PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 492/2010
ze dne 3. června 2010
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky a Indonésie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. PLATNÁ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (ES) č. 435/2004 (2) ze dne 8. března 2004 Rada v návaznosti na antidumpingové šetření (dále jen „původní šetření“) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) a Indonésie (společně dále jen „dotčené země“).
2. SOUČASNÉ ŠETŘENÍ
2.1 ŽÁDOST O PŘEZKUM
(2)
Dne 11. prosince 2008 podala společnost Productos Aditivos S.A., jediný výrobce cyklamátu sodného v Unii, žádost o přezkum před pozbytím platnosti.
(3)
Žádost byla odůvodněna tím, že by vypršení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování nebo obnovení dumpingu a újmě pro výrobní odvětví Unie.
2.2 ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(4)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, a oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení“) zahájila dne f10. března 2009 šetření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
2.3 OBDOBÍ ŠETŘENÍ
(5)
Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení toho, nakolik jsou pokračování nebo opakovaný výskyt újmy pravděpodobné, se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3. STRANY DOTČENÉ TÍMTO ŠETŘENÍM
(6)
Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti úředně vyrozuměla žádajícího výrobce v Unii, známé dovozce, dodavatele a uživatele, známé vyvážející výrobce v Číně a Indonésii a orgány dotčených zemí.
(7)
Zúčastněné strany dostaly příležitost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení, avšak žádná z nich takovou žádost Evropské komisi nepředložila.
(8)
Komise poslala dotazníky všem známým vyvážejícím výrobcům v Číně a v Indonésii. Ochotu spolupracovat vyjádřily a na dumpingový dotazník odpověděly dvě společnosti z Číny, jež obě patří do hongkongské skupiny Rainbow Rich Industrial Ltd., a dvě společnosti z Indonésie.
(9)
Kromě toho se přihlásili další dva čínští výrobci, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited a Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited. Původní šetření ukázalo, že tyto společnosti se nedopouštějí dumpingu na trhu Unie. Proto se na společnosti Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited a Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited současný přezkum před pozbytím platnosti nevztahuje.
4. OVĚŘENÍ OBDRŽENÝCH INFORMACÍ
(10)
Komise shromáždila a prověřila všechny informace, které považovala za potřebné pro stanovení pokračování nebo pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy a pro posouzení zájmů Unie. V prostorách následujících společností se uskutečnily kontrolní návštěvy:
4.1
VYVÁŽEJÍCÍ VÝROBCI V ČÍNSKÉ LIDOVÉ REPUBLICE
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Shenzhen
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing
-
a společnost ve spojení Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hongkong)
4.2
VYVÁŽEJÍCÍ VÝROBCI V INDONÉSII
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo
4.3
VÝROBCE PŘEDSTAVUJÍCÍ VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
-
Productos Aditivos S.A., Španělsko
4.4
DOVOZCE/OBCHODNÍK, KTERÝ NENÍ VE SPOJENÍ
-
Beneo Palatinit GmbH, Německo
4.5
UŽIVATEL
-
Schweppes International Ltd., Nizozemsko
5. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(11)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě Komise pojala záměr doporučit uložení antidumpingového cla na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Číny a Indonésie.
(12)
V souladu s ustanoveními základního nařízení byla stranám poskytnuta lhůta, v níž mohly vyjádřit svá stanoviska ke sděleným skutečnostem.
(13)
Ústní a písemné připomínky, které strany předložily, byly zváženy a v odůvodněných případech byla konečná zjištění odpovídajícím způsobem upravena.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. DOTČENÝ VÝROBEK
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření, tj. cyklamát sodný pocházející z Číny a Indonésie (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 2929 90 00.
(15)
Jak bylo zjištěno při původním šetření a potvrzeno při současném přezkumu, cyklamát sodný je komoditní výrobek, který se používá jako potravinářská přídatná látka a je povolen v Evropské unii a mnoha jiných zemích jako sladidlo pro nízkokalorické a dietní potraviny a nápoje. Hojně se používá jako přídatná látka v potravinářském průmyslu a ve výrobě nízkokalorických a dietních stolních sladidel. V malém množství se také používá ve farmaceutickém průmyslu.
2. OBDOBNÝ VÝROBEK
(16)
Stejně jako při původním šetření bylo zjištěno, že dotčený výrobek vyráběný v Číně a Indonésii a prodávaný do Unie je z hlediska fyzikálních a chemických vlastností shodný s výrobkem, který vyrábí a na trhu Unie prodává žadatel, nebo s výrobkem, jenž se vyrábí a prodává na domácím trhu v Indonésii, která také sloužila jako srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o Čínu.
(17)
Proto se tyto výrobky považují za výrobky obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. PŘEDBĚŽNÉ POZNÁMKY
(18)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda v současnosti dochází k dumpingu, a pokud ano, zda je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping pokračovat nebo dojde k jeho opětovnému výskytu. Je třeba připomenout, že v souvislosti se šetřením podle tohoto článku se nepřehodnocuje přiznání tržního zacházení.
(19)
V souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení postupovala Komise stejným způsobem jako při původním šetření, za předpokladu, že se nezměnily okolnosti. S cílem zjistit, zda je pravděpodobné pokračování či obnovení dumpingu, byly vybrány vzorové transakce tak, že se vzaly údaje za poslední měsíc každého čtvrtletí období přezkumného šetření, což je obvyklý postup. Výsledek byl ověřen analýzou ještě některých dalších transakcí. Žádný subjekt proti tomuto postupu neprotestoval.
(20)
Z údajů Eurostatu vyplývá, že během období přezkumného šetření bylo do Unie dovezeno 3 000 až 5 000 tun dotčeného výrobku. Více než 90 % tohoto množství pocházelo z Číny a zbytek z Indonésie. Nebyl zaznamenán prakticky žádný dovoz z jiných zemí.
2. DUMPING DOVOZU BĚHEM OBDOBÍ ŠETŘENÍ
2.1 ČÍNSKÁ LIDOVÁ REPUBLIKA
2.1.1 Srovnatelná země
(21)
S výjimkou společností, jimž bylo v původním šetření přiznáno tržní zacházení, byla běžná hodnota pro Čínu stanovena v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(22)
V předchozím šetření byla pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o Čínu, jako vhodná země s tržním hospodářstvím použita Indonésie.
(23)
Tuto volbu navrhla Komise v oznámení o zahájení a ve stanovených lhůtách se proti této volbě nevyslovila žádná ze zúčastněných stran.
(24)
Ceny v Indonésii jsou považovány za přiměřeně nahrazující ceny v Číně, protože Indonésie má konkurenční domácí trh, na kterém stoupá podíl dovozu z Číny a na kterém působí nejméně šest výrobců. Kromě toho se zdá, že výrobek, který je předmětem šetření, se vyrábí jen v Unii, Číně a Indonésii. Při současném šetření nebyly předloženy žádné důkazy, že tomu tak není.
(25)
Proto byla pro účely současného přezkumu jako srovnatelná země s tržním hospodářstvím použita Indonésie.
2.1.2 Spolupracující čínští vyvážející výrobci
2.1.2.1 Předběžné poznámky
(26)
Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění, spolupracovali při tomto přezkumu dva výrobci patřící k téže hongkongské skupině, „Rainbow Rich Industries“. Ti představují více než polovinu vývozu do Unie během období přezkumného šetření. Pokud nepočítáme objemy výroby a prodeje společností, na něž se současné řízení nevztahuje, představovali spolupracující výrobci více než tři čtvrtiny celkové čínské výroby a téměř polovinu její kapacity. Reprezentativnost, co se týče vývozu do Unie, byla více než 80 %. Vzhledem k této úrovni spolupráce byly podrobné informace od spolupracujících vývozců použity k posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení čínského dumpingu působícího újmu.
(27)
Jedna ze spolupracujících společností, Golden Time Enterprises (Shenzhen), vyvezl do Unie během období přezkumného šetření významná množství dotčeného výrobku, zatímco jeho sesterská společnost, Jintian Enterprises (Nanjing), do EU od uložení opatření nevyvážela. Údaje shromážděné během kontrolní návštěvy na místě ve společnosti Jintian Enterprises (Nanjing), která dotčený výrobek nevyvážela, však neposkytly podrobnější představu o čínském domácím trhu, na kterém má tato společnost významný podíl, ani o instalované kapacitě.
(28)
Během šetření jedna čínská společnost uvedla, že se hlavní domácí výrobci pravidelně setkávají, aby stanovili pevnou referenční cenu pro čínský domácí trh. Vzhledem k dominantnímu postavení těchto výrobců se zdá, že toto opatření úspěšně udržuje ceny na čínském domácím trhu na poměrně vysoké úrovni.
2.1.2.2 Běžná hodnota
(29)
Běžná hodnota pro společnost Golden Time Enterprises (Shenzhen) byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů dotyčného typu, uskutečněných na domácím trhu během období přezkumného šetření, uhrazených nebo splatných nezávislými odběrateli.
2.1.2.3 Vývozní cena
(30)
Cena, za kterou společnost Golden Time Enterprises (Shenzhen) vyvážela do Unie, byla cenou skutečně uhrazenou nebo splatnou za výrobek při prodeji na vývoz do EU, která byla náležitě upravena.
2.1.2.4 Porovnání cen
(31)
U každého typu dotčeného výrobku byla vážená průměrná běžná hodnota porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a za účelem zajištění spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílnosti činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a jejich srovnatelnost. Byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu, pojištění, úvěry, manipulaci a balení.
2.1.2.5 Dumpingové rozpětí
(32)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro každý typ výrobku na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen na stejné obchodní úrovni. Tímto srovnáním bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření docházelo k dumpingu ve významně větší míře než při původním šetření. Vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentuální podíl ceny CIF na hranice Unie činilo u společnosti Golden Time Enterprises více než 30 %.
2.1.3 Další čínští vyvážející výrobci
2.1.3.1 Předběžné poznámky
(33)
Zbývající dovoz z Číny představoval méně než 5 % spotřeby v Unii.
(34)
Komise při svých závěrech o zbývajících čínských vyvážejících výrobcích vychází z údajů shromážděných při šetření a z úředních statistických údajů Eurostatu.
2.1.3.2 Běžná hodnota
(35)
Běžná hodnota pro nespolupracující čínské vývozce byla stanovena jako vážený průměr cen prodejů dotčeného výrobku spolupracujícími indonéskými výrobci nezávislým odběratelům na domácím trhu.
2.1.3.3 Vývozní cena
(36)
Vývozní cena pro nespolupracující čínské vývozce byla v souladu s článkem 18 základního nařízení určena na základě dostupných údajů. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, byla tato cena stanovena na základě průměrné dovozní ceny CIF na hranice Unie, získané ze statistických údajů Eurostatu o dovozu během období přezkumného šetření.
2.1.3.4 Porovnání cen
(37)
Vážená průměrná vývozní cena zjištěná pro zbývající čínské vývozce byla porovnána s váženou průměrnou běžnou hodnotou u ověřených indonéských výrobců na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni.
(38)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu, pojištění, manipulaci a balení. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, vycházely tyto úpravy z ověřených nákladů čínského spolupracujícího vývozce.
2.1.3.5 Dumpingové rozpětí
(39)
Dumpingové rozpětí bylo vypočteno jako částka, o kterou běžná hodnota vypočtená podle 35. bodu odůvodnění přesahuje vývozní cenu stanovenou způsobem uvedeným v 36. bodu odůvodnění. Takto získané výsledky ukazují na jasné pokračování dumpingových praktik během doby platnosti opatření, přičemž dumpingové rozpětí činilo více než 5 %.
2.1.4 Závěry týkající se dumpingu z Číny
(40)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se konstatuje, že dumping z Číny pokračoval i během doby platnosti opatření.
2.2 INDONÉSIE
2.2.1 Předběžné poznámky
(41)
Jak je uvedeno v 8. bodu odůvodnění, při tomto přezkumu spolupracovali dva výrobci, PT Golden Sari a PT Tunggak Waru Semi. Jejich reprezentativnost, co se týče vývozu do Unie, byla během období přezkumného šetření v rozmezí od 40 % do 60 % (4).
(42)
Údaje, které Komise shromáždila, odhalily, že v Indonésii jsou ještě nejméně čtyři další výrobci dotčeného výrobku. Podle těchto údajů představují spolupracující výrobci přibližně jednu třetinu celkové indonéské výroby a kapacity. Spolupráce z Indonésie při tomto přezkumu byla tudíž nízká.
(43)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a v souladu s článkem 18 základního nařízení se údaje o cenách na domácím trhu, vývozních cenách do jiných zemí, výrobě a kapacitě v Indonésii u nespolupracujících indonéských vyvážejících výrobců opíraly o nejlepší dostupné údaje, včetně podnětu a veřejně dostupných informací. Příslušné indonéské orgány byly vyrozuměny o použití článku 18 a důvodech, které k tomu vedly. V tomto ohledu nepředložily indonéské orgány žádné připomínky.
(44)
Ze dvou spolupracujících subjektů pouze jeden, PT Golden Sari, vyvážel do Unie během období přezkumného šetření. Pro společnost PT Tunggak Waru Semi sice nebylo možné stanovit dumpingové rozpětí, jelikož tato společnost během období přezkumného šetření do Unie nevyvážela, její údaje byly nicméně použity k získání informací mimo jiné o výrobě, kapacitách a vývozu na trhy třetích zemí, což umožnilo získat podrobnější představu o indonéském domácím trhu a vývozním trhu.
2.2.2 Spolupracující indonéští vyvážející výrobci
2.2.2.1 Běžná hodnota
(45)
Běžná hodnota byla pro společnost PT Golden Sari vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů dotyčného typu uskutečněných na domácím trhu během období přezkumného šetření, uhrazených nebo splatných nezávislými odběrateli.
2.2.2.2 Vývozní cena
(46)
Vývozní cena pro společnost PT Golden Sari byla stanovena na základě vývozních cen skutečně uhrazených nebo splatných nezávislými odběrateli v Unii během období přezkumného šetření.
2.2.2.3 Porovnání cen
(47)
Vážená průměrná běžná hodnota byla porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku při vývozu do Unie na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni.
(48)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na mezinárodní přepravu, pojištění, vnitrostátní přepravu, balení a úvěry.
2.2.2.4 Dumpingové rozpětí
(49)
Výsledek srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny ukázal, že se společnost PT Golden Sari během období přezkumného šetření nedopouštěla dumpingu.
2.2.3 Další indonéští vyvážející výrobci
2.2.3.1 Předběžné poznámky
(50)
Jak je uvedeno výše ve 43. bodě odůvodnění, kvůli nízké úrovni spolupráce v případě Indonésie bylo dumpingové rozpětí nespolupracujících vývozců stanoveno podle článku 18 základního nařízení, tzn. na základě dostupných údajů.
2.2.3.2 Běžná hodnota
(51)
Běžná hodnota byla vypočtena jako vážená průměrná běžná hodnota vypočtená pro uvedené dva spolupracující výrobce.
2.2.3.3 Vývozní cena
(52)
Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, byla vývozní cena pro nespolupracující indonéské vývozce určena na základě průměrné dovozní ceny CIF na hranice Unie, získané ze statistických údajů Eurostatu o dovozu během období přezkumného šetření.
