčiausiai siekta restruktūrizuoti Malév skolą. Vengrija pati pripažino, kad MAVA niekada nebuvo skirta pelnui gauti. Dėl šio sandorio skola (kartu su turtu) buvo pašalinta iš Malév balanso;
(74)
Vengrijos argumentas, kad finansiniai įsipareigojimai, kuriuos prisiėmė Malév ir AirBridge, buvo pakankami MAVA sąnaudoms padengti, nėra priimtinas siekiant įrodyti, kad sandoris dera su rinka, nes joks privatus rinkos dalyvis nebūtų turėjęs paskatų pasielgti taip pat. Kalbant apie pasiūlytus įkaitus, jie turėjo suteikti MAVA galimybę grąžinti skolą suėjus paskolos terminui, t. y. 2017 m. (26) Joks privatus investuotojas nebūtų prisiėmęs tokios rizikos, t. y. perimti neaiškios būsimos vertės turtą mainais už tam tikrą mokėjimo įsipareigojimą;
(75)
nors Vengrijos institucijos pateikė gana išsamius orlaivio B767 (27) ir žibalo vamzdyno (28) įvertinimus (29), pateiktas Malév prekės ženklo įvertinimas (56 mln. EUR, nustatyta diskontuoto pinigų srauto metodu) atrodo nelogiškas ir itin priklausomas nuo oro vežėjos veiklos rezultatų, taigi jo rezultato negalima laikyti objektyvia Malév prekės ženklo verte, ypač atsižvelgiant į oro vežėjos būklę ir veiklos rodiklius. Atsižvelgiant į tai, kad valstybė žinojo apie tikimybę, jog Malév negalės vykdyti savo įsipareigojimų dėl autorių atlyginimų mokėjimo, taikant diskontuoto pinigų srauto metodą nustatyta vertė turėtų būti lygi nuliui. Taigi atsižvelgiant į šią konkrečią sutartinę formą negalima sutikti, kad prekės ženklo vertė yra priimtinas įkaitas;
(76)
susitariančiosios šalys turėjo žinoti, kad Malév, kuri sunkumų patyrė jau 2007 m., realiai negalėjo pakankamai vykdyti savo įsipareigojimą atlikti autorių atlyginimų mokėjimą. Iš esmės po šio sandorio Malév autorių atlyginimų mokėjimai už prekės ženklą negalėjo padengti MAVA „sąnaudų“ (t. y. palūkanų mokėjimo MFB). MAVA niekada nesiėmė jokių priemonių nesumokėtiems mokėjimams išsireikalauti;
(77)
VEB suteikta 32 mln. EUR garantija buvo skirta ne tik pagrindinei sumai, bet ir reguliariems palūkanų mokėjimams, kuriuos MAVA turi mokėti MFB, padengti;
(78)
atsižvelgiant į šias aplinkybes ir į tai, kad MAVA nebuvo perduota jokio tinkamo atitikmens, skolos pašalinimą iš įmonės balanso reikia vertinti kaip Malév suteiktą pranašumą;
VII.3.2. 2 priemonė
(79)
kalbant apie išankstinį MNV mokėjimą už GH pardavimą (jis vėliau nebuvo įvykdytas), iš Vengrijos pateikto ekspertų įvertinimo matyti, kad 2009 m. GH grynoji turto vertė sudarė 1,6 mlrd. HUF, o apytikrė rinkos vertė buvo 3,5 mlrd. HUF. Iš esmės 2009 m. sausio mėn. MNV sumokėjo Malév 1,6 mlrd. HUF kaip išankstinį mokėjimą. Šis mokėjimas buvo užtikrintas HA-LNA, CRJ reaktyvinio lėktuvo (apytikrė rinkos vertė yra 1,8 mlrd. HUF), įkaitu. 2009 m. vasario mėn. išankstinė pirkimo sutartis buvo pakeista, MNV sumokėjo papildomus 2,7 mlrd. HUF (iš viso 4,3 mlrd. HUF) ir antriniu įkeitimu buvo įkeistas tas pats orlaivis;
(80)
pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą Vengrijos institucijos pripažįsta, kad išankstinis mokėjimas iš esmės buvo atliktas siekiant užtikrinti Malév likvidumą pakartotinio nacionalizavimo derybų etape;
(81)
pagal išankstinę pirkimo sutartį neįvykus sandoriui ši suma turėjo būti nedelsiant grąžinta (per 2 darbo dienas). Tačiau MNV, 2009 m. liepos mėn. pasitraukusi iš sandorio, nesiėmė jokių veiksmų šiai skolai išieškoti. Ex post palūkanos buvo priskaičiuotos, - bet jos niekada nebuvo mokamos, - kai 2010 m. skola buvo pakeista akcijomis. Taigi Malév šia likvidumo priemone galėjo naudotis nemokamai;
