NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 883/2011
ze dne 25. srpna 2011,
kterým se mění nařízení (ES) č. 25/2009 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (ECB/2008/32)
(ECB/2011/12)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na článek 5 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4,
s ohledem na stanovisko Evropské komise (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/110/ES ze dne 16. září 2009 o přístupu k činnosti institucí elektronických peněz, o jejím výkonu a o obezřetnostním dohledu nad touto činností, o změně směrnic 2005/60/ES a 2006/48/ES a o zrušení směrnice 2000/46/ES (3) umožnila právnickým osobám vydávat elektronické peníze, aniž by musely získat postavení úvěrových institucí.
(2)
V důsledku této skutečnosti a za účelem pokračování ve shromažďování statistických údajů o institucích elektronických peněz, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním v podobě vydávání elektronických peněz, v rámci sektoru měnových finančních institucí je zapotřebí upravit definici měnových finančních institucí, a tudíž rovněž aktualizovat definice „instituce elektronických peněz“ a „elektronických peněz“ v tomto nařízení. V rámci sektoru měnových finančních institucí by měly být instituce elektronických peněz zařazeny do kategorie „ostatních měnových finančních institucí“.
(3)
V důsledku změn definice institucí elektronických peněz a požadavků na tyto instituce kladených podle směrnice 2009/110/ES byla ustanovení nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) (4) o udělování výjimek ze zpravodajské povinnosti institucím elektronických peněz překonána, a příslušná ustanovení nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) by proto měla být zrušena.
(4)
Zásady týkající se společné definice evropských fondů peněžního trhu, které dne 19. května 2010 vydal Evropský výboru regulátorů trhů s cennými papíry (CESR), předchůdce Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy, mají za cíl zlepšit ochranu investorů tím, že stanoví kritéria, kterými se má řídit každý fond, jenž má v úmyslu vystupovat jako fond peněžního trhu, a slouží jako doporučení pro evropské vnitrostátní zákonodárné orgány pro účely dohledu. V této souvislosti je pro účely statistiky Evropského systému centrálních bank vhodné zavést do nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) odpovídající nová identifikační kritéria pro fondy peněžního trhu tak, aby byl soubor fondů peněžního trhu v souladu s identifikačními kritérii, jež by se měla uplatňovat podle výše uvedených obecných zásad CESR pro účely dohledu. Tato změna má současně za cíl zvýšit transparentnost trhu a usnadnit vykazování ohledně fondů ze strany jejich vedení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) se mění takto:
1.
Článek 1 se mění takto:
a)
první odrážka se nahrazuje tímto:
„-
„měnovou finanční institucí“ rezidentský podnik, který náleží do některého z těchto sektorů:
i)
centrální banky,
ii)
úvěrové instituce ve smyslu čl. 4 odst. 1 směrnice 2006/48/ES,
iii)
ostatní měnové finanční instituce, tj. 1) ostatní finanční instituce, jejichž předmětem činnosti je i) přijímat vklady nebo prostředky velmi podobné vkladům od jiných subjektů než měnových finančních institucí a ii) na vlastní účet (přinejmenším v ekonomickém smyslu) poskytovat úvěry nebo investovat do cenných papírů, nebo 2) takové instituce elektronických peněz, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním v podobě vydávání elektronických peněz,
iv)
fondy peněžního trhu ve smyslu článku 1a.
Pokud jde o kritérium podle bodu iii) 1) i), stupeň nahraditelnosti mezi nástroji vydávanými ostatními měnovými finančními institucemi a vklady u úvěrových institucí určuje jejich klasifikaci jako měnové finanční instituce za předpokladu, že splňují kritérium podle bodu iii) 1) ii),“;
b)
osmá odrážka se nahrazuje tímto:
„-
„institucí elektronických peněz“ a „elektronickými penězi“ instituce elektronických peněz a elektronické peníze ve smyslu čl. 2 odst. 1 a čl. 2 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/110/ES (5).
2.