2.2.3.4 Porovnání cen
(53)
Takto získaná vážená průměrná vývozní cena při vývozu z Indonésie do Unie byla porovnána na základě ceny ze závodu s váženou průměrnou běžnou hodnotou stanovenou pro spolupracující indonéské výrobce.
(54)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na mezinárodní přepravu, pojištění, vnitrostátní přepravu, manipulaci, balení a úvěry.
2.2.3.5 Dumpingové rozpětí
(55)
Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny stanovené výše uvedeným způsobem ukázalo existenci dumpingu. Dumpingové rozpětí zjištěné jako procento dovozní ceny CIF na hranice Unie se blížilo 30 %.
2.2.4 Závěry týkající se dumpingu z Indonésie
(56)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se konstatuje, že významná část indonéských výrobců pokračovala v dumpingu i během doby platnosti opatření.
3. VÝVOJ DOVOZU V PŘÍPADĚ ZRUŠENÍ OPATŘENÍ
(57)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je pravděpodobné, že by po případném skončení platnosti opatření proti Číně a Indonésii došlo k obnovení dumpingu.
(58)
Aby se zjistilo, zda je pravděpodobné, že by v případě zrušení opatření došlo k obnovení dumpingu, prozkoumala Komise dostupné informace o situaci vývozců a podmínkách na trhu. Rozbor vycházel především z informací, které spolupracující výrobci poskytli v odpovědích na dotazník a které byly ověřeny během kontrolních návštěv na místě. Byly použity i jiné zdroje informací, například statistické údaje Eurostatu o dovozu a úřední statistické údaje o vývozu a situaci na trhu od dotčených zemí.
3.1 ČÍNA
3.1.1 Předběžné poznámky
(59)
Jak je uvedeno ve 26. bodu odůvodnění, spolupracující výrobci představovali více než tři čtvrtiny čínské výroby v období přezkumného šetření. Jelikož je úroveň spolupráce vysoká, bylo rozhodnuto, že lze spolehlivé informace o vývozu dotčeného výrobku do Unie během období přezkumného šetření shromáždit přímo od vyvážejícího výrobce. Obecněji platí, že údaje o čínském domácím trhu byly shromážděny od obou ověřených výrobců.
(60)
Je třeba připomenout, že šetření ukázalo, že dumping ze strany čínských společností, kterých se týká tento přezkum, pokračoval na úrovni, která je podstatně vyšší než úroveň zjištěná při původním šetření.
3.1.2 Nevyužitá kapacita a zásoby
(61)
Podle údajů shromážděných Komisí během šetření je volná výrobní kapacita čínských společností, kterých se týká tento přezkum, mnohonásobně vyšší než velikost trhu Unie. Šetření ukázalo, že domácí spotřeba v Číně pravděpodobně není schopna tuto nadbytečnou kapacitu v jakékoli významné míře absorbovat.
(62)
Jeden čínský výrobce namítl, že měl v úmyslu po období přezkumného šetření podstatně snížit svou výrobní kapacitu. Žádné hmatatelné důkazy v tomto ohledu však neposkytl. I když by to teoreticky mohlo vést ke snížení čínské kapacity, znamenalo by to nicméně pobídku pro zbytek čínských výrobců zvýšit využití své volné kapacity, aby zaplnili mezeru, která by vznikla v čínském vývozu.
(63)
Kromě toho schopnost trhů jiných třetích zemí absorbovat významné zvýšení objemu čínského dovozu je omezená. V prvé řadě, několik velkých zemí dotčený výrobek z regulačních důvodů nedováží (mimo jiné Spojené státy, Indie, Japonsko, Mexiko, Jižní Korea a celý Střední východ). Navíc podle informací shromážděných během šetření není pravděpodobné, že by zbývající rozsáhlejší trhy s cyklamátem sodným (Jižní Amerika, Jižní Afrika a Asie) v nadcházejících letech významně rostly. Proto by trh Unie zůstal klíčovým odbytištěm tohoto výrobku, neboť je přitažlivý nejen pro svoji velikost, ale také kvůli existenci dobře známých, zavedených distribučních kanálů pro dovoz tohoto výrobku.
(64)
Nakonec se také posuzovalo, zda lze nadbytečnou kapacitu v rámci dotyčných společností směrovat do výroby jiných výrobků. To však není pravděpodobné, jelikož ověření výrobci nevyrábějí žádný jiný výrobek ve významných množstvích a neexistují žádné doklady o tom, že by jiní čínští výrobci cyklamátu sodného mohli snadno přejít na výrobu jiných výrobků.
(65)
Výše uvedené skutečnosti naznačují pravděpodobné pokračování vývozu z Číny do Unie ve velkých objemech, pokud by byla opatření zrušena.
3.1.3 Vztah mezi cenami v Unii a cenami na čínském domácím trhu
(66)
Komise zjistila, že byly z Číny dováženy vysoké objemy za ceny v Unii, které byly nižší než ceny na čínském domácím trhu. Prodejní ceny těchto dovozů je nutno vzhledem k jejich úrovni a podílu čínských dumpingových dovozů na trhu považovat za referenční cenu v Unii: jiní čínští vývozci, kteří by chtěli vstoupit na tento trh ve významnějších objemech, by své ceny se vší pravděpodobností přizpůsobili těmto nízkým cenám - a dopouštěli se tak dumpingu.
3.1.4 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami na čínském domácím trhu
(67)
Komise porovnala ověřené čínské vývozní ceny do třetích zemí s ověřenou cenou na čínském domácím trhu, aby dále prozkoumala cenové chování čínských vývozců, budou-li opatření zrušena.
(68)
Bylo zjištěno, že vývozní ceny do třetích zemí jsou soustavně nižší než ceny na domácím trhu a zároveň odpovídají vývozním cenám do EU, což podtrhuje vzorec dumpingového chování, který se zdá být v tomto odvětví v Číně strukturální.
3.1.5 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenovou úrovní v Unii
(69)
Komise porovnala čínské vývozní ceny do třetích zemí s cenami převládajícími v Unii, aby zjistila, zda by konec platnosti opatření znamenal pobídku přesunout vývoz do Unie.
(70)
Čínské vývozní ceny do třetích zemí celkově odpovídaly cenové úrovni v Unii. To potvrzuje, že čínští vývozci pravděpodobně nepřesunou vývoz z EU na jiné trhy.
3.1.6 Závěry týkající se Číny
(71)
Posouzení výše uvedených faktorů ukázalo, že vývozci, kterých se tento přezkum týká, i nadále vyváželi velmi významné objemy dotčeného výrobku do Unie za dumpingové ceny. Čínský vývoz do jiných třetích zemí se uskutečňuje také za dumpingové ceny, což podtrhuje strukturální vzorec dumpingového chování. Ceny na čínském domácím trhu jsou vysoké a nic nenasvědčuje tomu, že se v dohledné budoucnosti sníží. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě čínských vývozců, nedostatku jiných rozsáhlejších odbytišť pro takovou kapacitu a přitažlivosti trhu EU zrušení opatření tudíž znamená pobídku pro čínské vyvážející výrobce směrovat ještě větší objemy za dumpingové ceny na trh Unie.
(72)
Po zvážení výše uvedených údajů a informací se konstatuje, že pokud by se platnost opatření nechala vypršet, dumping z Číny by pravděpodobně pokračoval nebo se obnovil.
3.2 INDONÉSIE
3.2.1 Předběžné poznámky
(73)
Jak je vysvětleno ve 42. bodě odůvodnění, spolupracující výrobci představovali menšinu indonéské výroby a kapacity, a proto byl použit článek 18.
(74)
Rovněž se připomíná, že šetření dospělo k závěru, že dumping z Indonésie ze strany nespolupracujících výrobců během období přezkumného šetření pokračoval.
3.2.2 Nevyužitá kapacita a zásoby
(75)
Během přezkumu bylo zjištěno, že celková volná kapacita v Indonésii je větší než tři čtvrtiny trhu Unie. I kdyby byl spolupracující vývozce vyloučen, zbývající volná kapacita by stále představovala téměř polovinu trhu Unie. Úřední indonéské statistické údaje ukazují, že podíl indonéských výrobců na trhu zřejmě klesá v důsledku agresivní cenové politiky čínských konkurentů, a to jak na domácím, tak i na mezinárodním trhu. Proto je pravděpodobné, že volná kapacita Indonésie bude v blízké budoucnosti ještě dále růst.
(76)
Zkoumalo se, zda by celkovou volnou kapacitu v Indonésii mohl absorbovat prodej do třetích zemí, ale jak je konstatováno v 63. bodu odůvodnění, nepředpokládá se, že by trhy třetích zemí významně absorbovaly stávající nadbytečnou kapacitu. Také se zkoumalo, zda by nadbytečnou kapacitu mohl absorbovat prodej na domácím trhu. Jak už však bylo uvedeno výše, podle indonéských úředních údajů se podíl indonéských výrobců na domácím trhu pod tlakem čínského dovozu zmenšuje. A konečně, bylo také posuzováno, zda je možné přejít na výrobu jiných podobných výrobků; ze stejného důvodu, jaký je uveden ve vysvětlení v 64. bodu odůvodnění, není pravděpodobné, že by nadbytečná kapacita mohla být využita takovým způsobem.
(77)
Lze tedy konstatovat, že v případě zrušení opatření by velká (a zvyšující se) dostupná kapacita v Indonésii byla ve významné míře směrována do Unie.
3.2.3 Vztah mezi cenami v Unii a cenami na indonéském domácím trhu
(78)
Ceny na indonéském domácím trhu jsou vyšší než ceny na trhu Unie i přes stoupající tlak vyvolaný na indonéském trhu čínskými vývozy. Vzhledem k nízké cenové úrovni čínského dovozu do Unie u tak poměrně homogenního výrobku by ceny čínského dovozu byly referenční cenou, jíž by se indonéští vývozci se vší pravděpodobností přizpůsobili - a dopouštěli se tak dumpingu, pokud by platnost opatření vypršela. Tato úvaha se vztahuje jak na spolupracující, tak na nespolupracující vývozce.
(79)
Pokud by opatření přestala platit pouze pro Indonésii, ale nikoli pro Čínu, stal by se trh Unie pro indonéské výrobce z cenového pohledu ještě přitažlivějším. Bez antidumpingových cel mohli zvýšit své ceny, aby využili toho, že čínští vývozci musí antidumpingové clo i nadále platit. Je třeba dodat, že při podobném scénáři, co se týče cenových úrovní a rozdílů cen u čínských a indonéských vývozců, jaký byl pozorován při původním šetření, vyváželi indonéští vývozci do EU významné objemy.
(80)
A konečně je třeba rovněž poznamenat, že indonéský vývoz do EU po uložení opatření soustavně klesal, což by podporovalo závěr, že indonéští vývozci nejsou schopni nebo ochotni prodávat významná množství na trhu EU za nedumpingové ceny.
3.2.4 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami na indonéském domácím trhu
(81)
Co se týče spolupracujících vyvážejících výrobců, bylo zjištěno, že jejich ověřené vývozní ceny do třetích zemí jsou vyšší než ceny na indonéském domácím trhu.
(82)
Co se týče nespolupracujících vývozců, během šetření se nepodařilo získat jednotlivé údaje. Zdá se, že dostupné úřední indonéské statistické údaje o průměrných vývozních cenách všech indonéských vývozů jsou celkově nepřesné, přičemž vývozní ceny jsou nadhodnocené o velmi významné částky. Ze stejných statistických údajů lze nicméně vyvodit, že vývozní ceny do třetích zemí jsou zřejmě nižší než vývozní ceny do Unie. To by naznačovalo, že přinejmenším u významné části indonéského vývozu do třetích zemí dochází k dumpingu. Indonéské statistiky týkající se vývozu v každém případě ukazují na prudký pokles vyvážených objemů, což podtrhuje skutečnost, že při současných úrovních cen indonéští vývozci trpí čínskou konkurencí.
3.2.5 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami v Unii
(83)
Bylo zjištěno, že u spolupracujícího výrobce jsou vývozní ceny do třetích zemí obecně vyšší než úrovně cen v Unii. Ovšem pokud jde o zbývající indonéské výrobce, ukazují dostupné úřední indonéské statistické údaje na úplně opačnou situaci. To ukazuje, že u významné části indonéských vývozců dochází pravděpodobně k dumpingu i při vývozu do třetích zemí.
(84)
Tento rozdíl mezi vývozními cenami do Unie a vývozními cenami do zbytku světa podtrhuje motivaci indonéských vývozců přesměrovat vývoz do Unie. Tento závěr by ještě posílilo, pokud by se platnost opatření vůči dovozům pocházejícím z ČLR nechala vypršet.
3.2.6 Závěry ohledně Indonésie
(85)
Posouzení výše uvedených faktorů ukázalo, že indonéský vývoz se ve významné míře uskutečňoval za dumpingové ceny jak v Unii, tak i na trzích třetích zemí, což podtrhuje strukturální vzorec dumpingového chování. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě indonéských vývozců, nedostatku jiných rozsáhlejších odbytišť pro takovou kapacitu a přitažlivosti trhu EU by tudíž zrušení opatření znamenalo pobídku pro indonéské vyvážející výrobce směrovat velké objemy za dumpingové ceny na trh Unie.
(86)
Po zvážení výše uvedených údajů a informací se konstatuje, že dumping z Indonésie by pravděpodobně pokračoval nebo se obnovil, kdyby se platnost opatření nechala vypršet.
4. PŘIPOMÍNKY VZNESENÉ PO POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(87)
Indonéské orgány na oznámení, že u nespolupracujících výrobců může být použit článek 18, ve stanovené lhůtě nijak nereagovaly. Po poskytnutí informací však indonéské orgány a jeden ze spolupracujících indonéských výrobců uvedli, že oba spolupracující indonéští výrobci představují významnou část příslušného odvětví v Indonésii. Zmíněné strany uváděly, že by v důsledku toho měla být míra spolupráce ze strany Indonésie považována za významnou, a článek 18 by neměl být použit. Obě zmíněné strany navíc uvedly, že jelikož někteří indonéští výrobci během období přezkumného šetření do Unie nevyváželi, nemohli ani spolupracovat. A konečně bylo uváděno, že jelikož jeden ze spolupracujících výrobců představuje velmi velkou část indonéského vývozu, měli by být spolupracující výrobci považováni za společnosti představující tento vývoz a skutečnost, že u této společnosti nebyl zjištěn dumping, by měla vést ke zrušení opatření pro Indonésii.
(88)
Je třeba upřesnit, že článek 18 nebyl uplatněn na spolupracující výrobce a že jejich údaje byly při šetření plně zohledněny. Pokud jde o použití článku 18 na zbývající indonéské výrobce, je zřejmé, že vzhledem k tomu, že údaje od těchto subjektů nebyly k dispozici, neměly útvary Komise jinou možnost než se opřít o nejlepší dostupné údaje. Je třeba připomenout, že aby mohly při přezkumech před skončením platnosti určitých opatření posoudit pravděpodobnost pokračování a/nebo obnovení dumpingu, musí útvary Komise rovněž zvážit prvky týkající se celkové situace příslušného odvětí vyvážející země, jako je domácí kapacita, výroba, ceny, vývoz do třetích zemí.