(82)
Komisija laikosi nuomonės, kad neišreikalavus grąžinti išankstinio mokėjimo, kai 2009 m. liepos mėn. suėjo jo grąžinimo terminas, šia priemone Malév buvo suteiktas pranašumas. Be to, pranašumas buvo įgytas dar anksčiau - jau tada, kai 2009 m. vasario mėn. buvo pakeista išankstinė pirkimo sutartis ir buvo padidintas išankstinis mokėjimas (viršijus apskaičiuotą įmonės rinkos kainą), kuris buvo užtikrintas nepakankamu įkaitu;
VII.3.3. 3 priemonė
(83)
dėl pakartotinio mokesčių inspekcijos skirto mokesčių ir socialinių įsipareigojimų prievolių atidėjimo Komisija pažymi, kad iš Vengrijos pateiktos informacijos yra aišku, kad 2006-2007 m. atidėti mokesčių įsipareigojimų mokėjimą Malév prašė 12 skirtingų progų (dėl įvairių mokėjimų). Mokesčių inspekcija prievolių vykdymą atidėjo kiekvieną kartą. Pagal atitinkamus Vengrijos teisės aktus dėl tokio atidėjimo sprendžiama savo nuožiūra ir toks prašymas galėjo būti atmestas. Taigi ši priemonė turi būti laikoma atrankiąja (30);
(84)
iki 2008 m. liepos mėn. buvo skaičiuojamos teisės aktuose nustatytos palūkanos, kurias Malév mokėjo pagal atidėjimo tvarkaraščius. Savo sprendimuose kaip priežastis mokesčių inspekcija minėjo sudėtingą Malév padėtį ir tame etape numatomą restruktūrizavimą;
(85)
tačiau nuo 2008 m. liepos mėn. Malév nustojo mokėjusi savo mokesčius ir socialinio draudimo įmokas bei palūkanas (išskyrus vieną dalinį mokėjimą 2008 m. gruodžio mėn.), o mokesčių inspekcija nesiėmė jokių veiksmų šiai skolai išieškoti. Be to, tolesnių mokėjimų terminai buvo taip pat keičiami ir po to, kai Malév neįvykdė mokėjimų terminų pakeitimo susitarimų. Nuo 2009 m. balandžio mėn. mokėtinų mokesčių ir socialinių įsipareigojimų (t. y. ne anksčiau jau pradelstų mokėjimų) terminai net nebebuvo keičiami ir APEH nesiėmė jokių konkrečių veiksmų kuriai nors iš skolų išsireikalauti;
(86)
Komisija laikosi nuomonės, kad nė vienas privatus kreditorius nebūtų pasielgęs taip, kaip Vengrijos valstybė. Iš tiesų nuo 2008 m. liepos mėn. nebuvo imtasi jokių konkrečių veiksmų skolai išsireikalauti. Be to, įmonės finansinė padėtis, nors ir buvo dėtos tam tikros pastangos ją restruktūrizuoti, tebebuvo labai prasta (žr. 1 lentelę) ir buvo mažai arba iš viso nebuvo vilčių, kad įmonė vėl taps pelninga. Privatus kreditorius panašiomis aplinkybėmis būtų siekęs, kad susitarimas būtų įvykdytas. Be to, Malév nesugebėjus laikytis mokėjimų terminų pakeitimo susitarimų, nė vienas privatus kreditorius nebūtų sutikęs toliau keisti mokėjimų terminus;
(87)
taigi vėliausiai nuo 2008 m. liepos mėn. mokesčių inspekcijai neišreikalaujant mokesčių ir socialinio draudimo įmokų ir toliau keičiant mokėjimų terminus Malév buvo suteiktas pranašumas;
VII.3.4. 4 priemonė
(88)
kalbant apie 2010 m. vasario mėn. kapitalo didinimą, kuriuo valstybė pakartotinai nacionalizavo oro vežėją, kurios akcijų ji nevaldė nuo įmonės privatizavimo, labiausiai stulbina tai, kad 2007 m. 99,5 % Malév akcijų buvo parduota už maždaug 740 000 EUR, o 2010 m. valstybė de facto sumokėjo 94 mln. EUR, kad atgautų 94,6 % akcijų nuosavybę (didinant kapitalą: skiriant naują 20,7 mlrd. HUF kapitalą ir skolą - 4,7 mlrd. HUF išankstinį mokėjimą už GH - pakeičiant akcijomis), t. y. 127 kartus daugiau už pradinę pardavimo kainą. Toks valstybės elgesys, ypač atsižvelgiant į tai, kad oro vežėja tuo metu kaupė nuostolius, jos nuosavas kapitalas ir toliau buvo neigiamas ir nebuvo pateikta jokio patikimo restruktūrizavimo plano, nedera su rinka. Iš esmės Vengrijos institucijos pačios pripažino, kad įmonė „nuolat patyrė sunkumų“ ir 2010 m. pradžioje nebuvo nė vieno privataus investuotojo, kuris norėtų įsigyti Malév;