Vkládá se nový článek 1a, který zní:
„Článek 1a
Identifikace fondů peněžního trhu
Pro účely tohoto právního aktu se za fondy peněžního trhu považují ty subjekty kolektivního investování, které splňují všechna následující kritéria:
a)
jejich investičním cílem je uchování vlastního kapitálu v paritě a dosažení výnosu v souladu s úrokovými sazbami nástrojů peněžního trhu;
b)
investují do nástrojů peněžního trhu, jež splňují kritéria pro nástroje peněžního trhu vymezená ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) (6), nebo do vkladů u úvěrových institucí, popřípadě zajišťují, že likvidita a ocenění jejich investičního portfolia se hodnotí na rovnocenném základě;
c)
zajišťují, že nástroje peněžního trhu, do kterých investují, jsou vysoce kvalitní, tak jak stanoví správcovská společnost. Při posuzování kvality nástroje peněžního trhu se vezmou v úvahu zejména tyto faktory:
-
úvěrová kvalita nástroje peněžního trhu,
-
povaha třídy aktiv, do níž nástroj peněžního trhu patří,
-
v případě strukturovaných finančních nástrojů operační riziko a riziko protistrany, které je se strukturovanou finanční transakcí spjato,
-
profil likvidity;
d)
zajišťují, že jejich portfolio má váženou průměrnou splatnost nepřekračující 6 měsíců a váženou průměrnou životnost nepřekračující 12 měsíců;
e)
provádějí denní výpočet čisté hodnoty aktiv a výpočet hodnoty svých akcií/podílových jednotek a denně vydávají a odkupují akcie/podílové jednotky;
f)
investují pouze do cenných papírů, jejichž zbytková splatnost do právně závazného data odkupu nepřesahuje dva roky, za předpokladu, že doba do dalšího data nastavení úrokových sazeb nepřesahuje 397 dní, přičemž u cenných papírů s pohyblivou úrokovou sazbou by se sazba měla upravovat na sazbu peněžního trhu, nebo na index;
g)
investují do jiných subjektů kolektivního investování, pouze pokud splňují podmínky definice fondů peněžního trhu;
h)
přímo ani nepřímo se nevystavují riziku akcií či komodit, včetně prostřednictvím derivátů, a používají deriváty pouze v souladu s investiční strategií fondu na peněžním trhu. Deriváty, z nichž vyplývá měnové riziko, lze používat jen za účelem zajištění. Investování do cenných papírů denominovaných v jiné než základní měně je dovoleno pouze za podmínky plného zajištění proti měnovému riziku;
i)
jejich čistá hodnota aktiv je buď stálá, nebo pohyblivá.
3.
V článku 8 se zrušuje odstavec 4.
4.
Aniž by byl dotčen článek 2 tohoto nařízení, v části 1 přílohy I se oddíl 2 nahrazuje tímto:
„Oddíl 2:
Specifikace kritérií pro identifikaci fondů peněžního trhu
Pro účely článku 1a tohoto nařízení:
a)
nástroj peněžního trhu se považuje za vysoce úvěrově kvalitní, pokud mu byl udělen jeden ze dvou nejvyšších možných krátkodobých úvěrových ratingů každou uznanou ratingovou agenturou, která tento nástroj hodnotila, nebo, pokud nástroji nebyl udělen rating, má rovnocennou kvalitu, což ověří správcovská společnost interním ratingovým procesem. V případě, že uznaná ratingová agentura dělí svůj nejvyšší krátkodobý rating do dvou kategorií, považují se tyto dva ratingy za jedinou kategorii, a tudíž za nejvyšší možný rating;
b)
fond peněžního trhu může nehledě na požadavek uvedený v písmenu a) investovat do nástrojů veřejné emise, které mají rating patřící alespoň do investičního stupně („investment grade“); „veřejnou emisí“ se rozumí nástroje peněžního trhu vydané nebo zaručené ústředním, regionálním nebo místním orgánem nebo centrální bankou členského státu, ECB, Evropskou unií nebo Evropskou investiční bankou;