(89)
Jelikož indonéské výrobní společnosti, které při přezkumu nespolupracovaly, představují velkou část příslušného odvětví v Indonésii, pokud jde o vývoz do Unie i o výrobu a vývoz do třetích zemí, potvrzuje Komise použití článku 18, co se týče nespolupracujících indonéských vývozců, jak je stanoveno ve 43. bodě odůvodnění.
(90)
Pokud jde o požadavek zrušit opatření na indonéský vývoz, je třeba poznamenat, že indonéské úřady neposkytly údaje, které by mohly změnit závěry Komise, co se týče reprezentativnosti spolupracujícího vývozce, který představoval 40 % až 60 % celkového indonéského vývozu v období přezkumného šetření, jak se uvádí ve 41. bodě odůvodnění. Proto spolupracující vývozce, u nějž nebyl zjištěn dumping, nemohl být považován za společnost reprezentující celý indonéský vývoz. Ostatní vývoz z Indonésie se uskutečnil za dumpingové ceny, jak se uvádí v 55. bodě odůvodnění. Proto se potvrzuje závěr, že co se týče této části indonéského vývozu, dumping pokračoval. Navíc to, že dumping nepokračuje, není samo o sobě dostatečným důvodem přestat uplatňovat antidumpingová opatření, je-li stanovena pravděpodobnost obnovení dumpingu jako při současném šetření před skončením platnosti opatření. Závěrem lze konstatovat, že požadavek na zrušení opatření na základě toho, že u spolupracujícího indonéského vývozce k dumpingu nedochází, nelze akceptovat.
(91)
Indonéské úřady a jeden indonéský spolupracující výrobce rovněž požádali o sdělení úplných údajů o celkovém vývozu z Indonésie do Unie. Je však třeba připomenout, že indexace uvedených údajů (viz poznámka ke 41. bodu odůvodnění) byla nutná z důvodu ochrany příslušného indonéského vyvážejícího výrobce před vyzrazením citlivých obchodních údajů. Indexaci uvedených údajů odůvodňuje malý rozsah trhu a omezený počet zúčastněných stran. Lze tedy říci, že existuje dobrý důvod zachovat důvěrnost, a žádost o sdělení údajů o celkovém vývozu z Indonésie do Unie proto nebylo možné přijmout.
5. ZÁVĚR OHLEDNĚ PRAVDĚPODOBNOSTI POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(92)
Na základě výše uvedených skutečností se konstatuje, že dumping z obou zemí, kterých se tento přezkum týká, by pravděpodobně pokračoval, pokud by byla opatření zrušena.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(93)
Cyklamát sodný vyrábí v Unii pouze žádající výrobce, společnost Productos Aditivos S.A. Ta byla proto považována za společnost představující výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. SPOTŘEBA UNIE
(94)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě souhrnných objemů dovozu dotčeného výrobku do Unie na základě statistických údajů Eurostatu a na základě celkového ověřeného prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Vzhledem k tomu, že tyto údaje pochází ze dvou zdrojů a že objem prodeje uskutečněného žadatelem by měl zůstat důvěrný, je vývoj spotřeby uveden níže ve formě indexů.
(95)
Spotřeba cyklamátu sodného v Unii se v posuzovaném období pohybovala v rozmezí od 5 000 do 7 000 tun. Mezi lety 2005 a 2006 stoupla o 6 % a mezi lety 2006 a 2007 o 15 %. Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesla o 18 %.
Tabulka 1
Spotřeba Unie
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
106
122
103
3. DOVOZ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
3.1 SOUHRNNÉ POSOUZENÍ
(96)
Komise zkoumala, zda mají být účinky dumpingového dovozu z dotčených zemí posuzovány souhrnně na základě kritérií podle čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Podle tohoto článku se účinek dovozů ze dvou nebo více zemí, které jsou současně předmětem antidumpingového šetření, posuzuje souhrnně jen tehdy, je-li zjištěno, že a) dumpingové rozpětí zjištěné ve vztahu k dovozu z každé z daných zemí není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení, a že objem dovozu z každé jednotlivé země není zanedbatelný, a že b) souhrnné posouzení účinku dovozů je vhodné s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem v Unii.
(97)
V tomto smyslu bylo za prvé zjištěno, že dumpingová rozpětí zjištěná pro každou z dotčených zemí nebyla nepatrná. Mimo to nebyl objem dumpingových dovozů každé z těchto zemí zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení. Ve skutečnosti tvořil objem dovozu z Číny a Indonésie asi 50 % spotřeby Unie během období přezkumného šetření. Při výpočtu objemu dovozu byl vyloučen nedumpingový dovoz.
(98)
V šetření bylo dále zjištěno, že podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovými dovozy i mezi dumpingovými dovozy a obdobným výrobkem Unie jsou podobné. Bylo zjištěno, že bez ohledu na původ si cyklamát sodný vyráběný a prodávaný dotčenými zeměmi a cyklamát sodný vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie navzájem konkurují, protože jsou obdobné z hlediska základních vlastností, do značné míry zaměnitelné z pohledu uživatele a prodávají se prostřednictvím stejných distribučních kanálů. Ceny týkající se dovozů z Číny podléhajících opatřením a dumpingových dovozů z Indonésie byly také na stejné úrovni. Navíc se při srovnání cen na stejné obchodní úrovni zjistilo, že se jedná o cenové podbízení oproti cenám výrobního odvětví Unie.
(99)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti bylo konstatováno, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení jsou splněna, co se týče dovozů z Číny podléhajících opatřením a dumpingových dovozů z Indonésie, a že by účinek těchto dovozů měl být posuzován souhrnně.
3.2 OBJEM DUMPINGOVÝCH DOVOZŮ A JEJICH PODÍL NA TRHU
(100)
Objem dumpingových dovozů z Číny a Indonésie a jejich podíl na trhu se během posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 2
Celkový dumpingový dovoz
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
109
198
195
Tabulka 3
Podíl dumpingového dovozu na trhu
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
103
161
189
(101)
Během posuzovaného období se objem dumpingových dovozů a jejich podíl na trhu téměř zdvojnásobil.
3.3 VÝVOJ DOVOZNÍCH CEN DOTČENÉHO VÝROBKU A CENOVÁ POLITIKA
3.3.1 Vývoj cen
(102)
Průměrná cena dumpingových dovozů z dotčených zemí se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 4
Průměrné ceny dumpingových dovozů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
103
104
99
(103)
Tabulka 4 vychází z dostupných statistických údajů včetně údajů Eurostatu. Obecný trend dovozních cen do Unie vykazuje růst až do roku 2007 a poté pokles během období přezkumného šetření pod úroveň roku 2005.
3.3.2 Cenové podbízení
(104)
Pro určení, zda docházelo k cenovému podbízení, vycházela Komise při své analýze z informací, které jí v průběhu šetření poskytl spolupracující vyvážející výrobce v Číně. U jiných společností jak z Číny, tak z Indonésie, které při šetření nespolupracovaly, bylo cenové podbízení stanoveno na základě údajů Eurostatu.
(105)
Přístup k výpočtu cenového podbízení je stejný jako při původním šetření. Dovozní ceny vyvážejícího výrobce včetně antidumpingového cla byly porovnány s cenami výrobního odvětví Unie na základě vážených průměrů pro tytéž kvality výrobku během období přezkumného šetření. Ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny na úroveň cen ze závodu a srovnány s dovozními cenami CIF na hranice Unie s přičtením antidumpingového a běžného cla. Toto srovnání cen bylo provedeno na stejné obchodní úrovni, podle potřeby s řádnými úpravami a po odečtení rabatu a slev.
Tabulka 5
Cenové podbízení
2008 (OPŠ)
Čína:
-
Golden Time
21,6 %
-
Ostatní společnosti
3,2 %
Indonésie:
-
Ostatní společnosti
18,7 %
4. DOVOZ Z OSTATNÍCH ZEMÍ
Dovoz z jiných třetích zemí byl během posuzovaného období zanedbatelný (méně než 50 tun ročně) a nemohl mít tudíž žádný dopad na situaci výrobního odvětví Unie.
5. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(106)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňovaly situaci výrobního odvětví Unie od roku 2005 do období přezkumného šetření.
(107)
Aby byla zachována důvěrná povaha obchodních informací, bylo nezbytné uvádět informace týkající se výrobního odvětví Unie v indexované formě.
5.1 VÝROBA, VÝROBNÍ KAPACITA A VYUŽITÍ KAPACITY
(108)
Výroba výrobního odvětví Unie klesla od roku 2005 do období přezkumného šetření o 13 %. Jelikož výrobní kapacita zůstala v témže období beze změny, využití kapacity se v souladu s vývojem výroby snížilo o 10 %.
Tabulka 6
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Výrobní kapacita
100
100
100
100
Objem výroby
100
106
88
87
Využití kapacity
100
106
88
87
5.2 PRODEJ V UNII
(109)
Údaje v tabulce 7 naznačují jasný pokles objemů prodeje výrobního odvětví Unie. Tuto situaci ještě zhoršuje skutečnost, že celková spotřeba podle tabulky 1 vzrostla v témže období o 3 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření výrazně klesl. To je v protikladu k průběžně rostoucím podílům (viz 100. bod odůvodnění) souhrnného dumpingového dovozu z Číny a Indonésie na trhu během celého posuzovaného období. Navzdory klesajícím objemům se výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit své jednotkové prodejní ceny. Celkově byl prodej cyklamátu sodného během období přezkumného šetření pro výrobní odvětví Unie i přes zvýšení jednotkových cen ztrátový.
Tabulka 7
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Objem prodeje
100
93
81
72
Podíl na trhu
100
88
66
70
Jednotkové prodejní ceny
100
100
108
123
5.3 STAV ZÁSOB
(110)
Výše skladových zásob výrobce v Unii mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření značně kolísala, přičemž během posuzovaného období klesla téměř o polovinu.
Tabulka 8
Index
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Zásoby (v tunách)
100
113
29
53
5.4 ZISKOVOST
(111)
Přes celkové mírné zlepšení zůstávala ziskovost výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období soustavně záporná.
5.5 ZAMĚSTNANOST, PRODUKTIVITA A MZDY
(112)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období klesla o 19 %. Produktivita na zaměstnance (stanovená na základě objemu výroby v tunách vyděleného počtem zaměstnanců) vzrostla. Průměrné mzdové náklady na zaměstnance se za posuzované období zvýšily o 5 %.
Tabulka 9
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Zaměstnanost
100
88
91
81
Mzdové náklady na zaměstnance
100
99
81
105
Produktivita (na zaměstnance)
100
121
97
107
5.6 INVESTICE A NÁVRATNOST INVESTIC
(113)
Během posuzovaného období se investice snížily téměř o polovinu, což odráží celkově nepříznivou situaci výrobce v Unii. Úroveň návratnosti investic vyjádřená jako poměr mezi čistým ziskem jediného výrobce v Unii a hrubou účetní hodnotou jeho stálých aktiv odráží trend ziskovosti. Tento ukazatel během posuzovaného období prudce klesl o téměř 80 %.
Tabulka 10
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Investice
100
44
7
53
Návratnost investic
100
54
20
21
5.7 PENĚŽNÍ TOK A SCHOPNOST ZÍSKÁVAT KAPITÁL
(114)
Peněžní tok výrobního odvětví Unie bylo možno posoudit pouze ve vztahu k celkové aktivitě výrobního odvětví Unie. V roce 2005 byla jeho hodnota stále ještě mírně kladná, ale v následném období se zhoršil a po zbytek posuzovaného období byl záporný. V důsledku ztrát utrpěných během posuzovaného období začalo být pro výrobní odvětví Unie také obtížnější získávat kapitál.
5.8 ROZSAH DUMPINGU
(115)
Dumping z obou dotčených zemí během období přezkumného šetření pokračoval, s výjimkou spolupracujícího indonéského vyvážejícího výrobce. Vzhledem k celkovému vyvezenému objemu a cenám dumpingových dovozů z dotčených zemí nelze tento dopad považovat za zanedbatelný.
5.9 ZOTAVENÍ Z ÚČINKŮ PŘEDCHOZÍHO DUMPINGU
(116)
Antidumpingová opatření proti dovozu cyklamátu sodného pocházejícího z Číny a Indonésie byla uložena v březnu 2004. Jak je popsáno výše, bylo v tomto období pozorováno pouze částečné zlepšení situace výrobců v Unii.
5.10 ZÁVĚR O ÚJMĚ
(117)
Přítomnost levných dovozů z Číny a Indonésie na trhu Unie výrazně vzrostla. Některé ukazatele újmy, kterou výrobní odvětví Unie již utrpělo, vykazují známky zlepšení, zatímco jiné vykazují nepříznivý vývoj.
(118)
S ohledem na celkově se zhoršující situaci jediného výrobce v Unii a také na objem dumpingových dovozů z Číny a Indonésie a významnou zjištěnou úroveň cenového podbízení se má za to, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu.
6. DOPAD DUMPINGOVÝCH DOVOZŮ Z DOTČENÝCH ZEMÍ A DOPAD JINÝCH FAKTORŮ
6.1 DOPAD DUMPINGOVÝCH DOVOZŮ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
(119)
Jak je uvedeno v 100. bodě odůvodnění, souhrnný objem dumpingových dovozů z dotčených zemí a jejich podíl na trhu se během posuzovaného období téměř zdvojnásobily. U obou dotčených zemí bylo také zjištěno významné cenové podbízení. Vzhledem k jasné časové souvislosti mezi zhoršením situace výrobního odvětví Unie a významným nárůstem souhrnného dumpingového dovozu z Číny a Indonésie je zřejmé, že tento dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu. Dumpingové dovozy z Číny a Indonésie skutečně pronikaly na trh EU ve zvýšené míře a převzaly významné podíly na trhu, které předtím zaujímal výrobce v Unii.
6.2 DOPAD JINÝCH FAKTORŮ
(120)
Komise zkoumala, zda kromě dumpingového dovozu mohly mít na trvající újmu, kterou utrpěl výrobce v Unii, vliv i nějaké jiné známé faktory, a to s cílem zajistit, aby případná újma způsobená jakýmikoli takovými faktory nebyla přičítána na vrub dumpingovému dovozu.
6.2.1 Dopad nedumpingových dovozů z Číny a Indonésie
(121)
Objem nedumpingových dovozů z Číny a Indonésie během posuzovaného období průběžně klesal. Příslušné ceny těchto dovozů byly soustavně vyšší než ceny dumpingových dovozů. Z těchto důvodů nedumpingové dovozy z Číny a Indonésie nepřispěly k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
6.2.2 Výkonnost na vývozních trzích
(122)
Vývoz výrobce v Unii do zemí mimo EU představoval méně než 25 % jeho celkového prodeje. Na rozdíl od prodeje v Unii se ziskovost vývozu během sledovaného období zlepšila, a nemohla proto přispět k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
6.2.3 Kolísání cen surovin
(123)
Kolísání cen surovin pro výrobu cyklamátu sodného mohlo mít určitý nepříznivý vliv na výkonnost výrobního odvětví Unie. Tento faktor však nestačí k narušení příčinné souvislosti mezi utrpěnou újmou a dumpingovým dovozem. Dumpingový dovoz by byl ovlivněn změnami cen surovin v podobné míře jako náklady výrobce v Unii, jelikož v obou případech existuje úzká vazba na ceny ropy a močoviny.