(89)
nors kapitalas padidintas 25,4 mlrd. HUF suma (t. y. tai buvo suma, kurią Vengrijos valstybė sumokėjo, kad atgautų 94,6 % oro vežėjos akcijų nuosavybę), keitimo metu Malév turėjo 41 mlrd. HUF (152 mln. EUR) neigiamą nuosavą kapitalą, susikauptus 51 mlrd. HUF (189 mln. EUR) dydžio nuostolius ir bendrą 75 mlrd. HUF (278 mln. EUR) skolą (31). Pagal 2010 m. finansines ataskaitas 2010 m. pradžioje „oro vežėja turėjo rimtų finansavimo problemų, skola pasiekė sukrečiantį lygį, finansavimo šaltinių praktiškai nebuvo. … Nesant strateginio savininko, komercinis finansavimas nebuvo prieinamas“. Iš tiesų, oro vežėja nuostolingai veikė bent nuo 2003 m. ir neturėjo jokių realių perspektyvų atkurti gyvybingumą - net ir tuo atveju, jei privačiam savininkui būtų pasisekę iš esmės pertvarkyti įmonę. Šiomis aplinkybėmis buvo aišku, kad kapitalo didinimo nepakaks įmonės gyvybingumui atkurti ir kad po pakartotinio nacionalizavimo Malév reikės papildomo kapitalo ir likvidumo vien tam, kad įmonė galėtų tęsti veiklą. Komisija daro išvadą, kad tomis aplinkybėmis 2010 m. vasario mėn. pakartotinai nacionalizavus Malév didinant įmonės kapitalą įmonei buvo suteiktas pranašumas;
(90)
dėl Vengrijos argumento, kad valstybei buvo geriau nacionalizuoti įmonę, nei užtikrinti priverstinį reikalavimų Malév vykdymą, Komisija pateikia tokias pastabas. Vengrija pripažįsta, kad bankroto atveju institucijos būtų išieškojusios labai nedidelę savo reikalavimų dalį (išskyrus dalį, kuriai taikyta VEB garantija). (Iš esmės sudarant sandorį Malév turto vertė buvo neigiama.) Priešingai, Vengrijos valstybė nusprendė palaikyti oro vežėją pakeisdama savo skolą akcijomis ir skirdama 20,7 mlrd. HUF (apytikriai 77 mln. EUR) naujų lėšų. Nė vienas privatus investuotojas panašioje padėtyje nebūtų užsikrovęs šios papildomos finansinės naštos, ypač nesant realių šansų atkurti įmonės gyvybingumą;
(91)
Komisija taip pat pažymi, kad tuo pat metu, kai Vengrijos valstybė padidino Malév kapitalą, AirBridge (netiesiogiai VEB) taip pat pakeitė akcijomis savo skolą, kuri sudarė 1,4 mlrd. HUF. Tačiau ši suma sudaro tik 5 % naujo kapitalo, o valstybė, be konvertuotos skolos, taip pat skyrė didelę naujo kapitalo sumą. Iš esmės naujų lėšų injekcija sudarė 77 % kapitalo padidinimo. Be to, atsižvelgiant į prastas finansines Malév sąlygas, AirBridge perspektyva gauti tos sumos mokėjimą buvo labai ribota arba jos net iš viso nebuvo. Taigi privačios šalies elgesys šiuo atveju iš esmės skiriasi nuo Vengrijos valstybės elgesio ir jis negali būti laikomas orientyru, kuriuo remiantis būtų galima manyti, kad valstybė veikė kaip privatus investuotojas;
2 lentelė
2010 m. kapitalo didinimas
Kapitalo didinimo dalyvis
Įnašas mlrd. HUF
Įnašo rūšis
Įnašo dalis
MNV
20,7
Naujas kapitalas
77 %
MNV
4,7
Skolos pakeitimas akcijomis
18 %
AirBridge / VEB
1,4
Skolos pakeitimas akcijomis
5 %
IŠ VISO
26,8
100 %
(92)
remdamasi tuo, kas išdėstyta Komisija daro išvadą, kad tomis aplinkybėmis 2010 m. vasario mėn. pakartotiniu Malév nacionalizavimu didinant įmonės kapitalą įmonei buvo suteiktas pranašumas;
VII.3.5. 5-8 priemonės
(93)
