PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1207/2011
ze dne 22. listopadu 2011,
kterým se stanoví požadavky na výkonnost a interoperabilitu přehledu v jednotném evropském nebi
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 ze dne 10. března 2004 o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu (nařízení o interoperabilitě) (1), a zejména na čl. 3 odst. 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Komise pověřila Eurocontrol v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (2) vypracováním požadavků na výkonnost a interoperabilitu přehledu v rámci Evropské sítě uspořádání letového provozu („EATMN“). Toto nařízení je založeno na výsledné zprávě o pověření ze dne 9. července 2010.
(2)
Plynulost provozu závisí na jednotnosti minimálních požadavků na rozstupy mezi letadly používaných v rámci vzdušného prostoru jednotného evropského nebe.
(3)
Pro zajištění interoperability by měly být uplatňovány společné zásady při výměně přehledových dat mezi systémy. Dále by měly být určeny minimální schopnosti a výkonnost palubních složek přehledových systémů.
(4)
Schopnosti palubních složek přehledových systémů by měly poskytovatelům letových navigačních služeb nabízet dostatečnou pružnost při výběru nejvhodnějších řešení pozemního přehledu pro své konkrétní prostředí.
(5)
Prováděním tohoto nařízení by nemělo být dotčeno zavádění jiných přehledových aplikací a technologií, které jsou výhodné pro zvláštní prostředí.
(6)
Provozovatelé potřebují dostatečnou lhůtu k tomu, aby mohli nová letadla a stávající letecký park vybavit novými schopnostmi. To je nutno zohlednit při stanovení dat pro povinné vybavení.
(7)
Měla by být určena kritéria pro možné výjimky zejména na základě hospodářských nebo závažných technických hledisek, která provozovatelům umožní určité typy letadel požadovanými schopnostmi výjimečně nevybavit. Je nutno stanovit vhodné postupy, které by Komisi umožnily přijímat v tomto ohledu rozhodnutí.
(8)
S cílem zajistit interoperabilitu palubních a pozemních přehledových systémů by měla být přidělena a provozována ICAO 24bitová adresa letadla v souladu s požadavky Mezinárodní organizace pro civilní letectví („ICAO“).
(9)
Základ, který provozovatelé letadel vytvořili zavedením schopností automatického závislého přehledového systému - vysílání (ADS-B OUT), by měl umožnit zavedení pozemních aplikací a rovněž by měl usnadnit zavádění budoucích palubních aplikací.
(10)
Systémy EATMN by měly podporovat zavádění moderních, schválených a ověřených provozních koncepcí pro všechny fáze letu, zejména tak, jak to předpokládá hlavní plán ATM projektu modernizace uspořádání letového provozu v Evropě („SESAR“).
(11)
Výkonnost systémů v oblasti působnosti tohoto nařízení a jejich složek by měla být pravidelně posuzována s přihlédnutím k místnímu prostředí, ve kterém jsou provozovány.
(12)
Jednotné použití zvláštních postupů v rámci vzdušného prostoru jednotného evropského nebe je zásadní pro dosažení interoperability a plynulosti provozu.
(13)
Spektrum využívané přehledovými systémy by mělo být chráněno tak, aby se zabránilo škodlivému rušení. Členské státy by měly v tomto ohledu přijmout nezbytná opatření.
(14)
Toto nařízení by se nemělo vztahovat na vojenské činnosti a výcvik podle čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004.
(15)
V zájmu zachování nebo zvýšení stávající úrovně bezpečnosti provozu by se mělo od členských států požadovat zajištění toho, aby dotčené strany provedly posouzení bezpečnosti včetně identifikace nebezpečí, posouzení rizik a postupů k jejich zmírnění. Harmonizované provádění těchto postupů u systémů, na které se vztahuje toto nařízení, si vyžaduje, aby specifické požadavky na bezpečnost byly stanoveny pro všechny požadavky na interoperabilitu a výkonnost.
(16)
Podle nařízení (ES) č. 552/2004 by prováděcí pravidla pro interoperabilitu měla popisovat jednotlivé postupy při posuzování shody, které se mají použít pro posuzování shody složek nebo vhodnosti složek k používání, jakož i ověření systémů.
(17)
V případě letových provozních služeb poskytovaných především letadlům provozovaným v rámci všeobecného letového provozu pod vojenským dohledem by dodržování tohoto nařízení mohla bránit omezení spojená se zadáváním zakázek.