6.2.4 Změny ve struktuře spotřeby
(124)
Změny ve struktuře spotřeby v důsledku toho, že se na trhu objevily nové výrobky, neměly na spotřebu cyklamátu sodného patrný vliv. Ve skutečnosti se zdá, že neexistuje žádná možnost přímého nahrazení mezi cyklamátem sodným a těmito novými výrobky.
6.3 ZÁVĚR
(125)
Z těchto důvodů se konstatuje, že dumpingové dovozy z Číny a Indonésie způsobily výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu a že tuto příčinnou souvislost nenarušil žádný jiný faktor.
E. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ ÚJMY
1. DOPAD PŘEDPOKLÁDANÝCH ÚČINKŮ OBJEMU A CENY NA STAV VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE V PŘÍPADĚ ZRUŠENÍ OPATŘENÍ
(126)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl dovoz ze zemí, které jsou v současnosti předmětem přezkumu, posuzován s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že újma bude pokračovat.
(127)
S ohledem na pravděpodobný účinek skončení platnosti opatření na výrobní odvětví Unie byly v souladu s údaji shrnutými výše v souvislosti s pravděpodobností pokračování dumpingu posuzovány následující faktory.
1.1 ČÍNA
(128)
Jak je konstatováno ve 40. bodu odůvodnění, vývoz z Číny uskutečňovaný vývozci, jichž se týká tento přezkum, i nadále pokračují za dumpingové ceny. Čínský vývoz do jiných třetích zemí je zřejmě také dumpingový, což ukazuje na strukturální vzorec dumpingového chování.
(129)
Analýza dostupné kapacity v Číně ukázala, že volná výrobní kapacita čínských společností, kterých se týká tento přezkum, je mnohokrát větší než velikost trhu Unie (viz 61. bod odůvodnění). Schopnost trhů jiných třetích zemí absorbovat významné další objemy čínského dovozu je také omezená (viz 63. bod odůvodnění). Pokud by opatření byla zrušena, znamenalo by to tudíž pro čínské vyvážející výrobce pobídku směrovat velké vývozní objemy za dumpingové ceny na trh Unie (viz 65. bod odůvodnění).
(130)
Pozorované významné úrovně dumpingu a cenového podbízení ukazují, že výše uvedené objemy vývozu do Unie by se uskutečňovaly za dumpingové ceny, které by byly významně nižší než ceny a náklady výrobce v Unii.
(131)
Kombinovaný účinek takových objemů a cen by jako takový mohl vést ke zhoršení již tak složité situace výrobního odvětví Unie. Takový scénář by se vší pravděpodobností vedl k dalšímu snížení cen a/nebo nižší výrobě a prodeji uskutečněných výrobním odvětvím Unie. Finanční pozice výrobního odvětví Unie by se dále zhoršila, což by zvýšilo jeho újmu. Takový vývoj by mohl vést k zániku jediného výrobce v Unii.
1.2 INDONÉSIE
(132)
Šetření ukázalo, že dumping z Indonésie během období přezkumného šetření pokračoval. Šetření také ukázalo, že celková volná kapacita v Indonésii je větší než tři čtvrtiny trhu Unie a v blízké budoucnosti pravděpodobně dále poroste (viz 75. bod odůvodnění). Jelikož nic nenaznačuje, že by trhy jiných třetích zemí nebo domácí trh mohly absorbovat tuto nadbytečnou kapacitu, mohlo by to způsobit zvýšení vývozu za nižší cenu do Evropské unie, pokud by se platnost opatření nechala vypršet.
(133)
Podobně jako v případě Číny pozorovaná významná úroveň dumpingu a cenového podbízení ukazuje, že objemy vývozu z Indonésie do Unie by se uskutečňovaly za dumpingové ceny, které by byly významně nižší než ceny a náklady výrobce v Unii. Podobně i kombinovaný účinek takových objemů a cen by jako takový mohl vést ke zhoršení již tak složité situace výrobce v Unii a pravděpodobně by vedl k zániku jediného výrobce v Unii. Podobně jako v případě Číny se zdá, že indonéské vývozy do jiných třetích zemí jsou také průkazně dumpingové, jelikož se uskutečňují za ceny, které jsou nižší než ceny týkající se vývozu do Evropské unie, což také ukazuje na strukturální vzorec dumpingového chování.
2. ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE PRAVDĚPODOBNOSTI POKRAČOVÁNÍ ÚJMY
(134)
Výrobní odvětví Unie trpí účinky dumpingového dovozu již několik let a stále je ve složité hospodářské situaci.
(135)
Jak je uvedeno výše, šetření ukázalo, že situace působící újmu výrobnímu odvětví Unie trvala i během období přezkumného šetření. Trvání újmy je podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení samo o sobě silným ukazatelem, že újma bude pravděpodobně pokračovat i v budoucnu, což by naznačovalo, že by opatření měla být zachována.
(136)
Zjištění týkající se dovozu ukazují, že dovoz velkých objemů za dumpingové ceny bude pravděpodobně pokračovat a tlak na ceny pravděpodobně zesílí konkurenci mezi dumpingovými dovozy a cyklamátem sodným vyráběným v Unii. Šetření neodhalilo žádné faktory, které by narušily silnou vazbu mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou by výrobní odvětví Unie utrpělo.
(137)
V případě ukončení opatření by se situace výrobního odvětví Unie zhoršila a byla by ohrožena i samotná existence jediného výrobce v Unii.
(138)
Proto se konstatuje, že v důsledku dumpingových dovozů z Číny a Indonésie existuje zjevná pravděpodobnost pokračování újmy pro výrobní odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
1. ÚVOD
(139)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů žádajícího výrobce v Unii, zájmů dovozců, dodavatelů a uživatelů.
2. ZÁJEM ŽÁDAJÍCÍHO VÝROBCE V UNII
(140)
Pokud jde o jediného výrobce v Unii, je třeba poznamenat, že jeho ztrátová situace je důsledkem toho, že mohl jen obtížně konkurovat levným dumpingovým dovozům, které měly již na začátku posuzovaného období významný podíl na trhu a které svůj podíl na trhu během posuzovaného období ještě značně zvýšily.
(141)
Má se za to, že pokračování opatření by výrobci v Unii prospělo, neboť by pak měl být schopen alespoň zvýšit objem výroby a možná i své prodejní ceny, čímž by dosáhl nezbytné úrovně rentability, která by mu umožnila nadále investovat do svých výrobních zařízení. Naopak ukončení platnosti opatření by zastavilo zotavování a vedlo by k pokračování a dokonce ještě ke zhoršení újmy, kterou tato situace výrobci v Unii způsobuje. Vážně by to ohrozilo životaschopnost výrobce v Unii a mohlo by to vést dokonce k jeho zániku, což by snížilo dodávky a hospodářskou soutěž na trhu.
3. ZÁJEM DOVOZCŮ
(142)
Při zahájení šetření byl zaslán dotazník dvaceti dovozcům, kteří nejsou ve spojení. Tři z nich odpověděli, že na trhu s dotčeným výrobkem již nepůsobí. Dva další dovozci na dotazník odpověděli. Spolupracující dovozci, kteří nejsou ve spojení, představovali 7 % celkového dotčeného dovozu.
(143)
Šetření ukázalo, že je velmi důležité mít různé dodavatele cyklamátu sodného. Dovozci se musí spoléhat jak na asijské, tak i na evropské zdroje dodávek, a to v zájmu kvality a zajištění potravin.
4. ZÁJEM UŽIVATELŮ
(144)
Při zahájení šetření byl zaslán dotazník třinácti potenciálním uživatelům, ale pouze dva z nich Komisi odpověděli.
(145)
Hlavní uživatelé dotčeného výrobku v Unii působí v potravinářském a nápojovém průmyslu a ve farmaceutickém průmyslu. Poptávka po dotčeném výrobku tudíž závisí na situaci v těchto odvětvích.
(146)
Uživatelé, kteří se zapojili do šetření, vykázali značná zisková rozpětí z prodeje výrobků, při jejichž výrobě se cyklamát sodný používá jako surovina. Účinek antidumpingového cla na jejich celkové náklady byl skutečně tak minimální (méně než 1 %), že na ně stávající opatření neměla neúměrně silný dopad.
5. ZÁJEM DODAVATELŮ
(147)
Dotazník byl zaslán osmi potenciálním dodavatelům, žádný z nich však Komisi neodpověděl. Z dostupných informací se zdá, že jejich obchodní portfolio související s cyklamátem sodným je dosti zanedbatelné. Další zhoršování situace jediného výrobce v Unii by však v každém případě mohlo mít určité nepříznivé - i když omezené - zprostředkované účinky na dodavatele surovin tomuto jedinému výrobci. Z těchto důvodů není neoprávněné se domnívat, že opatření by prospěla také dodavatelskému odvětví, jelikož by pomohla udržet na trhu jednoho z jeho zákazníků.
6. ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE ZÁJMU UNIE
(148)
Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se konstatuje, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti uložení antidumpingových opatření.
G. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(149)
Vzhledem k závěrům učiněným výše by měla být platná opatření vztahující se na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Číny a Indonésie zachována,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz cyklamátu sodného, v současnosti kódu KN ex 2929 90 00 (kód TARIC 2929900010), pocházejícího z Čínské lidové republiky a Indonésie.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, se stanoví takto:
Stát
Společnost
Sazba cla
(EUR na kilogram)
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika:
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Čínská lidová republika
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Čínská lidová republika
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Čínská lidová republika
0,11
A473
Všechny ostatní společnosti
0,26
A999
Indonésie
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonésie.
0,24
A502
Všechny ostatní společnosti
0,27
A999
3. V případech, kdy bylo zboží poškozeno před vstupem do volného oběhu a kdy je proto skutečně zaplacená nebo splatná cena rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (5), se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě odstavce 2 tohoto článku, sníží o procento, které odpovídá rozdělení ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 3. června 2010.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 492/2010
2010 m. birželio 3 d.
kuriuo, pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos ir Indonezijos kilmės natrio ciklamatui nustatomas galutinis antidempingo muitas
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį ir 11 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. GALIOJANČIOS PRIEMONĖS
(1)
Po antidempingo tyrimo (toliau - pirminis tyrimas) Taryba 2004 m. kovo 8 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 435/2004 (2) importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - Kinija) ir Indonezijos (toliau kartu - nagrinėjamosios šalys) kilmės natrio ciklamatui nustatė galutinį antidempingo muitą.
2. DABARTINIS TYRIMAS
2.1. PRAŠYMAS ATLIKTI PERŽIŪRĄ
(2)
Prašymą atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą 2008 m. gruodžio 11 d. pateikė bendrovė Productos Aditivos S.A. - vienintelė ES natrio ciklamato gamintoja.
(3)
Prašymas grįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei greičiausiai tęstųsi arba pasikartotų.
2.2. INICIJAVIMAS
(4)
Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pateisinančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, 2009 m. kovo 10 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu (3) (toliau - pranešimas apie inicijavimą) inicijavo tyrimą.
2.3. TIRIAMASIS LAIKOTARPIS
(5)
Atliekant dempingo ir žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės tyrimą buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2008 m. sausio 1 d. iki 2008 m. gruodžio 31 d. (toliau - peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Atliekant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbių tendencijų tyrimą buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2005 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
3. SU ŠIUO TYRIMU SUSIJUSIOS ŠALYS
(6)
Komisija Sąjungos gamintojui pareiškėjui, žinomiems importuotojams, tiekėjams ir naudotojams, žinomiems Kinijos ir Indonezijos eksportuojantiems gamintojams ir nagrinėjamųjų šalių valdžios institucijoms oficialiai pranešė apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą.
(7)
Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį, tačiau nė viena iš jų tokio prašymo Komisijai nepateikė.
(8)
Komisija išsiuntė klausimynus visiems žinomiems Kinijos ir Indonezijos eksportuojantiems gamintojams. Dvi Kinijos bendrovės, priklausančios Honkonge įsikūrusiai grupei Rainbow Rich Industrial Ltd., ir dvi Indonezijos bendrovės pareiškė norą bendradarbiauti ir atsakė į klausimyną dėl dempingo.
(9)
Dar du Kinijos gamintojai - Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited ir Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited - pranešė apie save. Per pirminį tyrimą nustatyta, kad šios bendrovės Sąjungos rinkoje dempingo nevykdė. Todėl bendrovės Fang Da Food Additive (Shenzhen) ir Fang Da Food Additive (Yan Quan) nėra susijusios su šia priemonių galiojimo termino peržiūra.
4. GAUTOS INFORMACIJOS TIKRINIMAS
(10)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, reikalinga dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybei ir Sąjungos interesams nustatyti. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių patalpose.
4.1.
EKSPORTUOJANTYS KINIJOS LIAUDIES RESPUBLIKOS GAMINTOJAI:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Šendženas
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nankinas
-
ir susijusi bendrovė Rainbow Rich Industrial Ltd. (Honkongas)
4.2.
EKSPORTUOJANTYS INDONEZIJOS GAMINTOJAI:
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo
4.3.
SĄJUNGOS PRAMONĖS GAMINTOJAS
-
Productos Aditivos S.A., Ispanija
4.4.
NESUSIJĘS IMPORTUOTOJAS IR (ARBA) PREKIAUTOJAS
-
Beneo Palatinit GmbH, Vokietija
4.5.
NAUDOTOJAS
-
Schweppes International Ltd., Nyderlandai
5. INFORMACIJOS ATSKLEIDIMAS
(11)
Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinama rekomenduoti importuojamam Kinijos ir Indonezijos kilmės natrio ciklamatui nustatyti antidempingo muitą.
(12)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento nuostatomis, šalims buvo nustatytas laikotarpis pastaboms po šio informacijos atskleidimo pateikti.
(13)
Į šalių žodžiu ir raštu pareikštas pastabas buvo atsižvelgta, o galutinės išvados, prireikus, buvo atitinkamai pakeistos.
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS
(14)
Šios peržiūros nagrinėjamasis produktas - tas pats kaip pirminio tyrimo produktas, t. y. Kinijos ir Indonezijos kilmės natrio ciklamatas (toliau - nagrinėjamasis produktas), kurio KN kodas šiuo metu yra ex 2929 90 00.
(15)
Kaip nustatyta per pirminį tyrimą ir patvirtinta atliekant šią peržiūrą, natrio ciklamatas yra vartojimo produktas, kurį Europos Sąjungoje ir daugelyje kitų šalių leidžiama naudoti kaip maisto priedą - saldiklį mažo kaloringumo arba dietetiniuose maisto produktuose ir gėrimuose. Jis plačiai naudojamas kaip priedas maisto pramonėje ir gaminant mažo kaloringumo bei dietetinius ne maiste esančius saldiklius. Be to, nedideliais kiekiais jis naudojamas vaistų pramonėje.