dėl priemonių, įgyvendintų po pakartotinio nacionalizavimo, yra akivaizdu, kad akcininko paskolos ir kapitalo injekcijos buvo skirtos einamajai Malév veiklai finansuoti ir įmonei gresiančiam nemokumui išvengti. Taigi valstybė šių priemonių ėmėsi siekdama to paties tikslo: išlaikyti Malév verslą. Be to, šios priemonės taip pat yra glaudžiai susijusios chronologiškai, nes buvo įgyvendintos per labai trumpus laiko tarpus (t. y. 2010 m. gegužės-rugsėjo mėn.). Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad, remiantis sprendimu byloje BP Chemicals, šių akcininko paskolų negalima vertinti pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą ir visų pirma taikant orientacinių normų komunikatą (32), nes visos jos tiesiogiai susijusios su 4 priemone, todėl jų valstybės pagalbos pobūdžio negalima vertinti atskirai;
(94)
iš Vengrijos pateiktos informacijos aiškiai matyti, kad nė vienas privatus investuotojas nebuvo pasirengęs finansuoti Malév, ir jos vieninteliai finansavimo šaltiniai buvo tiekėjų paskolos ir valstybės teikiamas likvidumas. Suteikdama paskolas, valstybė negalėjo rimtai tikėtis, kad Malév vykdys savo palūkanų mokėjimo prievolę ir kad valstybė susigrąžins paskolą. Be to, taip pat yra abejotina, ar koks nors privatus kreditorius būtų surizikavęs suteikti paskolą, kuri turi būti grąžinta vienkartine išmoka suėjus paskolos terminui, panašios į Malév būklės įmonei (t. y. nuolat patiriančiai sunkumų). Galiausiai atsižvelgiant į tai, kaip įmonė grąžindavo kreditus valstybei (pvz., išankstinio mokėjimo už GH nekompensavimas, nuolatinis mokesčių mokėjimo atidėjimas ir nemokėjimas), valstybė ir bet koks kitas investuotojas negalėjo realiai tikėtis, kad Malév vykdys savo prievoles;
(95)
kita vertus, net ir pagal orientacinių normų komunikatą nustatytų palūkanų ir sutartų įkaitų nebūtų pakakę nuspręsti, kad priemonės nėra susijusios su valstybės pagalba. Nustatyta palūkanų norma buvo 9,97 %, o HUF orientacinė norma paskolų suteikimo metu sudarė 5,97 %. Vien 400 bazinių punktų skirtumas, palyginti su HUF bazine norma, yra nepakankamas atsižvelgiant į Malév praeities veiklos rezultatus ir finansinę padėtį (įmonė nuolat yra ant bankroto ribos). Kalbant apie šių paskolų užtikrinimą įkeičiant turtą, GH rinkos vertė (3,5 mlrd. HUF) Malév žlugimo atveju kelia abejonių, nes Malév buvo svarbiausia antžeminių paslaugų veiklos partnerė: 2009 m. 63 % pajamų parūpino Malév. Taigi GH ekonominės veiklos rezultatai bent jau trumpuoju laikotarpiu priklausė nuo Malév buvimo ir tuo atveju, jei Malév bankrutuotų, GH rinkos vertė gerokai sumažėtų;
(96)
nesant patikimo restruktūrizavimo plano, iš pat pradžių buvo aišku, kad nulinę rinkos vertę turinčios įmonės, kurios būklė tebebuvo kritiška, iš esmės nepakeistų nei paskolos, nei kapitalo didinimas. Taigi šios priemonės iš esmės lygiavertės tiesioginei subsidijai, nes valstybė neturėjo jokių perspektyvų susigrąžinti „investuotas“ lėšas;
(97)
taigi Komisija laikosi nuomonės, kad 5-8 priemonėmis Malév buvo suteiktas pranašumas;
VII.4. Išvada dėl valstybės pagalbos buvimo
(98)
kaip matyti iš minėto vertinimo, pranašumas Malév suteikiamas visomis nagrinėjamomis priemonėmis (1-8 priemonės). Šis pranašumas suteiktas iš valstybinių išteklių;
(99)
be to, Malév yra oro vežėjas, taigi laikytina įmone. Ji konkuruoja su kitais oro vežėjais, kurie neturi tokio pat pranašumo. Taigi šios priemonės iškraipo konkurenciją. Be to, įmonė veikia sektoriuje (aviacija), kuriame valstybės narės aiškiai plėtoja tarpusavio prekybą; taigi tenkinamas ir poveikio Sąjungos vidaus prekybai kriterijus;
(100)
galiausiai priemonės yra konkrečios ir atrankiosios, nes jomis palaikoma tik viena įmonė (t. y. Malév);
(101)