c)
při výpočtu vážené průměrné životnosti cenných papírů včetně strukturovaných finančních nástrojů se výpočet splatnosti zakládá na zbytkové splatnosti do právně závazného data odkupu nástrojů. Obsahuje-li však finanční nástroj prodejní opci, může být datum realizace prodejní opce použito namísto řádné zbytkové splatnosti, pokud jsou vždy splněny tyto podmínky:
-
prodejní opci může správcovská společnost k datu realizace uplatnit,
-
realizační cena prodejní opce se významně neliší od předpokládané hodnoty nástroje k příštímu datu realizace,
-
z investiční strategie fondu peněžního trhu vyplývá, že s vysokou pravděpodobností bude opce realizována k příštímu datu realizace;
d)
při výpočtu vážené průměrné životnosti i vážené průměrné splatnosti se zohledňuje vliv finančních derivátových nástrojů, vkladů a technik efektivní správy portfolia;
e)
„váženou průměrnou splatností“ se rozumí vážený průměr doby splatnosti všech podkladových cenných papírů ve fondu, který odráží relativní podíl v každém nástroji, za předpokladu, že dobou splatnosti nástroje s pohyblivou úrokovou sazbou se rozumí čas zbývající do dalšího nastavení úrokové sazby na sazbu peněžního trhu, nikoli doba, která zbývá do dne, kdy musí být splacena jmenovitá hodnota cenného papíru. V praxi se vážená průměrná splatnost používá pro měření citlivosti fondu peněžního trhu na změnu úrokových sazeb na peněžním trhu;
f)
„váženou průměrnou životností“ se rozumí vážený průměr zbytkové splatnosti jednotlivých cenných papírů v majetku fondu, tedy doba, než je jistina splacena v plné výši (bez ohledu na úrok a diskont). Na rozdíl od výpočtu vážené průměrné splatnosti neumožňuje výpočet vážené průměrné životnosti cenných papírů s pohyblivou úrokovou sazbou a strukturovaných finančních nástrojů použití časového období zbývajícího do dalšího nastavení úrokové sazby a namísto toho používá pouze stanovenou konečnou splatnost cenného papíru. Vážená průměrná životnost se používá pro měření úvěrového rizika, neboť čím delší je období do splacení jistiny, tím větší je úvěrové riziko. Vážená průměrná životnost se používá též k omezení rizika likvidity;
g)
„nástroji peněžního trhu“ se rozumí nástroje, s nimiž se běžně obchoduje na peněžním trhu, jsou likvidní a mají hodnotu, kterou lze kdykoliv přesně stanovit;
h)
„správcovskou společností“ se rozumí společnost, jejíž obvyklou činností je správa portfolia fondu peněžního trhu.“
Článek 2
Přechodné ustanovení
Národní centrální banky mohou shromažďovat statistické informace podle nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) od fondů peněžního trhu, které jsou rezidenty v jejich členských státech, v souladu s původním zněním oddílu 2 části 1 přílohy I nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) nejdéle do 31. ledna 2012. O svém rozhodnutí uplatňovat toto přechodné ustanovení uvědomí národní centrální banky všechny dotčené fondy peněžního trhu. Národní centrální banky začnou shromažďovat statistické informace od fondů peněžního trhu identifikovaných podle článku 1a nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) nejpozději od 1. února 2012.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 25. srpna 2011.
EUROPOS CENTRINIO BANKO REGLAMENTAS (ES) Nr. 883/2011
2011 m. rugpjūčio 25 d.
kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 25/2009 dėl pinigų finansinių institucijų sektoriaus balanso (ECB/2008/32)
(ECB/2011/12)
EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto 5 straipsnį,
atsižvelgdama į 1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2533/98 dėl Europos Centrinio Banko renkamos statistinės informacijos (1), ypač į jo 5 straipsnio 1 dalį ir 6 straipsnio 4 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos nuomonę (2),
kadangi:
(1)
2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/110/EB dėl elektroninių pinigų įstaigų steigimosi, veiklos ir riziką ribojančios priežiūros, iš dalies keičianti direktyvas 2005/60/EB ir 2006/48/EB ir panaikinanti Direktyvą 2000/46/EB (3), leido juridiniams asmenims leisti elektroninius pinigus ir neįgijus kredito įstaigos statuso;
(2)
todėl, siekiant pinigų finansinių institucijų (PFI) sektoriuje toliau rinkti statistiką apie elektroninių pinigų įstaigas, kurių pagrindinė veikla yra finansinis tarpininkavimas leidžiant elektroninius pinigus, šiame reglamente būtina pakoreguoti PFI apibrėžtį, taip pat atnaujinti „elektroninių pinigų įstaigos“ ir „elektroninių pinigų“ apibrėžtis. PFI sektoriuje elektroninių pinigų įstaigos turėtų būti klasifikuojamos „kitų PFI“ kategorijoje;
(3)
dėl Direktyva 2009/110/EB padarytų elektroninių pinigų įstaigų apibrėžties ir šioms įstaigoms keliamų reikalavimų pakeitimų Europos Centrinio Banko reglamento (EB) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) (4) nuostatos dėl elektroninių pinigų įstaigų atleidimo nuo atskaitomybės reikalavimų paseno, todėl atitinkamos Reglamento (EB) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) nuostatos turėtų būti panaikintos;
(4)
2010 m. gegužės 19 d. Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komiteto (CESR), Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos pirmtako, išleistomis gairėmis dėl Europos pinigų rinkos fondų (PRF) bendros apibrėžties siekiama labiau apsaugoti investuotojus, nustatant kriterijus, kuriuos turėtų taikyti bet kuris fondas, norintis vadintis PRF; šios gairės laikytinos rekomendacija Europos nacionaliniams teisės aktų leidėjams priežiūros tikslais. Atsižvelgiant į tai, Reglamente (EB) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) tikslinga nustatyti atitinkamus naujus PRF identifikavimo kriterijus Europos centrinių bankų sistemos statistikos tikslais, kad prie PRF priskirtinos institucijos būtų suderintos su tais identifikavimo kriterijais, kurie, atsižvelgiant į pirmiau minėtas CESR gaires, kaip tikimasi, bus taikomi priežiūros tikslais. Kartu šiuo pakeitimu siekiama padidinti rinkos skaidrumą ir palengvinti fondų valdymo atskaitomybę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamentas (EB) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) iš dalies keičiamas taip:
1.
1 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
pirma įtrauka pakeičiama taip:
„-
pinigų finansinė institucija (PFI) - subjektas rezidentas, priklausantis bet kuriam iš šių sektorių:
i)
centrinių bankų;
ii)
kredito įstaigų, kaip apibrėžta Direktyvos 2006/48/EB 4 straipsnio 1 dalyje;
iii)
kitų PFI, t.y. 1) kitų finansinių institucijų, kurios verčiasi: i) indėlių ir (arba) indėliams artimų pakaitų priėmimu iš subjektų, kurie nėra PFI; ir ii) paskolų teikimu ir (arba) investavimu į vertybinius popierius savo sąskaita bent ekonomine prasme; arba 2) tokių elektroninių pinigų įstaigų, kurių pagrindinė veikla yra finansinis tarpininkavimas leidžiant elektroninius pinigus;
iv)
pinigų rinkos fondų (PRF), kaip apibrėžta 1a straipsnyje.
Kalbant apie iii dalies 1 punkto i papunkčio kriterijų, jų kaip PFI klasifikaciją lemia kitų PFI išleistų priemonių ir kredito įstaigose padėtų indėlių pakeičiamumo laipsnis, jeigu jos atitinka iii dalies 1 punkto ii papunkčio kriterijų,“;
b)
aštunta įtrauka pakeičiama taip:
„-
elektroninių pinigų įstaiga ir elektroniniai pinigai - elektroninių pinigų įstaiga ir elektroniniai pinigai, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/110/EB 2 straipsnio 1 ir 2 dalyse (5).
2.