2. PANAŠUS PRODUKTAS
(16)
Kaip ir pirminiame tyrime, nustatyta, kad Kinijoje ir Indonezijoje pagaminto ir Sąjungoje parduodamo nagrinėjamojo produkto, pareiškėjo pagaminto ir Sąjungos rinkoje parduodamo produkto arba Indonezijoje, kuri pasirinkta kaip panaši šalis Kinijos normaliajai vertei nustatyti, pagaminto ir jos vidaus rinkoje parduodamo produkto fizinės ir cheminės savybės bei naudojimas yra tokie patys.
(17)
Todėl tie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
C. DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
1. PRELIMINARIOS PASTABOS
(18)
Remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi nagrinėta, ar vykdomas dempingas ir, jei vykdomas, ar yra tikimybė, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas bus tęsiamas arba pasikartos. Primenama, kad atliekant tyrimą pagal minėtą straipsnį rinkos ekonomikos režimas (toliau - RER) pakartotinai nesvarstomas.
(19)
Remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 9 dalimi, jei aplinkybės nebuvo pasikeitusios, buvo taikoma ta pati metodika, kaip ir pirminiame tyrime. Siekiant nustatyti dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybę, remiantis PTL keturių mėnesių (kiekvieno metų ketvirčio paskutinio mėnesio) duomenimis įprasta tvarka atlikta sandorių atranka. Rezultatai patikrinti išnagrinėjus ir tam tikrą skaičių kitų sandorių. Šio metodo neginčijo nė vienas verslo subjektas.
(20)
Eurostato duomenys parodė, kad per PTL į Sąjungą buvo importuota 3 000-5 000 tonų nagrinėjamojo produkto. Daugiau nei 90 % importuota iš Kinijos, o likęs kiekis - iš Indonezijos. Importo iš kitų šalių faktiškai neužregistruota.
2. IMPORTAS DEMPINGO KAINA TIRIAMUOJU LAIKOTARPIU
2.1. KINIJOS LIAUDIES RESPUBLIKA
2.1.1. Panaši šalis
(21)
Normalioji vertė Kinijai (išskyrus bendroves, kurioms per pirminį tyrimą suteiktas RER) nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą.
(22)
Per ankstesnį tyrimą, siekiant Kinijai nustatyti normaliąją vertę, tinkama rinkos ekonomikos šalimi buvo pasirinkta Indonezija.
(23)
Šią šalį pasiūlė Komisija pranešime apie inicijavimą, ir per nustatytą laikotarpį šiam pasirinkimui nepaprieštaravo nė viena suinteresuotoji šalis.
(24)
Indonezijos kainos buvo laikytos pagrįstu Kinijos kainų pakaitalu, nes Indonezijos vidaus rinka yra konkurencinga, importas iš Kinijos didėja ir joje veikia bent šeši gamintojai. Be to, atrodo, kad tiriamasis produktas gaminamas tik Sąjungoje, Kinijoje ir Indonezijoje. Atliekant dabartinį tyrimą priešingų įrodymų pateikta nebuvo.
(25)
Todėl atliekant šią peržiūrą Indonezija laikyta panašia rinkos ekonomikos šalimi.
2.1.2. Bendradarbiaujantys Kinijos eksportuojantys gamintojai
2.1.2.1. Preliminarios pastabos
(26)
Kaip nustatyta 8 konstatuojamojoje dalyje, atliekant šią peržiūrą bendradarbiavo du gamintojai, priklausantys Honkonge įsikūrusiai grupei Rainbow Rich Industrial Ltd. Per PTL jų eksportas sudarė daugiau kaip pusę į Sąjungą eksportuoto kiekio. Neatsižvelgiant į bendrovių, kurių veikla atliekant tyrimą nenagrinėjama, gamybą ir pardavimo kiekį, bendradarbiaujančių gamintojų gamyba sudarė daugiau kaip tris ketvirčius visos Kinijos gamybos ir beveik pusę pajėgumų. Eksporto į Sąjungą tipiškumas buvo didesnis nei 80 %. Atsižvelgiant į tokį bendradarbiavimo lygį, siekiant įvertinti žalingo dempingo iš Kinijos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybę naudota bendradarbiaujančių eksportuotojų pateikta išsami informacija.
(27)
Vienas iš bendradarbiaujančių eksportuotojų, Golden Time Enterprises (Shenzhen), per PTL eksportavo į Sąjungą didelį kiekį, o tai pačiai grupei priklausanti bendrovė Jintian Enterprises (Nanjing) nustačius priemones į ES neeksportavo. Tačiau remiantis duomenimis, gautais atlikus neeksportavusios bendrovės Jintian Enterprises (Nanjing) patikrinimą vietoje, buvo galima gauti išsamesnės informacijos apie Kinijos vidaus rinką, nes minėtai bendrovei tenka didelė rinkos ir įrengtų pajėgumų dalis.
(28)
Atliekant tyrimą viena Kinijos bendrovė tvirtino, kad didieji vidaus gamintojai rengė reguliarius susitikimus, kad nustatytų Kinijos vidaus rinkos orientacinę kainą. Atsižvelgiant į tų gamintojų dominuojančią padėtį, manoma, kad dėl šio susitarimo Kinijos vidaus rinkos kainos yra pakankamai didelės.
2.1.2.2. Normalioji vertė
(29)
Bendrovės Golden Time Enterprises (Shenzhen) normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip vidutinė svertinė viso aptariamos rūšies produkto pardavimo per PTL vidaus rinkoje nepriklausomų pirkėjų mokėta arba mokėtina kaina.
2.1.2.3. Eksporto kaina
(30)
Bendrovės Golden Time Enterprises (Shenzhen) eksporto į Sąjungą kaina yra faktiškai sumokėta arba mokėtina produkto kaina (tinkamai pakoregavus), jį parduodant eksportui į Sąjungą.
2.1.2.4. Kainų palyginimas
(31)
Vidutinė svertinė normalioji vertė palyginta su kiekvienos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygiu. Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi ir siekiant užtikrinti teisingą palyginimą buvo atsižvelgta į skirtingus veiksnius, kurie, kaip tvirtinta ir įrodyta, turėjo poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Atlikti vežimo jūrų laivais ir vidaus transportu, draudimo, kreditų, prekių tvarkymo ir pakavimo sąnaudų koregavimai.
2.1.2.5. Dempingo skirtumas
(32)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį kiekvienos rūšies produkto dempingo skirtumas nustatytas palyginus vidutinę svertinę normaliąją vertę su vidutinėmis svertinėmis eksporto kainomis tuo pačiu prekybos lygiu. Atlikus palyginimą nustatyta, kad dempingas per PTL buvo žymiai didesnis nei per pirminį tyrimą. Bendrovės Golden Time Enterprises procentais išreikštas CIF vertės Sąjungos pasienyje vidutinis svertinis dempingo skirtumas buvo 30 %.
2.1.3. Kiti Kinijos eksportuojantys gamintojai
2.1.3.1. Preliminarios pastabos
(33)
Likęs importas iš Kinijos sudarė ne daugiau kaip 5 % Sąjungos suvartojimo.
(34)
Darydama išvadas dėl likusių Kinijos eksportuojančių gamintojų Komisija rėmėsi tyrimo metu gautais duomenimis ir oficialiais Eurostato statistiniais duomenimis.
2.1.3.2. Normalioji vertė
(35)
Nebendradarbiaujančių Kinijos eksportuotojų normalioji vertė buvo nustatyta kaip bendradarbiaujančių Indonezijos gamintojų pardavimo nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje vidutinė svertinė kaina.
2.1.3.3. Eksporto kaina
(36)
Nebendradarbiaujančių Kinijos eksportuotojų eksporto kaina buvo nustatyta remiantis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Neturint patikimesnės informacijos, minėta kaina nustatyta remiantis Eurostato importo statistikoje nurodyta vidutine CIF importo kaina Sąjungos pasienyje per PTL.
2.1.3.4. Kainų palyginimas
(37)
Likusių Kinijos eksportuotojų vidutinė svertinė eksporto kaina palyginta su patikrintų Indonezijos gamintojų vidutine svertine normaliąja verte remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygiu.
(38)
Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Todėl buvo atlikti vežimo jūrų laivais ir vidaus maršrutais, draudimo, prekių tvarkymo ir pakavimo sąnaudų koregavimai. Patikimesnės informacijos nebuvo, todėl koreguota remiantis patikrintomis Kinijos bendradarbiaujančio eksportuotojo sąnaudomis.
2.1.3.5. Dempingo skirtumas
(39)
Dempingo skirtumas apskaičiuotas kaip suma, kuria normalioji vertė (apskaičiuota kaip nurodyta 35 konstatuojamojoje dalyje) viršija eksporto kainą (nustatytą kaip nurodyta 36 konstatuojamojoje dalyje). Iš gautų rezultatų matyti, kad per priemonių galiojimo laikotarpį buvo aiškiai tęsiamas dempingas, o dempingo skirtumas buvo didesnis nei 5 %.
2.1.4. Išvados dėl dempingo iš Kinijos
(40)
Atsižvelgiant į pirmiau pateiktus argumentus, daroma išvada, kad priemonių taikymo laikotarpiu dempingas iš Kinijos tęsėsi.
2.2. INDONEZIJA
2.2.1. Preliminarios pastabos
(41)
Kaip nurodyta 8 konstatuojamojoje dalyje, atliekant šią peržiūrą bendradarbiavo du Indonezijos gamintojai: PT Golden Sari ir PT Tunggak Waru Semi. Jų eksporto į Sąjungą per PTL tipiškumas buvo 40-60 % (4).
(42)
Remiantis Komisijos surinktais duomenimis, Indonezijoje yra dar bent keturi nagrinėjamojo produkto gamintojai. Remiantis minėtais duomenimis, bendradarbiaujančių gamintojų gamyba ir pajėgumai sudarė apie trečdalį visos Indonezijos gamybos ir pajėgumų. Vadinasi, Indonezijos bendradarbiavimo lygis atliekant šią peržiūrą buvo žemas.
(43)
Atsižvelgiant į pirmiau pateiktus argumentus ir vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsniu, informacija apie Indonezijos nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų vidaus ir eksporto į kitas šalis kainas, gamybą ir pajėgumus buvo pagrįsta geriausiais turimais duomenimis, įskaitant skundą ir viešai pateikiamą informaciją. Atitinkamoms Indonezijos valdžios institucijoms pranešta apie 18 straipsnio taikymą ir taikymo priežastis. Indonezijos valdžios institucijos pastabų nepateikė.
(44)
Per PTL į Sąjungą eksportavo tik vienas iš dviejų bendradarbiaujančių eksportuotojų - PT Golden Sari. Nors bendrovės PT Tunggak Waru Semi dempingo skirtumo nustatyti nebuvo galima, nes ši bendrovė per PTL į Sąjungą neeksportavo, jos duomenys buvo naudoti siekiant gauti informacijos apie, inter alia, gamybą, pajėgumus ir eksportą į trečiųjų šalių rinkas, leidusios geriau įvertinti Indonezijos vidaus ir eksporto rinkas.
2.2.2. Bendradarbiaujantys Indonezijos eksportuojantys gamintojai
2.2.2.1. Normalioji vertė
(45)
Bendrovės PT Golden Sari normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip vidutinė svertinė viso aptariamos rūšies produkto pardavimo per PTL vidaus rinkoje nepriklausomų pirkėjų mokėta arba mokėtina kaina.
2.2.2.2. Eksporto kaina
(46)
Bendrovės PT Golden Sari eksporto kaina buvo nustatyta remiantis nepriklausomų pirkėjų Sąjungoje per PTL faktiškai sumokėta arba mokėtina eksporto kaina.
2.2.2.3. Kainų palyginimas
(47)
Vidutinė svertinė normalioji vertė palyginta su nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto į Sąjungą kaina remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygiu.
(48)
Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Todėl buvo atlikti vežimo tarptautiniais maršrutais, draudimo, vežimo vidaus maršrutais, pakavimo ir kreditų sąnaudų koregavimai.
2.2.2.4. Dempingo skirtumas
(49)
Palyginus normaliąją vertę ir eksporto kainą nustatyta, kad per PTL bendrovė PT Golden Sari dempingo nevykdė.
2.2.3. Kiti Indonezijos eksportuojantys gamintojai
2.2.3.1. Preliminarios pastabos
(50)
Kaip minėta 43 konstatuojamojoje dalyje, dėl žemo Indonezijos bendradarbiavimo lygio nebendradarbiaujančių eksportuotojų dempingo skirtumas nustatytas vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsniu, t.y. remiantis turimais faktais.
2.2.3.2. Normalioji vertė
(51)
Normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip dviejų bendradarbiaujančių gamintojų vidutinė svertinė normalioji vertė.
2.2.3.3. Eksporto kaina
(52)
Patikimesnės informacijos nebuvo, todėl nebendradarbiaujančių Indonezijos eksportuotojų eksporto kaina nustatyta remiantis Eurostato importo statistikoje nurodyta vidutine CIF importo kaina Sąjungos pasienyje per PTL.
2.2.3.4. Kainų palyginimas
(53)
Gauta Indonezijos vidutinė svertinė eksporto į Sąjungą kaina buvo palyginta su nustatyta bendradarbiaujančių Indonezijos gamintojų vidutine svertine normaliąja verte EXW sąlygomis.
(54)
Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Todėl buvo atlikti vežimo tarptautiniais maršrutais, draudimo, vežimo vidaus maršrutais, prekių tvarkymo, pakavimo ir kreditų sąnaudų koregavimai.
2.2.3.5. Dempingo skirtumas
(55)
Palyginus normaliąją vertę ir eksporto kainą nustatyta, kad yra vykdomas dempingas. Nustatytas dempingo skirtumas, išreikštas procentais CIF importo kainos Sąjungos pasienyje, sudaro beveik 30 %.
2.2.4. Išvados dėl dempingo iš Indonezijos
(56)
Atsižvelgiant į pirmiau pateiktus argumentus, daroma išvada, kad priemonių taikymo laikotarpiu daugumos Indonezijos gamintojų vykdomas dempingas tęsėsi.
3. IMPORTO RAIDA, JEIGU PRIEMONĖS BŪTŲ PANAIKINTOS
(57)
Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nagrinėta, ar yra tikimybė, kad dempingas tęstųsi arba pasikartotų, jei baigtų galioti Kinijai ir Indonezijai taikomos priemonės.
(58)
Siekdama nustatyti, ar yra tikimybė, kad panaikinus priemones dempingas pasikartotų, Komisija išnagrinėjo turimą informaciją apie eksportuotojų padėtį ir rinkos sąlygas. Šis tyrimas pirmiausia buvo pagrįstas bendradarbiaujančių gamintojų klausimynų atsakymuose pateikta ir per patikrinimus vietoje gauta informacija. Taip pat naudoti kiti informacijos šaltiniai, pvz., Eurostato importo statistika ir nagrinėjamųjų šalių oficiali eksporto ir rinkos statistika.