remdamasi išdėstytais argumentais, Komisija daro išvadą, kad 1-8 priemonės atitinka SESV 107 straipsnio 1 dalyje įtvirtintus kriterijus. Tokiomis aplinkybėmis jos turi būti laikomos valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje;
VII.5. Pagalbos derėjimas su vidaus rinka
(102)
SESV 107 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytos bendrosios taisyklės, kad valstybės pagalba nedera su vidaus rinka, kaip nustatyta 107 straipsnio 1 dalyje, išimtys;
(103)
Komisija laikosi nuomonės, kad Malév nuolat patyrė sunkumų bent nuo 2006 m. Visų pirma įmonė nuostolingai veikė bent nuo 2003 m. (žr. 1 lentelę) ir jau 2006 m. jos nuosavas kapitalas buvo neigiamas (1 schema). Be to, Vengrijos institucijos patvirtino, kad oro vežėja nuolat patyrė sunkumų ir kad nuo 2006 m. antrojo pusmečio ji atitiko kriterijus, kuriais remiantis jai galėjo būti taikoma kolektyvinė nemokumo procedūra, taigi ji atitiko Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 punkto c papunkčio kriterijus. Taigi vienintelis derėjimo pagrindas būtų Sanavimo ir restruktūrizavimo gairės;
(104)
dėl teisės gauti pagalbą ir sąlygos „tik vieną ir paskutinį kartą“ Komisija pažymi, kad nagrinėjamos priemonės nesudaro „nepertraukiamos restruktūrizavimo sekos“. Aptariamu laikotarpiu (t. y. 2007-2010 m.) oro vežėja du kartus pakeitė savininką, nes buvo privatizuota ir pakartotinai nacionalizuota. Ji buvo nuolat „restruktūrizuojama“, bet be nuoseklaus plano. Iš esmės tam tikros sąnaudų mažinimo iniciatyvos (atleidimai iš darbo ir maršrutų skaičiaus mažinimas) pradėtos įgyvendinti po privatizavimo, bet vieneto sąnaudos pakankamai nesumažėjo. Vengrijos institucijų teigimu, 2009 m. buvo parengtos naujos „strateginės kryptys“, kurias rengiantis pakartotiniam nacionalizavimui pakartotinai peržiūrėjo konsultacijų įmonė Roland Berger. Taigi aptariamos priemonės yra skirtingos restruktūrizavimo priemonės, kuriomis iš esmės pažeidžiamas principas „tik vieną ir paskutinį kartą“;
(105)
Komisija pažymi, kad net ir tuo atveju, jei Malév atitiktų pagalbos skyrimo kriterijus pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires (t. y. sąlyga „tik vieną ir paskutinį kartą“ būtų patenkinta, quad non), dėl toliau išvardijamų priežasčių nebūtų tenkinami reikalavimai derančiai sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbai;
(106)
kalbant apie sanavimo pagalbą, netenkinamos Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 25 punkto a-e papunkčiuose nustatytos sąlygos. Visų pirma, nagrinėjamose priemonėse neapsiribojama būtinu minimumu, neįrodyta, kad jos yra pateisinamos dėl rimtų socialinių sunkumų ir kad jomis nedaromas netinkamas neigiamas šalutinis poveikis kitoms valstybėms narėms. Be to, dauguma šių priemonių, išskyrus 5 ir 8 priemones, nebuvo suteiktos kaip paskolos ar garantijos;
(107)
kalbant apie restruktūrizavimo pagalbą, netenkinama nė viena iš Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse nustatytų derėjimo sąlygų;
(108)
visų pirma, kalbant apie Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 34-35 punktus („Ilgalaikio gyvybingumo atkūrimas“), Vengrijos institucijos neįrodė oro vežėjos gyvybingumo perspektyvų ir nepateikė restruktūrizavimo plano, kuris atitiktų Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 36-37 punktuose nustatytus reikalavimus;
(109)
be to, dėl reikalavimo vengti nederamo konkurencijos iškraipymo (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 38-42 punktai) Komisija pažymi, kad nebuvo įgyvendintos jokios kompensacinės priemonės;
(110)
galiausiai, kalbant apie „minimumu apsiribojančios pagalbos“ sąlygą (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 43-45 punktai), pagalbos gavėjas neįnešė jokio nuosavo indėlio;