Įterpiamas šis 1a straipsnis:
„1a straipsnis
PRF identifikavimas
Šiame teisės akte kolektyvinio investavimo subjektai, atitinkantys visus toliau nurodytus kriterijus, laikomi PRF, kai jie:
a)
siekia investavimo tikslo - išlaikyti į fondą investuojamos sumos vertę ir teikti su pinigų rinkos priemonių palūkanų normomis palyginamą investicijų grąžą;
b)
investuoja į pinigų rinkos priemones, kurios atitinka 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/65/EB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo (6) nustatytus pinigų rinkos priemonių kriterijus, arba į indėlius kredito įstaigose arba, priešingu atveju, užtikrina, kad portfelio, į kurį jie investuoja, likvidumas ir vertė yra vertinami lygiaverčiai;
c)
užtikrina, kad pinigų rinkos priemonės, į kurias jie investuoja, yra aukštos kokybės, kurią nustato valdymo įmonė. Pinigų rinkos priemonės kokybė vertinama, inter alia, atsižvelgiant į šiuos veiksnius:
-
pinigų rinkos priemonės kredito kokybę,
-
turto klasės, prie kurios priskiriama pinigų rinkos priemonė, pobūdį,
-
struktūrizuotoms finansinėms priemonėms - su struktūrizuotu finansiniu sandoriu susijusią operacinę ir kitos sandorio šalies riziką,
-
likvidumo pobūdį;
d)
užtikrina, kad jų portfelio vidutinis svertinis terminas (weighted average maturity, WAM) yra ne ilgesnis kaip šeši mėnesiai, o vidutinė svertinė trukmė (weighted average life, WAL) - ne ilgesnė kaip 12 mėnesių;
e)
skelbia kiekvienos dienos grynojo turto vertę (net asset value, GTV) ir jų akcijų (vienetų) kainą, taip pat kiekvieną dieną išleidžia ir išperka akcijas (vienetus);
f)
investuoja tik į tuos vertybinius popierius, kurių likęs terminas iki (teisinės) išpirkimo dienos yra dveji metai arba mažiau, jeigu iki kitos palūkanų normos perskaičiavimo dienos liko 397 dienos arba mažiau, kai vertybinių popierių kintamos palūkanų normos turi būti perskaičiuotos atsižvelgiant į pinigų rinkos palūkanų normą arba indeksą;
g)
investuoja tik į tuos kitus kolektyvinio investavimo subjektus, kurie atitinka PRF apibrėžtį;
h)
neprisiima nei tiesioginės, nei netiesioginės rizikos dėl nuosavybės ar prekių, įskaitant per išvestines priemones, ir naudoja išvestines priemones tik vadovaudamiesi fondo investavimo į pinigų rinką strategija. Išvestinės priemonės, keliančios riziką dėl užsienio valiutos, gali būti naudojamos tik draudimo nuo rizikos tikslais. Investicijos į nebazinės valiutos vertybinius popierius leidžiamos, jeigu valiutos rizika yra visiškai apdrausta;
i)
turi pastovią arba kintamą GTV.
3.
8 straipsnio 4 dalis išbraukiama.
4.
Nepažeidžiant šio reglamento 2 straipsnio, I priedo 1 dalies 2 skirsnis pakeičiamas taip:
„2 skirsnis.