3.1. KINIJA
3.1.1. Preliminarios pastabos
(59)
Kaip nurodyta 26 konstatuojamojoje dalyje, bendradarbiaujančių gamintojų gamyba per PTL sudarė daugiau kaip tris ketvirčius visos Kinijos gamybos. Kadangi bendradarbiavimo lygis buvo aukštas, nustatyta, kad patikimos informacijos apie nagrinėjamojo produkto eksportą į Sąjungą per PTL būtų galima gauti tiesiogiai iš eksportuojančių gamintojų. Bendresni duomenys apie Kinijos vidaus rinką gauti iš abiejų patikrintų gamintojų.
(60)
Primenama, kad atlikus tyrimą nustatyta, kad su šia peržiūra susijusių Kinijos bendrovių dempingas tęsėsi ir buvo žymiai aukštesnio lygio, nei nustatytasis per pirminį tyrimą.
3.1.2. Nepanaudoti pajėgumai ir atsargos
(61)
Remiantis per tyrimą Komisijos surinktais duomenimis, su šia peržiūra susijusių Kinijos bendrovių turimi nepanaudoti pajėgumai daug kartų viršija Sąjungos rinkos pajėgumus. Atlikus tyrimą nustatyta, kad Kinijos vidaus suvartojimas nėra toks, kad galėtų absorbuoti didelį kiekį šių papildomų pajėgumų.
(62)
Vienas Kinijos gamintojas teigė ketinęs po PTL žymiai sumažinti savo gamybos pajėgumus. Tačiau tam nebuvo pateikta jokių svarių įrodymų. Net jeigu Kinijos pajėgumai dėl to sumažėtų, kitiems Kinijos gamintojams atsirastų paskatų padidinti turimų pajėgumų panaudojimą ir užpildyti atsiradusią Kinijos eksporto spragą.
(63)
Be to, kitų trečiųjų šalių rinkų pajėgumas absorbuoti didelį papildomą Kinijos importo kiekį yra ribotas. Visų pirma, kai kurios didelės šalys neimportuoja nagrinėjamojo produkto dėl teisės aktais nulemtų priežasčių (inter alia, Jungtinės Amerikos Valstijos, Indija, Japonija, Meksika, Pietų Korėja, visos Artimųjų Rytų šalys). Be to, remiantis per tyrimą gauta informacija, likusios didelės natrio ciklamato rinkos (Pietų Amerika, Pietų Afrika ir Azija) per ateinančius metus tikriausiai labai neaugs. Todėl Sąjungos rinka tebebūtų pagrindinė produkto rinka, patraukli ne tik dėl dydžio, bet ir dėl gerai žinomų, produktui importuoti išplėtotų platinimo kanalų.
(64)
Galiausiai išnagrinėta, ar perteklinius pajėgumus būtų galima panaudoti kitiems produktams susijusiose bendrovėse gaminti. Tačiau tai nėra tikėtina, nes patikrinti gamintojai negamina jokių kitų produktų dideliais kiekiais ir nėra įrodymų, kad kiti Kinijos natrio ciklamato gamintojai galėtų lengvai pereiti prie kitų produktų gamybos.
(65)
Atsižvelgiant į tai, tikėtina, kad panaikinus priemones iš Kinijos į Sąjungą būtų toliau eksportuojamas didelis kiekis.
3.1.3. Sąjungos kainų ir Kinijos vidaus rinkos kainų santykis
(66)
Komisija nustatė, kad didelis kiekis iš Kinijos į Sąjungą importuotas mažesnėmis nei Kinijos vidaus rinkos kainomis. Minėto importo pardavimo kainos, atsižvelgiant į jų lygį ir Kinijos importo dempingo kaina rinkos dalį, turi būti laikomos orientacine Sąjungos kaina: kiti Kinijos eksportuotojai, norintys patekti į rinką ir teikiantys jai didelį kiekį produktų, greičiausiai prisitaikys prie šių mažų kainų ir taip vykdys dempingą.
3.1.4. Eksporto į trečiąsias šalis kainų ir Kinijos vidaus rinkos kainų santykis
(67)
Kad išnagrinėtų Kinijos eksportuotojų kainodaros politiką nutraukus priemonių taikymą, Komisija palygino patikrintas Kinijos eksporto į trečiąsias šalis kainas ir patikrintas Kinijos vidaus rinkos kainas.
(68)
Nustatyta, kad eksporto į trečiąsias šalis kainos nuolat buvo mažesnės nei vidaus kainos ir prilygo eksporto į ES kainoms, todėl atrodo, kad šiam Kinijos sektoriui būdingas struktūrinis dempingo modelis.
3.1.5. Eksporto į trečiąsias šalis kainų ir Bendrijos kainų lygio santykis
(69)
Kad nustatytų, ar nutraukus priemonių taikymą būtų paskatų nukreipti eksportą į Sąjungą, Komisija palygino Kinijos eksporto į trečiąsias šalis kainas ir Sąjungoje vyraujančias kainas.
(70)
Kinijos eksporto į trečiąsias šalis kainos dažniausiai buvo Sąjungos kainų lygio. Šia išvada patvirtinama, kad Kinijos eksportuotojai tikriausiai nenukreiptų eksporto iš ES į kitas rinkas.
3.1.6. Išvados dėl Kinijos
(71)
Įvertinus minėtus veiksnius nustatyta, kad su šia peržiūra susiję eksportuotojai toliau importavo į Sąjungą didelį nagrinėjamojo produkto kiekį dempingo kainomis. Į kitas trečiąsias šalis Kinija produktą taip pat eksportavo dempingo kainomis, taigi nustatytas aiškus struktūrinis dempingo modelis. Kinijos vidaus kainos yra didelės, o požymių, kad netolimoje ateityje jos mažės, nėra. Atsižvelgiant į didelius Kinijos eksportuotojų turimus nepanaudotus pajėgumus, į tai, kad nėra kitų didelių rinkų tokiems pajėgumams, ir į ES rinkos patrauklumą, panaikinus priemones Kinijos eksportuojantiems gamintojams būtų paskatų į Sąjungos rinką nukreipti dar didesnį kiekį dempingo kainomis.
(72)
Įvertinus pirmiau pateiktus duomenis ir informaciją, daroma išvada, kad, leidus nebetaikyti priemonių, dempingas iš Kinijos tikriausiai tęsis arba pasikartos.
3.2. INDONEZIJA
3.2.1. Preliminarios pastabos
(73)
Kaip paaiškinta 42 konstatuojamojoje dalyje, bendradarbiaujantys gamintojai pagamino tik nedidelę visos Indonezijos produkcijos dalį, todėl taikytas 18 straipsnis.
(74)
Taip pat reikia priminti, kad atlikus tyrimą padaryta išvada, kad per PTL nebendradarbiaujantys Indonezijos gamintojai tebevykdė dempingą.
3.2.2. Nepanaudoti pajėgumai ir atsargos
(75)
Atliekant peržiūrą nustatyta, kad visi Indonezijos turimi nepanaudoti pajėgumai yra daugiau nei trys ketvirtadaliai Sąjungos rinkos pajėgumų. Net jeigu nebūtų atsižvelgta į bendradarbiaujantį eksportuotoją, likę nepanaudoti pajėgumai tebesiektų beveik pusę Sąjungos rinkos pajėgumų. Remiantis oficialiais Indonezijos statistiniais duomenimis atrodo, kad Indonezijos gamintojai dėl agresyvios Kinijos konkurentų kainų politikos praranda tiek vidaus, tiek tarptautinės rinkos dalis. Todėl tikėtina, kad Indonezijos turimi nepanaudoti pajėgumai netolimoje ateityje dar labiau didės.
(76)
Išnagrinėta, ar Indonezijos turimi nepanaudoti pajėgumai gali būti absorbuoti parduodant į trečiąsias šalis, tačiau, kaip nustatyta 63 konstatuojamojoje dalyje, trečiųjų šalių rinkos tikriausiai nepajėgs absorbuoti didelio perteklinių pajėgumų kiekio. Išnagrinėta, ar perteklinius pajėgumus būtų galima absorbuoti parduodant vidaus rinkoje. Tačiau, kaip minėta aukščiau, remiantis Indonezijos oficialiais duomenimis, Indonezijos gamintojų vidaus rinkos dalis dėl Kinijos importo spaudimo mažėja. Galiausiai išnagrinėta perėjimo prie kitų panašių produktų gamybos galimybė; dėl 64 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių perteklinių pajėgumų tikriausiai nebus galima panaudoti tokiu būdu.
(77)
Taigi, panaikinus priemones dideli (ir vis didėjantys) Indonezijos turimi pajėgumai būtų nukreipti į Sąjungą.
3.2.3. Sąjungos kainų ir Indonezijos vidaus rinkos kainų santykis
(78)
Nepaisant augančio Kinijos eksportuotojų spaudimo Indonezijos rinkoje, Indonezijos vidaus rinkos kainos yra didesnės nei Sąjungos rinkos kainos. Kadangi Kinijos tokio iš esmės vienodo produkto importo į Sąjungą kainų lygis yra žemas, tos kainos būtų orientacinės ir, leidus nebetaikyti priemonių, Indonezijos eksportuotojai derintųsi prie jų ir prisidėtų prie dempingo. Ši išvada taikytina tiek bendradarbiaujantiems, tiek nebendradarbiaujantiems eksportuotojams.
(79)
Jeigu nustotų galioti tik Indonezijai, bet ne Kinijai taikomos priemonės, Sąjungos rinka kainų požiūriu taptų dar patrauklesnė Indonezijos gamintojams. Iš tiesų, netaikant antidempingo muitų Indonezijos gamintojai galėtų dar labiau padidinti kainas ir pasinaudoti Kinijos eksportuotojų tebemokamu antidempingo muitu. Reikėtų pridurti, kad per pirminį tyrimą esant panašioms Kinijos ir Indonezijos eksportuotojų kainų lygio ir kainų skirtumų aplinkybėms, pastarieji į ES eksportavo didelį kiekį.
(80)
Galiausiai taip pat reikėtų pabrėžti, kad nustačius priemones Indonezijos eksportas į ES žymiai sumažėjo, todėl galima patvirtinti išvadą, kad Indonezijos eksportuotojai negali arba nenori parduoti ES rinkai didelio kiekio ne dempingo kainomis.
3.2.4. Eksporto į trečiąsias šalis kainų ir Indonezijos vidaus rinkos kainų santykis
(81)
Nustatyta, kad bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų patikrintos eksporto į trečiąsias šalis kainos buvo didesnės nei Indonezijos vidaus rinkos kainos.
(82)
Atliekant tyrimą nebuvo įmanoma gauti atskirų nebendradarbiaujančių eksportuotojų duomenų. Atrodo, kad turimi oficialūs Indonezijos statistiniai duomenys apie vidutines viso Indonezijos eksporto kainas absoliučiais dydžiais nėra tikslūs, nes nurodomos žymiai didesnės eksporto kainos. Vis dėlto, remiantis ta pačia statistika galima spręsti, kad eksporto į trečiąsias šalis kainos buvo mažesnės nei eksporto į Sąjungą kainos. Tai rodytų, kad didelė Indonezijos eksporto į trečiąsias šalis dalis taip pat parduodama dempingo kainomis. Bet kuriuo atveju, iš Indonezijos eksporto statistikos matyti, kad eksporto kiekis gerokai sumažėjo, vadinasi, esant dabartiniam kainų lygiui Indonezijos eksportuotojai kenčia nuo Kinijos konkurencijos.
3.2.5. Eksporto į trečiąsias šalis ir Sąjungos kainų santykis
(83)
Nustatyta, kad bendradarbiaujančio gamintojo eksporto į trečiąsias šalis kainos iš esmės buvo didesnės nei Sąjungos kainų lygis. Tačiau apie likusius Indonezijos gamintojus iš turimų oficialių Indonezijos statistinių duomenų galima spręsti priešingai. Tai rodo, kad didelė Indonezijos eksportuotojų dalis net į trečiąsias šalis eksportuoja dempingo kainomis.
(84)
Iš eksporto į Sąjungą ir į kitas pasaulio šalis kainų skirtumo matyti Indonezijos eksportuotojų paskatos nukreipti eksportą į Sąjungą. Jei importuojamiems Kinijos kilmės produktams taikomos priemonės nustotų galioti, ši išvada būtų dar kartą patvirtinta.
3.2.6. Išvados dėl Indonezijos
(85)
Įvertinus minėtus veiksnius nustatyta, kad didelis eksporto iš Indonezijos į Sąjungos ir trečiųjų šalių rinkas kiekis buvo parduodamas dempingo kainomis, todėl buvo aiškus struktūrinis dempingo modelis. Atsižvelgiant į didelius Indonezijos eksportuotojų turimus nepanaudotus pajėgumus, į tai, kad nėra kitų didelių rinkų tokiems pajėgumams, ir į ES rinkos patrauklumą, panaikinus priemones Indonezijos eksportuojantiems gamintojams būtų paskatų į Sąjungos rinką nukreipti didelį kiekį dempingo kainomis.
(86)
Įvertinus pirmiau pateiktus duomenis ir informaciją, daroma išvada, kad, leidus nebetaikyti priemonių, dempingas iš Indonezijos tikriausiai tęsis arba pasikartos.
4. PASTABOS ATSKLEIDUS INFORMACIJĄ
(87)
Indonezijos valdžios institucijos į pranešimą, kad nebendradarbiaujantiems gamintojams gali būti taikomas 18 straipsnis, per nustatytą laiką neatsakė. Tačiau atskleidus informaciją Indonezijos valdžios institucijos ir vienas iš Indonezijos bendradarbiaujančių gamintojų teigė, kad abu bendradarbiaujantys Indonezijos gamintojai sudaro didelį Indonezijos pramonės segmentą. Suinteresuotosios šalys teigė, kad todėl turėtų būti laikoma, kad Indonezijos bendradarbiavimo lygis buvo didelis ir 18 straipsnis neturėtų būti taikomas. Be to, minėtos suinteresuotosios šalys teigė, kad keletas Indonezijos gamintojų per PTL į Sąjungą neeksportavo, todėl bendradarbiauti negalėjo. Galiausiai tvirtinta, kad dėl itin didelės Indonezijos eksporto dalies, tenkančios vienam bendradarbiaujančiam gamintojui, tuos bendradarbiaujančius gamintojus reikėtų laikyti tipiniais eksportuotojais, o tai, kad šios bendrovės dempingo nenustatyta, turėtų būti priežastimi Indonezijai nebetaikyti priemonių.
(88)
Reikėtų patikslinti, kad 18 straipsnis nebuvo taikomas tiems bendradarbiaujantiems gamintojams, kurių duomenys atliekant tyrimą buvo išsamiai išnagrinėti. Komisijos tarnybos, spręsdamos, ar likusiems Indonezijos gamintojams taikyti 18 straipsnį, ir negavusios iš tų suinteresuotųjų šalių jokių duomenų, galėjo pasikliauti tik geriausia turima informacija. Reikėtų priminti, kad, atlikdamos priemonių galiojimo termino peržiūras dempingo tęsimosi ir (arba) pasikartojimo tikimybei įvertinti, Komisijos tarnybos taip pat turi įvertinti su bendra eksportuojančios šalies pramonės padėtimi susijusius veiksnius, pvz., vidaus pajėgumus, gamybą bei kainas ir eksportą į trečiąsias šalis.