(18)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví požadavky na systémy, které přispívají k poskytování přehledových informací, jejich složky a související postupy v zájmu zajištění harmonizace výkonnosti, interoperability a účinnosti těchto systémů v rámci Evropské sítě uspořádání letového provozu (EATMN) a pro účely civilně-vojenské koordinace.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Toto nařízení se vztahuje na řetězec v rámci přehledu, který sestává:
a)
z palubních přehledových systémů, jejich složek a souvisejících postupů;
b)
z pozemních přehledových systémů, jejich složek a souvisejících postupů;
c)
ze systémů zpracování přehledových dat, jejich složek a souvisejících postupů;
d)
ze systémů komunikace země-země používaných pro šíření přehledových dat, jejich složek a souvisejících postupů.
2. Toto nařízení se vztahuje na všechny lety provozované v rámci všeobecného letového provozu v souladu s pravidly pro let podle přístrojů v rámci vzdušného prostoru vymezeného v čl. 1 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 (3), s výjimkou čl. 7 odst. 3 a čl. 7 odst. 4, které se vztahuje na všechny lety provozované v rámci všeobecného letového provozu.
3. Toto nařízení se vztahuje na poskytovatele letových provozních služeb, kteří poskytují služby řízení letového provozu na základě přehledových dat, a na poskytovatele komunikačních, navigačních nebo přehledových služeb, kteří provozují systémy stanovené v odstavci 1.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004.
Použijí se rovněž tyto definice:
1)
„přehledovými daty“ se rozumí jakákoli položka dat v rámci přehledového systému, která je nebo není opatřena časovým údajem a která se týká:
a)
dvojrozměrné polohy letadla;
b)
vertikální polohy letadla;
c)
letové polohy letadla;
d)
totožnosti letadla;
e)
ICAO 24bitové adresy letadla;
f)
záměru letadla;
g)
rychlosti letadla;
h)
zrychlení letadla;
2)
„provozovatelem“ se rozumí osoba, organizace nebo podnik zabývající se provozováním letadel nebo nabízející provozování letadel;
3)
„ADS-B“ se rozumí automatický závislý přehledový systém - vysílání, způsob sledování, pro který letadlo automaticky poskytuje datovým spojem informaci získanou z palubních navigačních systémů a systémů určování polohy;
4)
„ADS-B OUT“ se rozumí poskytnutí přehledových dat ADS-B z pohledu jejich vysílání z letadla;
5)
„škodlivým rušením“ se rozumí rušení, které brání dosahování požadavků na výkonnost;
6)
„řetězcem v rámci přehledu“ se rozumí systém sestávající ze souboru palubních a pozemních složek, které se používají k určení příslušných položek přehledových dat letadel, včetně systému zpracování přehledových dat, je-li zaveden;
7)
„řetězcem v rámci kooperativního přehledu“ se rozumí řetězec v rámci přehledu, který k určení položek přehledových dat vyžaduje jak pozemní, tak palubní složky;
8)
„systémem zpracování přehledových dat“ se rozumí systém, který zpracovává všechna přijatá vstupní přehledová data s cílem podat co nejlepší odhad aktuálních přehledových dat letadla;
9)
„identifikací letadla“ se rozumí skupina písmen, číslic nebo jejich kombinace, která je buď totožná s volací značkou letadla nebo je kódovaným ekvivalentem volací značky letadla, jež se má používat při spojení letadlo-země, a která se používá k identifikaci letadla při spojení země-země v rámci letových provozních služeb;
10)
„státním letadlem“ se rozumí všechna letadla používaná pro vojenské, celní a policejní účely;
11)
„státním letadlem přepravního typu“ se rozumí státní letadlo s pevnými křídly určené pro účely přepravy osob a/nebo nákladu;
12)
„extrapolováním“ se rozumí projekce, prognóza nebo rozšíření známých dat na základě hodnot v rámci již pozorovaného časového intervalu;
13)
„pasivním“ se rozumí extrapolovaný po dobu, která přesahuje dobu aktualizace pozemních přehledových systémů;
14)
„dobou platnosti“ se rozumí okamžik, v němž řetězec v rámci přehledu změří položku dat, nebo doba, na niž řetězec v rámci přehledu tuto položku vypočte;
15)
„přesností“ se rozumí stupeň shody získané hodnoty položky dat s její skutečnou hodnotou v okamžiku, kdy tato položka dat vystoupí z řetězce v rámci přehledu;
16)
„dostupností“ se rozumí stupeň, v jakém jsou systém nebo složka v provozu a přístupné, je-li třeba je použít;
17)
„integritou“ se rozumí stupeň nezjištěné (na úrovni systému) neshody vstupní hodnoty položky dat s její výstupní hodnotou;
18)
„kontinuitou“ se rozumí pravděpodobnost, že systém bude provádět požadované funkce bez neplánovaného přerušení, za předpokladu, že je tento systém dostupný na počátku zamýšlené operace;
19)
„včasností“ se rozumí rozdíl mezi okamžikem výstupu položky dat a dobou platnosti této položky dat.