PRF identifikavimo kriterijų apibūdinimas
Šio reglamento 1a straipsnyje:
a)
pinigų rinkos priemonė laikoma aukštos kredito kokybės priemone, jei kiekviena priemonę vertinusi pripažinta kredito reitingų agentūra jai suteikė vieną iš dviejų aukščiausių įmanomų trumpalaikių kredito reitingų arba, jei priemonė reitingo neturi, ji yra lygiavertės kokybės, kuri nustatoma valdymo įmonės vidaus reitingavimo procese. Jei pripažinta kredito reitingų agentūra savo aukščiausią trumpalaikį reitingą padalija į dvi kategorijas, šie du reitingai laikomi viena kategorija ir aukščiausiu įmanomu reitingu;
b)
kaip a punkte nustatyto reikalavimo išimtį, pinigų rinkos fondas gali laikyti ne mažesnės kaip investicinio reitingo kokybės vyriausybės emisijas, kai „vyriausybės emisija“ reiškia pinigų rinkos priemones, kurias išleido arba garantavo valstybės narės centrinės, regioninės arba vietos valdžios institucija arba centrinis bankas, ECB, Europos Sąjunga arba Europos investicijų bankas;
c)
apskaičiuojant vertybinių popierių, įskaitant struktūrizuotas finansines priemones, WAL, terminas apskaičiuojamas atsižvelgiant į likusį laiką iki (teisinio) priemonių išpirkimo. Tačiau jei į finansinę priemonę įterptas pasirenkamasis pardavimo sandoris (put option), vietoje (teisinio) likusio termino gali būti naudojama pasirenkamojo pardavimo sandorio vykdymo diena, tačiau tik jei bet kuriuo metu yra tenkinamos šios sąlygos:
-
pasirenkamojo pardavimo sandorio įvykdymo dieną valdymo įmonė gali laisvai įvykdyti pasirenkamojo pardavimo sandorį,
-
pasirenkamojo pardavimo sandorio iš anksto nustatyta kaina išlieka artima tikėtinai priemonės vertei atėjus kitai įvykdymo datai,
-
PRF investavimo strategija leidžia manyti, kad yra didelė tikimybė, jog atėjus kitai įvykdymo datai pasirenkamasis pardavimo sandoris bus įvykdytas;
d)
apskaičiuojant WAL ir WAM turi būti atsižvelgiama į išvestinių finansinių priemonių, indėlių ir efektyvaus portfelio valdymo būdų poveikį;
e)
vidutinis svertinis terminas (weighted average maturity, WAM) - visų fonde esančių pagrindinių vertybinių popierių vidutinės trukmės iki termino pabaigos matas, apskaičiuotas taikant kiekvienos priemonės santykinę dalį atspindinčius svorius, darant prielaidą, kad kintamųjų palūkanų normų priemonės terminas yra laikas, likęs iki kito palūkanų normos perskaičiavimo atsižvelgiant į pinigų rinkos palūkanų normą, o ne laikas, likęs iki vertybinio popieriaus pagrindinės sumos išpirkimo. Praktikoje WAM naudojama PRF jautrumui kintančioms pinigų rinkos palūkanų normoms matuoti;
f)
vidutinė svertinė trukmė (weighted average life, WAL) - kiekvieno fonde laikomo vertybinio popieriaus likusio termino svertinis vidurkis, reiškiantis laiką iki visiško pagrindinės sumos išpirkimo, nepaisant palūkanų ir nuolaidų. Priešingai nei apskaičiuojant WAM, apskaičiuojant WAL kintamųjų palūkanų normų vertybiniams popieriams ir struktūrizuotoms finansinėms priemonėms negalima naudoti palūkanų normos perskaičiavimo datų; vietoje jų naudojamas nurodytas vertybinio popieriaus galutinis terminas. WAL naudojama kredito rizikai įvertinti, nes kuo ilgiau atidedamas pagrindinės sumos išpirkimas, tuo didesnė kredito rizika. WAL taip pat naudojama likvidumo rizikai apriboti;
g)
pinigų rinkos priemonės - likvidžios priemonės, kuriomis paprastai prekiaujama pinigų rinkoje ir kurių vertę bet kuriuo metu galima tiksliai nustatyti;
h)
valdymo įmonė - įmonė, kurios įprasta veikla yra PRF portfelio valdymas.“
2 straipsnis
Pereinamojo laikotarpio nuostata
Ne ilgiau kaip iki 2012 m. sausio 31 d. nacionaliniai centriniai bankai (NCB) gali toliau rinkti statistinę informaciją pagal Reglamentą (EB) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) iš jų valstybėse narėse reziduojančių PRF, kurie identifikuojami pagal buvusį Reglamento (EB) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) I priedo 1 dalies 2 skirsnį. Visiems suinteresuotiems PRF jie praneša apie savo sprendimą taikyti šią pereinamojo laikotarpio nuostatą. Ne vėliau kaip 2012 m. vasario 1 d. NCB pradeda rinkti statistinę informaciją iš PRF, kurie identifikuojami vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) 1a straipsniu.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Priimta Frankfurte prie Maino 2011 m. rugpjūčio 25 d.