(111)
atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, nuo 2007 m. Malév naudai įgyvendintos 1-8 priemonės nedera su Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėmis. Priemonės buvo skirtos sunkumų patiriančiai įmonei, todėl netaikomas joks kitas derėjimo pagrindas. Taigi šios priemonės nedera su vidaus rinka;
VIII. SUSIGRĄŽINIMAS
VIII.1. Bendrosios nuostatos
(112)
vadovaujantis SESV ir nusistovėjusia Teisingumo Teismo praktika, Komisija yra kompetentinga nuspręsti, kad konkreti valstybė narė turi panaikinti arba pakeisti pagalbą (33), kai nustatoma, kad ji nedera su vidaus rinka. Teismas taip pat nuolat teigė, kad valstybės prievolė panaikinti pagalbą, kurią Komisija laiko nederančia su vidaus rinka, nustatyta siekiant atkurti anksčiau buvusią padėtį (34). Tokiomis aplinkybėmis, Teismo nuomone, šis tikslas yra pasiektas, jei gavėjas grąžina neteisėtą pagalbą ir taip praranda rinkoje turėtą pranašumą savo konkurentų atžvilgiu ir atkuriama iki pagalbos suteikimo buvusi padėtis (35);
(113)
vadovaujantis ta Teismo praktika, Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (36) 14 straipsnyje nustatyta, kad „jeigu esant neteisėtai pagalbai priimami neigiami sprendimai, Komisija nusprendžia, kad suinteresuotoji valstybė narė turi imtis visų priemonių, kurios būtinos, kad pagalba būtų išieškota iš gavėjo“;
(114)
taigi, atsižvelgiant į tai, kad nagrinėjamos priemonės yra pagalba, kuri yra neteisėta ir nederanti su vidaus rinka, pagalba turi būti susigrąžinta, kad būtų atkurta padėtis, buvusi rinkoje iki pagalbos suteikimo. Taigi pagalba turi būti susigrąžinama nuo tos dienos, kai pagalbos gavėjui buvo suteiktas pranašumas, t. y. kai pagalba perduota pagalbos gavėjui, ir jai taikomos susigrąžinimo palūkanos, skaičiuojamos iki susigrąžinant visą pagalbą;
VIII.2. Atskirų priemonių pagalbos elementas
VIII.2.1. 1 priemonė
(115)
Komisija pripažįsta, kad „Malév“, kaip dešimtmečius veikiančios Vengrijos nacionalinės oro vežėjos, prekės ženklas turi tam tikrą vertę aviacijos rinkoje. Kita vertus, Komisija laikosi nuomonės, kad, atsižvelgiant į šią konkrečią sutartinę formą, su Vengrijos institucijų nustatyta prekės ženklo verte negalima sutikti. Objektyvi vertė turėjo būti pagrįsta nepriklausomu vertinimu, kuriame, be kita ko, būtų atsižvelgta į bendrą Malév finansinę padėtį;
(116)
remiantis tuo, kas išdėstyta, apskaičiuotas 1 priemonės pagalbos elementas sudaro iki 56 mln. EUR, t. y. 76 mln. EUR atėmus žibalo vamzdyno ir orlaivio vertę (20 mln. EUR) ir atėmus objektyvią Malév prekės ženklo vertę (37). Tikslų pagalbos elementą turi apskaičiuoti Vengrija. Jei Vengrija nepateiks įtikinamų argumentų dėl objektyvios prekės ženklo vertės tuo metu, kai buvo sudarytas sandoris dėl prekės ženklo perdavimo MAVA, pagalbos elementu bus laikoma visa 56 mln. EUR suma;
VIII.2.2. 2 priemonė
(117)
kaip išdėstyta, Komisija laikosi nuomonės, kad, neišreikalavus grąžinti išankstinio mokėjimo, kai suėjo jo grąžinimo terminas, šia priemone Malév buvo suteiktas pranašumas. Be to, pranašumas buvo įgytas dar anksčiau - jau tada, kai 2009 m. vasario mėn. buvo pakeista išankstinė pirkimo sutartis ir buvo padidintas išankstinis mokėjimas (viršijus apskaičiuotą įmonės rinkos kainą);
(118)