Článek 4
Požadavky na výkonnost
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb zajistí plynulost provozu v rámci vzdušného prostoru spadajícího do jejich pravomoci a na hranici s přilehlými vzdušnými prostory uplatněním příslušných minimálních požadavků na rozstupy mezi letadly.
2. Poskytovatelé letových navigačních služeb zajistí, aby na podporu minimálních rozstupů uplatňovaných v souladu s odstavcem 1 byly jako nezbytné zavedeny systémy uvedené v čl. 2 odst. 1 písm. b), c) a d).
3. Poskytovatelé letových navigačních služeb zajistí, aby data na výstupu z řetězce v rámci přehledu podle čl. 2 odst. 1 byla v souladu s požadavky na výkonnost stanovenými v příloze I za předpokladu, že používané funkce palubních složek jsou v souladu s požadavky stanovenými v příloze II.
4. Pokud poskytovatel letových navigačních služeb u některého letadla zjistí, že jeho avionika vykazuje funkční anomálii, informuje provozovatele letu o odchylce od požadavků na výkonnost. Provozovatel záležitost prošetří před zahájením dalšího letu a zjedná nezbytnou nápravu v souladu s postupy běžné údržby a oprav pro dané letadlo a jeho avioniku.
Článek 5
Požadavky na interoperabilitu
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb zajistí, aby všechna přehledová data předávaná z jejich systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. b) a c) jiným poskytovatelům navigačních služeb byla v souladu s požadavky stanovenými v příloze III.
2. Poskytovatelé letových navigačních služeb při předávání přehledových dat ze svých systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. b) a c) jiným poskytovatelům letových navigačních služeb stanoví s těmito poskytovateli formální ujednání pro výměnu dat v souladu s požadavky stanovenými v příloze IV.
3. Poskytovatelé letových navigačních služeb zajistí, aby řetězec v rámci kooperativního přehledu disponoval nejpozději do 2. ledna 2020 nezbytnou schopností, která jim umožní stanovit individuální identifikaci letadla pomocí identifikace letadla sestupným spojem, jíž disponují letadla vybavená v souladu s přílohou II.
4. Provozovatelé zajistí, aby:
a)
letadla provozovaná při letech uvedených v čl. 2 odst. 2 s individuálním osvědčením letové způsobilosti vydaným poprvé ke dni nebo po dni 8. ledna 2015 byla vybavena odpovídači sekundárního přehledového radaru, které mají schopnosti stanovené v části A přílohy II;
b)
letadla s maximální certifikovanou vzletovou hmotností převyšující 5 700 kg nebo se schopností maximální cestovní pravé vzdušné rychlosti větší než 250 uzlů, jež jsou provozována při letech uvedených v čl. 2 odst. 2 s individuálním osvědčením letové způsobilosti vydaným poprvé ke dni nebo po dni 8. ledna 2015, byla vybavena odpovídači sekundárního přehledového radaru, které mají kromě schopností stanovených v části A přílohy II navíc schopnosti stanovené v části B uvedené přílohy;
c)
letadla s pevnými křídly s maximální certifikovanou vzletovou hmotností převyšující 5 700 kg nebo se schopností maximální cestovní pravé vzdušné rychlosti větší než 250 uzlů, jež jsou provozována při letech uvedených v čl. 2 odst. 2 s individuálním osvědčením letové způsobilosti vydaným poprvé ke dni nebo po dni 8. ledna 2015, byla vybavena odpovídači sekundárního přehledového radaru, které mají kromě schopností stanovených v části A přílohy II navíc schopnosti stanovené v části C uvedené přílohy.