(89)
Kadangi nebendradarbiavusioms Indonezijos bendrovėms gamintojoms tenka didelė Indonezijos pramonės eksporto į Sąjungą, gamybos ir eksporto į trečiąsias šalis dalis, Komisija patvirtina, kad, kaip nurodyta 43 konstatuojamojoje dalyje, nebendradarbiaujantiems Indonezijos gamintojams taikomas 18 straipsnis.
(90)
Dėl prašymo eksportui iš Indonezijos nebetaikyti priemonių reikia pažymėti, kad Indonezijos valdžios institucijos nepateikė duomenų, dėl kurių reikėtų pakeisti Komisijos išvadą dėl bendradarbiaujančio eksportuotojo tipiškumo (40-60 % viso per PTL iš Indonezijos eksportuoto kiekio), kaip nurodyta 41 konstatuojamojoje dalyje. Todėl bendradarbiaujančio eksportuotojo, kuris, kaip nustatyta, nevykdė dempingo, negalima laikyti tipiniu, palyginti su visu eksportu iš Indonezijos. Kaip nurodyta 55 konstatuojamojoje dalyje, likęs kiekis iš Indonezijos buvo eksportuotas dempingo kainomis. Todėl patvirtinama išvada, kad ta dalis iš Indonezijos buvo toliau eksportuojama dempingo kainomis. Be to, nustačius dempingo pasikartojimo tikimybę (taip yra atlikus šią priemonių galiojimo termino peržiūrą) fakto, kad dempingas netęsiamas, negalima per se laikyti pakankama priežastimi nebetaikyti antidempingo priemonių. Todėl prašymo nebetaikyti priemonių, pagrįsto tuo, kad bendradarbiaujantis Indonezijos eksportuotojas nevykdo dempingo, priimti negalima.
(91)
Indonezijos valdžios institucijos ir vienas Indonezijos bendradarbiaujantis gamintojas taip pat paprašė atskleisti visus skaičius, susijusius su visu Indonezijos eksportu į Sąjungą. Tačiau reikia priminti, kad nenorint atskleisti neskelbtinų Indonezijos eksportuojančio gamintojo verslo duomenų tuos duomenis reikėjo indeksuoti (žr. 41 konstatuojamosios dalies pastabą). Tų skaičių indeksavimas pagrįstas maža rinka ir nedideliu suinteresuotųjų šalių skaičiumi. Vadinasi, yra pagrįstų priežasčių laikytis konfidencialumo, todėl prašymo atskleisti skaičius, susijusius su visu Indonezijos eksportu į Sąjungą, priimti negalima.
5. IŠVADA DĖL DEMPINGO TĘSIMOSI IR (ARBA) PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖS
(92)
Atsižvelgiant į pirmiau pateiktus argumentus, daroma išvada, kad panaikinus priemones dempingas iš abiejų su šia peržiūra susijusių šalių greičiausiai tęsis.
D. PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE
1. SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS
(93)
Sąjungoje natrio ciklamatą gamina tik viena bendrovė pareiškėja - Productos Aditivos S.A. Todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje pateikiamą apibrėžtį ji laikoma Sąjungos pramone.
2. SĄJUNGOS SUVARTOJIMAS
(94)
Sąjungos suvartojimo duomenys grįsti bendru nagrinėjamojo produkto importo į Sąjungą kiekiu, remiantis Eurostato statistiniais duomenimis, ir bendru Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje patikrintu parduotu kiekiu. Atsižvelgiant į tai, kad šie duomenys gauti iš dviejų šaltinių ir kad informacija apie pareiškėjo pardavimą turėtų būti konfidenciali, toliau pateikiami indeksuoti duomenys apie suvartojimą.
(95)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu natrio ciklamato suvartojimas Sąjungoje buvo 5 000-7 000 tonų. 2005-2006 m. jis išaugo 6 %, o 2006-2007 m. - 15 %. 2007 m. - TL jis sumažėjo 18 %.
1 lentelė
Sąjungos suvartojimas
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m. (PTL)
Indeksas
100
106
122
103
3. IMPORTAS IŠ NAGRINĖJAMŲJŲ ŠALIŲ
3.1. KUMULIACIJA
(96)
Komisija svarstė, ar importo dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių poveikį reikėtų vertinti bendrai, remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatytais kriterijais. Tame straipsnyje nustatyta, kad kai atliekant antidempingo tyrimus tuo pat metu nagrinėjamas importas iš dviejų ar daugiau šalių, tokio importo poveikis vertintinas bendrai tik tada, jei nustatoma, kad: a) dempingo skirtumas, apskaičiuotas importui iš kiekvienos šalies, yra didesnis nei pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje apibrėžtas de minimis, o importo iš kiekvienos šalies kiekis nėra nereikšmingas, ir b) atsižvelgiant į importuojamų produktų tarpusavio konkurencijos sąlygas ir importuotų produktų ir panašaus Sąjungos produkto konkurencijos sąlygas importo poveikį tikslinga vertinti bendrai.
(97)
Šiuo atžvilgiu visų pirma buvo nustatyta, kad kiekvienos nagrinėjamosios šalies nustatyti dempingo skirtumai buvo didesni nei de minimis. Be to, importo dempingo kainomis iš kiekvienos šių šalių kiekis nebuvo nereikšmingas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalyje. Iš tiesų, per PTL Kinijos ir Indonezijos importo kiekis sudarė apie 50 % Sąjungos suvartojimo. Apskaičiuojant importo kiekį, į importą ne dempingo kainomis atsižvelgta nebuvo.
(98)
Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad importo dempingo kainomis konkurencijos sąlygos buvo panašios į importo dempingo kaina bei panašaus Sąjungos produkto konkurencijos sąlygas. Buvo nustatyta, kad, nepaisant kilmės šalies, natrio ciklamatas, kurį gamina ir (arba) parduoda nagrinėjamosios šalys ir kurį gamina ir (arba) parduoda Sąjungos pramonė, konkuruoja tarpusavyje, nes jo pagrindinės savybės yra panašios, vartotojo požiūriu jį galima pakeisti, be to, jis platinamas tais pačiais platinimo kanalais. Importo iš Kinijos, kuriam taikomos priemonės, ir importo dempingo kainomis iš Indonezijos kaina taip pat buvo panašaus dydžio. Be to, palyginus to paties prekybos lygio kainas nustatyta, kad dėl šių kainų priverstinai mažintos Sąjungos pramonės kainos.
(99)
Atsižvelgiant į pirmiau pateiktus argumentus, nuspręsta, kad importas iš Kinijos, kuriam taikomos priemonės, ir importas dempingo kainomis iš Indonezijos atitinka pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatytus kriterijus ir kad tokio importo poveikį reikėtų vertinti bendrai.
3.2. IMPORTO DEMPINGO KAINOMIS KIEKIS IR RINKOS DALIS
(100)
Importo dempingo kainomis iš Kinijos ir Indonezijos kiekio raida ir jo rinkos dalys nagrinėjamuoju laikotarpiu:
2 lentelė
Visas importas dempingo kainomis
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m. (PTL)
Indeksas
100
109
198
195
3 lentelė
Importo dempingo kainomis rinkos dalis
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m. (PTL)
Indeksas
100
103
161
189
(101)
Tiek importo dempingo kainomis kiekis, tiek jo rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu beveik padvigubėjo.
3.3. IMPORTUOJAMO NAGRINĖJAMOJO PRODUKTO KAINŲ RAIDA IR KAINODAROS POLITIKA
3.3.1. Kainų raida
(102)
Importo dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių vidutinės kainos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
4 lentelė
Vidutinės importo dempingo kainos
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m. (PTL)
Indeksas
100
103
104
99
(103)
4 lentelėje pateiktų duomenų šaltinis - turimi statistiniai, tarp jų Eurostato, duomenys. Bendra importo į Sąjungą kainų tendencija rodo, kad kainos didėjo iki 2007 m., o po to per PTL mažėjo ir nukrito žemiau 2005 m. lygio.
3.3.2. Priverstinis kainų mažinimas
(104)
Priverstiniam kainų mažinimui nustatyti Komisija rėmėsi bendradarbiaujančių Kinijos eksportuojančių gamintojų atliekant tyrimą pateikta informacija. Kitų tyrime nebendradarbiaujančių Kinijos ir Indonezijos gamintojų priverstinis kainų mažinimas nustatytas remiantis Eurostato duomenimis.
(105)
Priverstiniam kainų mažinimui skaičiuoti naudotas toks pat metodas, kaip per pirminį tyrimą. Importo iš eksportuojančių gamintojų kainos, įskaitant antidempingo muitus, palygintos su Sąjungos pramonės kainomis, remiantis svertiniais panašios kokybės produktų vidurkiais per PTL. Sąjungos pramonės kainos pakoreguotos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir palygintos su CIF importo kainomis Sąjungos pasienyje pridėjus antidempingo muitus ir muitus. Lygintos to paties prekybos lygio kainos, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos, atskaičius lengvatas ir nuolaidas.
5 lentelė
Priverstinis kainų mažinimas
2008 m. (PTL)
Kinija:
-
Golden Time
21,6 %
-
Visos kitos bendrovės
3,2 %
Indonezija:
-
Visos kitos bendrovės
18,7 %
4. IMPORTAS IŠ KITŲ ŠALIŲ
Importas iš kitų trečiųjų šalių nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo nereikšmingas (mažiau kaip 50 tonų per metus), todėl jis negalėjo turėti poveikio Sąjungos pramonės padėčiai.
5. EKONOMINĖ SĄJUNGOS PRAMONĖS PADĖTIS
(106)
Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi, Komisija nagrinėjo visus ekonominius veiksnius ir rodiklius, turinčius poveikio Sąjungos pramonės būklei nuo 2005 m. iki PTL.
(107)
Siekiant užtikrinti verslo informacijos konfidencialumą, su Sąjungos pramone susijusią informaciją buvo būtina pateikti kaip indeksus.
5.1. GAMYBA, GAMYBOS PAJĖGUMAI IR PAJĖGUMŲ NAUDOJIMAS
(108)
2005 m.-PTL Sąjungos pramonės gamyba sumažėjo 13 %. Tuo pačiu laikotarpiu gamybos pajėgumai nepakito, tačiau sumažėjus gamybai pajėgumų naudojimas taip pat sumažėjo 10 %.
6 lentelė
Indeksuota informacija
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m. (PTL)
Gamybos pajėgumai
100
100
100
100
Gamybos apimtis
100
106
88
87
Pajėgumų naudojimas
100
106
88
87
5.2. PARDAVIMAS SĄJUNGOJE
(109)
Iš 7 lentelėje pateiktų duomenų matyti, kad Sąjungos pramonės pardavimo kiekis akivaizdžiai sumažėjo. Šią padėtį dar labiau apsunkina tai, kad bendras suvartojimas, kaip nurodyta 1 lentelėje, per tą patį laikotarpį padidėjo 3 %. 2005 m.-PTL Sąjungos pramonės rinkos dalis gerokai sumažėjo. Priešingai šiai tendencijai, nagrinėjamuoju laikotarpiu bendrai vertinamos dempingo kainomis iš Kinijos ir Indonezijos importuojamiems produktams tenkančios rinkos dalys (žr. 100 konstatuojamąją dalį) nuolat didėjo. Mažėjant pardavimo kiekiui Sąjungos pramonė padidino vieneto pardavimo kainas. Apskritai, nepaisant padidėjusių vieneto pardavimo kainų, Sąjungos pramonės natrio ciklamato pardavimas per PTL tebebuvo nuostolingas.
7 lentelė
Indeksuota informacija
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m. (PTL)
Pardavimo kiekis
100
93
81
72
Rinkos dalis
100
88
66
70
Vieneto pardavimo kainos
100
100
108
123
5.3. ATSARGOS
(110)
Sąjungos gamintojo atsargų lygis 2005 m.-PTL labai svyravo, o nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo beveik per pusę.
8 lentelė
Indeksas
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m. (PTL)
Atsargos (tonomis)
100
113
29
53
5.4. PELNINGUMAS
(111)
Nepaisant bendro nedidelio pagerėjimo, Sąjungos pramonės pelningumas nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat buvo neigiamas.
5.5. UŽIMTUMAS, NAŠUMAS IR DARBO UŽMOKESTIS
(112)
Sąjungos pramonės užimtumas nagrinėjamu laikotarpiu sumažėjo 19 %. Vieno darbuotojo našumas (apskaičiuotas pagamintų tonų skaičių padalijus iš darbuotojų skaičiaus) nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo. Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 5 %.
9 lentelė
Indeksuota informacija
2005
2006
2007
2008 m. (PTL)
Užimtumas
100
88
91
81
Vieno darbuotojo darbo sąnaudos
100
99
81
105
Vieno darbuotojo našumas
100
121
97
107
5.6. INVESTICIJOS, INVESTICIJŲ GRĄŽA
(113)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijos sumažėjo beveik per pusę; iš to galima spręsti, kad Sąjungos gamintojo bendra padėtis buvo prasta. Investicijų grąžos lygis, išreikštas vienintelio Sąjungos gamintojo grynojo pelno ir ilgalaikio turto bendrosios buhalterinės vertės santykiu, kito taip pat, kaip ir pelningumas. Nagrinėjamuoju laikotarpiu jis sumažėjo beveik 80 %.
10 lentelė
Indeksuota informacija
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m. (PTL)
Investicijos
100
44
7
53
Investicijų grąža
100
54
20
21
5.7. GRYNŲJŲ PINIGŲ SRAUTAS IR PAJĖGUMAS DIDINTI KAPITALĄ
(114)
Sąjungos pramonės grynųjų pinigų srautą galima buvo įvertinti tik remiantis visa Sąjungos pramonės veikla. 2005 m. ji tebebuvo šiek tiek teigiama, tačiau vėliau pablogėjo ir likusią nagrinėjamojo laikotarpio dalį buvo neigiama. Dėl nagrinėjamuoju laikotarpiu patirtų nuostolių Sąjungos pramonei taip pat tapo sunkiau didinti kapitalą.
5.8. DEMPINGO DYDIS
(115)
Per PTL dempingas iš abiejų nagrinėjamųjų šalių, išskyrus bendradarbiaujantį Indonezijos eksportuojantį gamintoją, tęsėsi. Atsižvelgiant į visą iš nagrinėjamųjų šalių eksportuotą kiekį ir importo dempingo kainas, tokio poveikio negalima laikyti nereikšmingu.
5.9. ATSIGAVIMAS PO BUVUSIO DEMPINGO
(116)
Importuojamam Kinijos ir Indonezijos kilmės natrio ciklamatui antidempingo priemonės buvo nustatytos 2004 m. kovo mėn. Pastebėta, kad šiuo laikotarpiu Sąjungos gamintojų padėtis tik iš dalies pagerėjo, kaip išsamiai paaiškinta pirmiau.
5.10. IŠVADA DĖL ŽALOS
(117)
Sąjungos rinkoje labai padaugėjo maža kaina iš Kinijos ir Indonezijos importuojamų produktų. Iš kai kurių žalos rodiklių matyti Sąjungos pramonės atsigavimo požymių, iš kitų - neigiama raida.