Komisija daro išvadą, kad tokios likvidumo priemonės nebūtų suteikęs joks privatus veiklos vykdytojas. Iš esmės joks privatus rinkoje veikiantis veiklos vykdytojas nebūtų sutikęs skirti šių lėšų Malév, ypač nemokamai, ir nebūtų ėmęsis jokių priemonių joms susigrąžinti. Iš esmės savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą Vengrijos institucijos pačios pripažino, kad išankstiniu mokėjimu siekta užtikrinti Malév išgyvenimą (žr. 80 dalį). Todėl pagalbos elementas yra visa priemonės suma tuo laikotarpiu, kuriuo ji buvo suteikta pagalbos gavėjui: 0,8 mlrd. HUF (GH rinkos vertės ir „permokos“ skirtumas) nuo 2009 m. vasario mėn. iki 2009 m. liepos mėn. ir 4,3 mlrd. HUF (visa išankstinio mokėjimo suma) nuo 2009 m. liepos mėn. iki 2010 m. vasario mėn. Taigi atliekant susigrąžinimą turėtų būti atsižvelgta į tai, kad 2010 m. vasario mėn. ši suma buvo pakeista akcijomis (žr. 4 priemonę);
VIII.2.3. 3 priemonė
(119)
dėl mokesčių ir socialinio draudimo įmokų atidėjimo ir neišreikalavimo Komisija laikosi nuomonės, kad visa pradelsta Malév skola APEH nuo 2008 m. liepos mėn. iki 2010 m. kovo mėn. yra valstybės pagalba. Be to, valstybės skola yra ir visa suma, kurios mokėjimo terminai pakeisti po šios datos (2008 m. liepos mėn.). Iš tiesų, niekas nerodo, kad privatus kreditorius būtų sutikęs atidėti tuos mokėjimus ir pakeisti jų terminus. Atliekant susigrąžinimą turėtų būti atsižvelgta į tai, kad 2010 m. kovo mėn. pradelstos sumos buvo sumokėtos;
VIII.2.4. 4 priemonė
(120)
dėl kapitalo didinimo Komisija laikosi nuomonės, kad, atsižvelgiant į Malév finansinę padėtį, akivaizdžią papildomos paramos po kapitalo padidinimo būtinybę ir realių perspektyvų atgauti „investuotas“ lėšas nebuvimą, joks privatus investuotojas nebūtų skyręs Malév tų lėšų. Pagalbos elementas - investuotas 25,4 mlrd. HUF kapitalas ir 4,7 mlrd. HUF skolos už išankstinius mokėjimus už Malév GH pakeitimas akcijomis;
VIII.2.5. 5 priemonė
(121)
dėl paskolų, kurių bendra suma yra 9,2 mlrd. HUF, Komisija laikosi nuomonės, kad, atsižvelgiant į įmonės skolų istoriją ir oro vežėjos padėtį tų paskolų suteikimo metu, valstybė neturėjo jokio pagrindo tikėtis, kad paskolos bus grąžintos, ir paskolų suteikimo metu net buvo abejotina, ar Malév sugebės mokėti palūkanas. Iš esmės nustatytos palūkanos nebuvo mokėtos ir vėliau atitinkama skola buvo pakeista akcijomis;
(122)
todėl Komisija laikosi nuomonės, kad paskolos gali būti lyginamos su tiesiogine subsidija, todėl pagalbos elementas yra visa paskolų suma, t. y. 9,2 mlrd. HUF, visu laikotarpiu, kuriuo ji buvo suteikta pagalbos gavėjui, t. y. nuo išmokų skyrimo (2010 m. gegužės, birželio ir liepos mėn.) iki paskolų pakeitimo akcijomis (2010 m. rugsėjo mėn.). Į pagalbos elementą turėtų būti įtrauktos mokėtinos ir nesumokėtos palūkanos. Taigi atliekant susigrąžinimą turėtų būti atsižvelgta į tai, kad 2010 m. rugsėjo mėn. ši suma buvo pakeista akcijomis (žr. 6 priemonę);
VIII.2.6. 6 priemonė
(123)
dėl 120 dalyje išdėstytų priežasčių Komisija laikosi nuomonės, kad visą akcijomis pakeistos skolos sumą galima laikyti tiesiogine subsidija, todėl pagalbos elementas, pradedant 2010 m. rugsėjo mėn., yra visa 9,4 mlrd. HUF suma;
VIII.2.7. 7 priemonė
(124)
dėl 120 dalyje išdėstytų priežasčių Komisija laikosi nuomonės, kad pagalbos elementas, pradedant 2010 m. rugsėjo mėn., yra investuotas 5,3 mlrd. HUF kapitalas;
VIII.2.8. 8 priemonė
(125)
dėl 120 dalyje išdėstytų priežasčių Komisija laikosi nuomonės, kad bendra paskolos suma prilygsta tiesioginei subsidijai, todėl pagalbos elementas, pradedant 2010 m. rugsėjo mėn., yra visa 5,7 mlrd. HUF suma;
IX. IŠVADA
(126)
remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad 1-8 priemonės, kurias Vengrija įgyvendino Malév naudai, yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje;