5. Provozovatelé zajistí, aby nejpozději do 7. prosince 2017:
a)
letadla provozovaná při letech uvedených v čl. 2 odst. 2 s individuálním osvědčením letové způsobilosti vydaným poprvé přede dnem 8. ledna 2015 byla vybavena odpovídači sekundárního přehledového radaru, které mají schopnosti stanovené v části A přílohy II;
b)
letadla s maximální certifikovanou vzletovou hmotností převyšující 5 700 kg nebo se schopností maximální cestovní pravé vzdušné rychlosti větší než 250 uzlů, jež jsou provozovaná při letech uvedených v čl. 2 odst. 2 s individuálním osvědčením letové způsobilosti vydaným poprvé přede dnem 8. ledna 2015 byla vybavena odpovídači sekundárního přehledového radaru, které mají kromě schopností stanovených v části A přílohy II navíc schopnosti stanovené v části B uvedené přílohy;
c)
letadla s pevnými křídly s maximální certifikovanou vzletovou hmotností převyšující 5 700 kg nebo se schopností maximální cestovní pravé vzdušné rychlosti větší než 250 uzlů, jež jsou provozována při letech uvedených v čl. 2 odst. 2 s individuálním osvědčením letové způsobilosti vydaným poprvé přede dnem 8. ledna 2015 byla vybavena odpovídači sekundárního přehledového radaru, které mají kromě schopností stanovených v části A přílohy II navíc schopnosti stanovené v části C uvedené přílohy.
6. Provozovatelé zajistí, aby letadla vybavená v souladu s odstavci 4 a 5 s maximální certifikovanou vzletovou hmotností převyšující 5 700 kg nebo se schopností maximální cestovní pravé vzdušné rychlosti větší než 250 uzlů byla provozována s anténním systémem umožňujícím výběr, jak stanoví bod 3.1.2.10.4 přílohy 10 svazku IV Chicagské úmluvy (4. vydání), včetně všech změn až do č. 85.
7. Členské státy mohou uložit požadavky na vybavení v souladu s odst. 4 písm. b) a odst. 5 písm. b) všem letadlům provozovaným při letech uvedených v čl. 2 odst. 2 v oblastech, kde jsou přehledové služby pomocí přehledových dat uvedených v části B přílohy II zajišťovány poskytovateli letových navigačních služeb.
8. Poskytovatelé letových navigačních služeb zajistí, aby před uvedením systémů podle čl. 2 odst. 1 písm. b), c) a d) do provozu uplatňovali ta nejúčinnější zaváděcí řešení, která zohledňují místní provozní prostředí, omezení a potřeby, jakož i schopnosti uživatelů vzdušného prostoru.
Článek 6
Ochrana spektra
1. Členské státy nejpozději do 5. února 2015 zajistí, aby odpovídač sekundárního přehledového radaru na palubě všech letadel přelétávajících přes členský stát nebyl vystavován nadměrnému počtu dotazů, které jsou vysílány pozemními dotazovači přehledového radaru a které buď vyvolávají odpovědi, nebo odpovědi nevyvolávají, ale mají dostatečný výkon na to, aby překročily minimální prahovou úroveň přijímače odpovídače sekundárního přehledového radaru.
2. Pro účely odstavce 1 platí, že součet těchto dotazů nesmí způsobit, aby odpovídač sekundárního přehledového radaru překročil rychlost odpovědí za sekundu, s výjimkou vysílání dotazovacího signálu, která je pro odpovědi módu A/C stanovena v bodě 3.1.1.7.9.1 a pro odpovědi módu S v bodě 3.1.2.10.3.7.3 přílohy 10 svazku IV Chicagské úmluvy (4. vydání).
3. Členské státy nejpozději do 5. února 2015 zajistí, aby použití pozemního vysílače provozovaného v členském státě nevytvářelo škodlivé rušení na jiných přehledových systémech.
4. Dojde-li mezi členskými státy v souvislosti s opatřeními uvedenými v odstavcích 1 a 3 k neshodě, předloží dotyčné členské státy záležitost Komisi.
Článek 7
Související postupy
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb posoudí úroveň výkonnosti pozemního řetězce v rámci přehledu před jeho uvedením do provozu, jakož i pravidelně během provozu v souladu s požadavky stanovenými v příloze V.
2. Provozovatelé zajistí, aby alespoň každé dva roky, a kdykoli je zjištěna anomálie u konkrétního letadla, byla provedena kontrola tak, aby na výstupu odpovídačů sekundárního přehledového radaru instalovaných na palubě jejich letadel byly správné položky dat stanovené v bodě 3 části A přílohy II, v bodě 3 části B přílohy II a případně v bodě 2 části C přílohy II. Pokud některá položka dat není správná, provozovatel záležitost prošetří před zahájením dalšího letu a zjedná nezbytnou nápravu v souladu s postupy běžné údržby a oprav pro dané letadlo a jeho avioniku.