(118)
Atsižvelgiant į bendrai blogėjančią vienintelio Sąjungos gamintojo padėtį, į importo dempingo kainomis iš Kinijos ir Indonezijos kiekį ir į nustatytą didelį priverstinį kainų mažinimą, daroma išvada, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinės žalos.
6. IMPORTO DEMPINGO KAINOMIS IŠ NAGRINĖJAMŲJŲ ŠALIŲ IR KITŲ VEIKSNIŲ POVEIKIS
6.1. IMPORTO DEMPINGO KAINOMIS IŠ NAGRINĖJAMŲJŲ ŠALIŲ POVEIKIS
(119)
Kaip nurodyta 100 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamuoju laikotarpiu bendrai vertinamo importo dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių kiekis ir rinkos dalis beveik padvigubėjo. Taip pat nustatyta, kad abi nagrinėjamosios šalys priverstinai mažino kainas. Atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos pramonės padėties pablogėjimas akivaizdžiai sutapo su žymiai išaugusiu bendrai vertinamo importo dempingo kainomis iš Kinijos ir Indonezijos kiekiu, daroma išvada, kad dėl šio importo Sąjungos pramonei padaryta žala. Iš tiesų, importas dempingo kainomis iš Kinijos ir Indonezijos ėmė stipriau skverbtis į ES rinką ir užėmė didelę rinkos dalį, anksčiau priklausiusią Sąjungos gamintojui.
6.2. KITŲ VEIKSNIŲ POVEIKIS
(120)
Komisija nagrinėjo, ar kiti, su importu dempingo kainomis nesusiję žinomi veiksniai, galėjo būti susiję su Sąjungos gamintojui toliau daroma žala, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui dempingo kainomis.
6.2.1. Importo ne dempingo kainomis iš Kinijos ir Indonezijos poveikis
(121)
Importo ne dempingo kaina iš Kinijos ir Indonezijos kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat mažėjo. Atitinkamos tokio importo kainos buvo žymiai didesnės nei importo dempingo kainomis. Tuo remiantis, daroma išvada, kad importas ne dempingo kainomis iš Kinijos ir Indonezijos Sąjungos pramonės patirtai žalai įtakos neturėjo.
6.2.2. Eksporto rinkų rodikliai
(122)
Sąjungos gamintojo pardavimo eksportui į kitas nei ES šalis kiekis sudarė ne daugiau kaip 25 % viso pardavimo. Pardavimo eksportui (priešingai, nei pardavimo Sąjungoje) pelningumas nagrinėjamuoju laikotarpiu pagerėjo, todėl pastarasis negalėjo turėti įtakos Sąjungos pramonės patirtai žalai.
6.2.3. Žaliavų kainų pokyčiai
(123)
Natrio ciklamato žaliavų kainų pokyčiai galėjo turėti neigiamos įtakos Sąjungos pramonės veiklai. Tačiau šio veiksnio nepakanka, kad nutrūktų patirtos žalos ir importo dempingo kainomis priežastinis ryšys. Pastarajam žaliavų kainų pokyčiai turėjo padaryti tokį pat poveikį, kaip Sąjungos gamintojo sąnaudoms, nes importas glaudžiai susijęs su naftos ir karbamido kainomis.
6.2.4. Vartojimo tendencijų pokyčiai
(124)
Rinkoje atsiradus naujiems produktams pakitusios vartojimo tendencijos natrio ciklamato suvartojimui ypatingo poveikio neturėjo. Iš tiesų, atrodo, kad natrio ciklamato ir tų naujų produktų negalima tiesiogiai pakeisti.
6.3. IŠVADA
(125)
Tuo remiantis, daroma išvada, kad dėl importo dempingo kainomis iš Kinijos ir Indonezijos Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala ir kad nė vieno kito veiksnio nepakako šiam priežastiniam ryšiui nutraukti.
E. ŽALOS TĘSTINUMO TIKIMYBĖ
1. PLANUOJAMO KIEKIO IR KAINŲ POVEIKIS SĄJUNGOS PRAMONĖS PADĖČIAI PANAIKINUS PRIEMONES
(126)
Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį importas iš su šia peržiūra susijusių šalių vertintas siekiant nustatyti, ar yra tikimybė, kad žala tęsis.
(127)
Atsižvelgiant į galimą poveikį Sąjungos pramonei pasibaigus priemonių galiojimo terminui, kartu su minėtais veiksniais buvo nagrinėjami toliau išvardyti veiksniai norint nustatyti dempingo tęsimosi tikimybę.
1.1. KINIJA
(128)
Remiantis 40 konstatuojamojoje dalyje padaryta išvada, su šia peržiūra susiję eksportuotojai iš Kinijos toliau eksportuoja produktus dempingo kainomis. Taip pat panašu, kad į kitas trečiąsias šalis Kinija taip pat eksportuoja produktus dempingo kainomis, taigi nustatytas struktūrinis dempingo modelis.
(129)
Išnagrinėjus Kinijos turimus pajėgumus nustatyta, kad su šia peržiūra susijusių Kinijos bendrovių turimi nepanaudoti pajėgumai daug kartų viršija Sąjungos rinkos pajėgumus (žr. 61 konstatuojamąją dalį). Kitų trečiųjų šalių rinkų gebėjimas absorbuoti didelį papildomą Kinijos importo kiekį taip pat yra ribotas (žr. 63 konstatuojamąją dalį). Todėl, jei priemonės būtų panaikintos, Kinijos eksportuojantiems gamintojams būtų paskatų į Sąjungos rinką nukreipti didelį eksporto dempingo kainomis kiekį (žr. 65 konstatuojamąją dalį).
(130)
Iš nustatyto didelio dempingo ir priverstinio kainų mažinimo lygio matyti, kad minėtas produkto kiekis į Sąjungą būtų eksportuojamas dempingo kainomis, kurios būtų gerokai mažesnės už Sąjungos gamintojo kainas ir sąnaudas.
(131)
Bendras tokio eksporto kiekio ir kainų poveikis galėtų būti toks didelis, kad dėl jo blogėtų ir taip pavojinga Sąjungos pramonės padėtis. Tokiomis aplinkybėmis kainos tikriausiai būtų dar labiau smukdomos ir (arba) Sąjungos pramonės gamyba ir pardavimas dar labiau sumažėtų. Sąjungos pramonės finansinė padėtis dar pablogėtų, todėl žala būtų dar didesnė. Dėl tokių pokyčių vienintelis Sąjungos gamintojas gali būti priverstas nutraukti savo veiklą.
1.2. INDONEZIJA
(132)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad per PTL dempingas iš Indonezijos tęsėsi. Per tyrimą taip pat nustatyta, kad Indonezijos turimi nepanaudoti pajėgumai buvo daugiau nei trys ketvirtadaliai Sąjungos rinkos pajėgumų ir netolimoje ateityje tikriausiai didės (žr. 75 konstatuojamąją dalį). Kadangi nėra pagrindo manyti, kad perteklinius pajėgumus galėtų absorbuoti kitos trečiųjų šalių rinkos arba vidaus rinka, leidus nebetaikyti priemonių, dėl šių pajėgumų gali padidėti mažesnėmis kainomis į Sąjungą eksportuojamų produktų kiekis.
(133)
Kaip ir Kinijos atveju, iš nustatyto didelio dempingo ir priverstinio kainų mažinimo lygio matyti, kad produkto eksportas iš Indonezijos į Sąjungą būtų vykdomas dempingo kainomis, kurios būtų gerokai mažesnės už Sąjungos gamintojo kainas ir sąnaudas. Taigi bendras tokio eksporto kiekio ir kainų poveikis galėtų būti toks didelis, kad dėl jo dar labiau blogėtų ir taip pavojinga Sąjungos gamintojų padėtis ir vienintelis Sąjungos gamintojas gali būti priverstas nutraukti savo veiklą. Kaip ir Kinijos atveju, panašu, kad tuomet, kai Indonezijos eksporto į kitas trečiąsias šalis kainos yra mažesnės, nei atitinkamos eksporto į Europos Sąjungą kainos, Indonezija produktus taip pat eksportuoja dempingo kainomis, todėl aiškus struktūrinis dempingo modelis.
2. IŠVADA DĖL ŽALOS TĘSTINUMO TIKIMYBĖS
(134)
Sąjungos pramonė dėl importo dempingo kainomis patiria žalą kelerius metus ir šiuo metu jos ekonominė padėtis tebėra pavojinga.
(135)
Kaip nurodyta pirmiau, atlikus tyrimą nustatyta, kad per PTL Sąjungos pramonei tebebuvo daroma žala. Tai, kad žala tęsėsi, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį jau yra svarbus rodiklis, kad žala tikriausiai tęsis ir ateityje, todėl priemonių neturėtų būti atsisakyta.
(136)
Iš su importu susijusių nustatytų faktų matyti, kad tikriausiai ir toliau bus importuojamas didelis produkto kiekis dempingo kainomis ir kad dėl spaudimo mažinti kainas tikriausiai sustiprės dempingo kainomis importuojamo ir Sąjungoje pagaminto natrio ciklamato konkurencija. Atlikus tyrimą nenustatyta jokių kitų veiksnių, dėl kurių galėtų nutrūkti stiprus importo dempingo kainomis ir žalos, kurią patirtų Sąjungos pramonė, priežastinis ryšys.
(137)
Jei priemonės nebebūtų taikomos, Sąjungos pramonės padėtis dar labiau pablogėtų, o vienintelio Sąjungos gamintojo gyvavimui iškiltų pavojus.
(138)
Todėl daroma išvada, kad dėl importo dempingo kainomis iš Kinijos ir Indonezijos yra didelė tikimybė, kad Sąjungos pramonei bus toliau daroma žala.
F. SĄJUNGOS INTERESAI
1. ĮVADAS
(139)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu nagrinėta, ar toliau taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų pažeisti visos Sąjungos interesai. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. paraišką pateikusio Sąjungos gamintojo, importuotojų, tiekėjų ir naudotojų, interesai.
2. SĄJUNGOS GAMINTOJO PAREIŠKĖJO INTERESAI
(140)
Reikia pažymėti, kad vienintelio Sąjungos gamintojo padėtis tapo nuostolinga dėl jo patirtų sunkumų konkuruojant su importu mažomis dempingo kainomis, kuris jau nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje užėmė didelę rinkos dalį ir tuo laikotarpiu ją dar labiau padidino.
(141)
Manoma, kad Sąjungos gamintojui būtų naudinga, jei priemonės būtų taikomos toliau - tokiu būdu jis galėtų bent padidinti kiekį ir, galbūt, pardavimo kainas, ir gauti pakankamai pajamų, kad galėtų toliau investuoti į savo gamybos priemones. Tuo tarpu, jei priemonės nebūtų toliau taikomos, atsigauti būtų neįmanoma, o Sąjungos gamintojo patirta žala tęstųsi ir net sustiprėtų. Sąjungos gamintojo gyvybingumui kiltų rimtas pavojus, dėl kurio jis gal net nutrauktų savo veiklą, o dėl šios priežasties savo ruožtu sumažėtų pasiūla ir konkurencija rinkoje.
3. IMPORTUOTOJŲ INTERESAI
(142)
Inicijavus tyrimą, klausimynas buvo nusiųstas dvidešimčiai nesusijusių importuotojų. Trys atsakė, kad jie nebevykdo veiklos nagrinėjamojo produkto rinkoje. Kiti du importuotojai atsakė į klausimyną. Bendradarbiaujančių nesusijusių importuotojų importas sudarė 7 % viso nagrinėjamojo importo.
(143)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad labai svarbu, jog būtų keletas natrio ciklamato tiekėjų. Dėl kokybės ir maisto produktų saugos importuotojams svarbūs tiek Azijos, tiek Europos tiekimo šaltiniai.
4. NAUDOTOJŲ INTERESAI
(144)
Inicijavus tyrimą, klausimynas buvo nusiųstas trylikai galimų naudotojų, bet tik du iš jų Komisijai atsakė.
(145)
Pagrindiniai nagrinėjamojo produkto naudotojai Sąjungoje - maisto, gėrimų ir vaistų pramonė. Todėl nagrinėjamojo produkto paklausa priklauso nuo šių pramonės šakų padėties.
(146)
Apie save pranešusių naudotojų pelno dydis, susijęs su vartojimo grandies produktais, kuriuose naudojamas natrio ciklamatas, buvo didelis. Iš tiesų, antidempingo muitų poveikis jų bendroms sąnaudoms buvo toks mažas (mažesnis nei 1 %), kad taikomos priemonės jiems neturėjo neproporcingo poveikio.
5. TIEKĖJŲ INTERESAI
(147)
Klausimynas buvo išsiųstas aštuoniems galimiems tiekėjams, tačiau nė vienas Komisijai neatsakė. Remiantis turima informacija, panašu, kad jų verslo dalis, susijusi su natrio ciklamatu, yra nereikšminga. Bet kuriuo atveju, jei vienintelio Sąjungos gamintojo padėtis toliau prastės, jo žaliavų tiekėjams dėl to gali būti padarytas tam tikras, nors ir nedidelis, bet neigiamas tiesioginis poveikis. Todėl pagrįsta daryti prielaidą, kad priemonės būtų naudingos ir tiekimo pramonei, nes jos padėtų išsaugoti vieną iš jų pirkėjų.
6. IŠVADA DĖL SĄJUNGOS INTERESŲ
(148)
Atsižvelgiant į visus minėtus veiksnius daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, kodėl nereikėtų nustatyti antidempingo priemonių.
G. GALUTINĖS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(149)
Atsižvelgiant į pirmiau padarytas išvadas, importuojamam Kinijos ir Indonezijos kilmės nagrinėjamajam produktui nustatytas priemones reikėtų taikyti toliau,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos ir Indonezijos kilmės natrio ciklamatui, kurio KN kodas šiuo metu yra ex 2929 90 00 (TARIC kodas 2929900010), nustatomas galutinis antidempingo muitas.
2. Galutinio antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytiems produktams, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, yra tokia:
Šalis
Bendrovė
Muito norma
(EUR už kilogramą)
Papildomas TARIC kodas
Kinijos Liaudies Respublika
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian rajonas, Bao An, Shenzhen, 518102, Kinijos Liaudies Respublika
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, ekonominė ir technologijų zona, Yangquan miestas, Shanxi 045000, Kinijos Liaudies Respublika
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan pramonės rajonas, Buji miestelis, Shenzhen miestas, Guangdong provincija, Kinijos Liaudies Respublika
0,11
A473
Visoms kitoms bendrovėms
0,26
A999
Indonezija
PT. Golden Sari (chemijos pramonė), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin Nr. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonezija
0,24
A502
Visoms kitoms bendrovėms
0,27
A999
3. Jeigu prekės buvo sugadintos prieš jas išleidžiant į laisvą apyvartą, todėl faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina, siekiant nustatyti muitinę vertę, paskirstoma proporcingai pagal 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (5), 145 straipsnį, antidempingo muito dydis, apskaičiuotas remiantis šio straipsnio 2 dalimi, sumažinamas proporcingai faktiškai sumokėtai arba mokėtinai kainai.
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Liuksemburge 2010 m. birželio 3 d.