(127)
be to, Komisija daro išvadą, kad 1-8 priemonės nedera su vidaus rinka;
(128)
ši nederanti pagalba turi būti susigrąžinta iš Malév, kaip išdėstyta VIII.2 skirsnyje, kad būtų atkurta padėtis, buvusi rinkoje iki suteikiant pagalbą. Tikslią bendrą susigrąžinamą sumą ir susigrąžinimo palūkanas turi apskaičiuoti Vengrijos institucijos,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, yra šios Vengrijos Malév Hungarian Airlines Zrt. skirtos priemonės:
a)
1 priemonė. 2007 m. gruodžio 31 d. valstybės valdoma MAVA perėmė paskolą, kurią 2003 m. Malév suteikė MFB, valstybės 100 % valdomas plėtros bankas;
b)
2 priemonė. MNV planuojant įsigyti (šis įsigijimas vėliau nebuvo įvykdytas) Malév pavaldžiąją įmonę Malév GH, vieneriems metams suteikta 4,3 mlrd. HUF likvidumo priemonė;
c)
3 priemonė. Visa pradelsta mokesčių ir socialinio draudimo įmokų skola nuo 2008 m. liepos mėn. iki 2010 m. kovo mėn. ir nuo 2008 m. liepos mėn. atidėti įvairių mokesčių ir socialinio draudimo įmokų mokėjimai;
d)
4 priemonė. 2010 m. vasario mėn. MNV padidino kapitalą 25,4 mlrd. HUF (skyrus naują 20,7 mlrd. HUF kapitalą ir skolą - išankstinį 4,7 mlrd. HUF mokėjimą už GH - pakeitus akcijomis);
e)
5 priemonė. 2010 m. gegužės-rugpjūčio mėn. MNV įmonei Malév suteikė tris akcininko paskolas, kurių bendra suma 9,2 mlrd. HUF, už kurias mokėtinos palūkanos nebuvo sumokėtos;
f)
6 priemonė. 2010 m. rugsėjo mėn. 1 straipsnio e punkte nurodomos akcininko paskolos (ir už jas mokėtinos palūkanos) iš skolos pakeistos 9,4 mlrd. HUF dydžio akciniu kapitalu;
g)
7 priemonė. 2010 m. rugsėjo mėn. kapitalas dar padidintas 5,3 mlrd. HUF suma;
h)
8 priemonė. 2010 m. rugsėjo mėn. suteikta dar viena 5,7 mlrd. HUF akcininko paskola, už kurią mokėtinos palūkanos nebuvo sumokėtos.
2 straipsnis
1 straipsnyje nurodytos valstybės pagalbos priemonės, kurias Vengrija neteisėtai suteikė Malév Hungarian Airlines Zrt. pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį, nedera su vidaus rinka.
3 straipsnis
1) Vengrija susigrąžina 1 straipsnyje nurodytą pagalbą iš pagalbos gavėjo.
2) Susigrąžintoms sumoms taikomos palūkanos nuo jų suteikimo pagalbos gavėjui datos iki faktinio susigrąžinimo.
3) Palūkanos apskaičiuojamos nuo bendros sumos pagal Reglamento (EB) Nr. 794/2004 V skyrių.
4 straipsnis
1) 1 straipsnyje nurodoma pagalba susigrąžinama nedelsiant ir veiksmingai.
2) Vengrija užtikrina, kad šis sprendimas būtų įgyvendintas per keturis mėnesius nuo pranešimo apie jį dienos.
5 straipsnis
1) Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą Vengrija pateikia Komisijai šią informaciją:
a)
visą sumą (pagrindinę ir susigrąžinimo palūkanas), susigrąžintiną iš pagalbos gavėjo;
b)
išsamų priemonių, kurių jau imtasi ir kurių planuojama imtis, siekiant įgyvendinti šį sprendimą, aprašymą;
c)
dokumentus, įrodančius, kad pagalbos gavėjui nurodyta grąžinti pagalbą.
2) Vengrija nuolat praneša Komisijai apie pažangą įgyvendinant nacionalines priemones, kurių imtasi šiam sprendimui įgyvendinti, kol bus susigrąžinta visa 2 straipsnio 3 dalyje nurodyta pagalba su palūkanomis. Komisijai paprašius, ji nedelsdama pateikia informaciją apie priemones, kurių jau imtasi ir kurių planuojama imtis šiam sprendimui įgyvendinti. Ji taip pat teikia išsamią informaciją apie pagalbos ir susigrąžinimo palūkanų sumas, jau susigrąžintas iš pagalbos gavėjo.
6 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Vengrijai.
Priimta Briuselyje 2012 m. sausio 9 d.