3. Členské státy zajistí, aby přidělení ICAO 24bitové adresy letadla letadlům vybaveným odpovídačem módu S bylo v souladu s hlavou 9 a jejím doplňkem přílohy 10 svazku III Chicagské úmluvy (2. vydání), včetně všech změn až do č. 85.
4. Provozovatelé zajistí, aby na palubě letadel, která provozují, pracovaly všechny odpovídače módu S s ICAO 24bitovou adresou letadla, která odpovídá registraci, již přidělil stát, v němž je letadlo registrováno.
Článek 8
Státní letadla
1. Členské státy nejpozději do 7. prosince 2017 zajistí, aby státní letadla provozovaná v souladu s čl. 2 odst. 2 byla vybavena odpovídači sekundárního přehledového radaru, které mají schopnosti stanovené v části A přílohy II.
2. Členské státy nejpozději do 1. ledna 2019 zajistí, aby státní letadla přepravního typu s maximální certifikovanou vzletovou hmotností převyšující 5 700 kg nebo se schopností maximální cestovní pravé vzdušné rychlosti větší než 250 uzlů, jež jsou provozována v souladu s čl. 2 odst. 2, byla vybavena odpovídači sekundárního přehledového radaru, které mají kromě schopností stanovených v části A přílohy II navíc schopnosti stanovené v části B a části C uvedené přílohy.
3. Členské státy sdělí Komisi nejpozději do 1. července 2016 seznam státních letadel, která nelze vybavit odpovídači sekundárního přehledového radaru, jež jsou v souladu s požadavky stanovenými v části A přílohy II, spolu s důvody jejich nevybavení.
Členské státy sdělí Komisi nejpozději do 1. července 2018 seznam státních letadel přepravního typu s maximální certifikovanou vzletovou hmotností převyšující 5 700 kg nebo se schopností maximální cestovní pravé vzdušné rychlosti větší než 250 uzlů, která nelze vybavit odpovídači sekundárního přehledového radaru, jež jsou v souladu s požadavky stanovenými v části B a části C přílohy II, spolu s důvody jejich nevybavení.
Důvodem nevybavení mohou být:
a)
závažné technické důvody;
b)
státní letadla provozovaná v souladu s čl. 2 odst. 2, která budou vyřazena z provozu nejpozději do 1. ledna 2020;
c)
omezení spojená se zadáváním zakázek.
4. Pokud státní letadla nelze vybavit odpovídači sekundárního přehledového radaru, jak je stanoveno v odstavci 1 nebo 2 z důvodu uvedeného v odst. 3 písm. c), členské státy do odůvodnění zahrnou své plány v oblasti zadávání zakázek týkající se těchto letadel.
5. Poskytovatelé letových provozních služeb zajistí, aby státní letadla uvedená v odstavci 3 byla zapojena do provozu za předpokladu, že s nimi lze bezpečně nakládat v rámci kapacity systému uspořádání letového provozu.
6. Členské státy zveřejní postupy pro nakládání se státními letadly, jež nejsou vybavena podle odstavců 1 nebo 2, ve vnitrostátních leteckých informačních příručkách.
7. Poskytovatelé letových provozních služeb sdělí každoročně členskému státu, který je určil, své plány pro nakládání se státními letadly, jež nejsou vybavena podle odstavce 1 nebo 2. Tyto plány se definují s přihlédnutím k omezením ve spojení s postupy uvedenými v odstavci 6.
Článek 9
Požadavky na bezpečnost
1. Členské státy nejpozději do 5. února 2015 zajistí, aby dotčené strany provedly hodnocení bezpečnosti u všech stávajících systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. b), c) a d).
2. Členské státy zajistí, aby jakýmkoli změnám stávajících systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. b), c) a d) nebo zavedení nových systémů předcházelo posouzení bezpečnosti, včetně identifikace nebezpečí a posouzení a zmírnění rizik, provedené dotčenými stranami.
3. Během posouzení uvedeného v odstavcích 1 a 2 se zohlední alespoň požadavky stanovené v příloze VI.
Článek 10
Shoda složek nebo vhodnost složek k používání
Před vydáním prohlášení ES o shodě nebo vhodnosti k používání podle článku 5 nařízení (ES) č. 552/2004 posoudí výrobci složek systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 tohoto nařízení nebo jejich zplnomocnění zástupci usazení v Unii shodu těchto složek nebo vhodnost těchto složek k používání v souladu s požadavky stanovenými v příloze VII.
Za přijatelné postupy pro posouzení shody složek se však považují procesy certifikace v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (4), pokud zahrnují prokázání souladu s platnými požadavky na výkonnost a bezpečnost stanovenými v tomto nařízení.
Článek 11
Ověření systémů
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb, kteří mohou prokázat nebo kteří prokázali, že splňují podmínky stanovené v příloze VIII, provedou ověření systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. b), c) a d) v souladu s požadavky stanovenými v části A přílohy IX.
2. Poskytovatelé letových navigačních služeb, kteří nemohou prokázat, že splňují podmínky stanovené v příloze VIII, uzavřou poddodavatelskou smlouvu s oznámeným subjektem o ověření systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. b), c) a d). Toto ověření se provede v souladu s požadavky stanovenými v části B přílohy IX.
3. Za přijatelné postupy pro ověření systémů se považují certifikační procesy v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008, pokud zahrnují prokázání shody s platnými požadavky na interoperabilitu, výkonnost a bezpečnost stanovenými v tomto nařízení.
Článek 12
Dodatečné požadavky
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb zajistí, aby všichni dotčení pracovníci byli řádně informováni o požadavcích stanovených v tomto nařízení a absolvovali dostatečný výcvik pro výkon své pracovní funkce.
2. Poskytovatelé letových navigačních služeb:
a)
vypracují a udržují provozní příručky obsahující pokyny a informace nezbytné k tomu, aby všichni dotčení pracovníci mohli používat toto nařízení;
b)
zajistí, aby příručky uvedené v písmenu a) byly dostupné a aktualizované a aby jejich aktualizace a distribuce podléhala odpovídajícímu řízení jakosti a uspořádání dokumentace;
c)
zajistí, aby pracovní metody a provozní postupy byly v souladu s tímto nařízením.
3. Provozovatelé přijmou nezbytná opatření pro zajištění toho, aby pracovníci provozující a udržující přehledové vybavení byli řádně informováni o příslušných ustanoveních tohoto nařízení, absolvovali dostatečný výcvik pro výkon své pracovní funkce a aby pokyny k používání tohoto vybavení byly v případě, že je to proveditelné, k dispozici v pilotní kabině.
4. Členské státy zajistí souladu s tímto nařízením, včetně zveřejnění příslušných informací o přehledovém vybavení ve vnitrostátních leteckých informačních příručkách.
Článek 13
Výjimky týkající se řetězce v rámci kooperativního přehledu
1. Ve zvláštním případě přístupových oblastí, ve kterých jsou letové provozní služby poskytovány vojenskými jednotkami nebo pod vojenským dohledem, a v případě, že souladu s čl. 5 odst. 3 brání omezení spojená se zadáváním zakázek, sdělí členské státy Komisi do 31. prosince 2017 datum zajištění souladu řetězce v rámci kooperativního přehledu, které musí být stanoveno nejpozději na 2. ledna 2025.
2. Po konzultacích s manažerem struktury vzdušného prostoru a nejpozději do 31. prosince 2018 může Komise přezkoumat výjimky sdělené podle odstavce 1, které by mohly mít významný dopad na EATMN.
Článek 14
Výjimky týkající se letadel
1. Letadlům určitých typů s prvním osvědčením letové způsobilosti vydaným přede dnem 8. ledna 2015, jejichž maximální vzletová hmotnost převyšuje 5 700 kg, nebo jejichž maximální cestovní pravá vzdušná rychlost je větší než 250 uzlů a na jejichž palubní digitální sběrnici není dostupný úplný soubor parametrů stanovených v části C přílohy II, může být udělena výjimka z plnění požadavků uvedených v čl. 5 odst. 5 písm. c).
2. Letadlům určitých typů s prvním osvědčením letové způsobilosti vydaným přede dnem 1. ledna 1990, jejichž maximální vzletová hmotnost převyšuje 5 700 kg, nebo jejichž maximální cestovní pravá vzdušná rychlost je větší než 250 uzlů, může být udělena výjimka z plnění požadavků uvedených v čl. 5 odst. 6.
3. Dotyčné členské státy sdělí Komisi nejpozději do 1. července 2017 podrobné informace odůvodňující nutnost udělit těmto určitým typům letadel výjimky na základě kritérií uvedených v odstavci 5.
4. Komise posoudí žádosti o výjimku uvedenou v odstavci 3 a po konzultaci s dotčenými stranami přijme rozhodnutí.
5. Kritéria uvedená v odstavci 3 zahrnují:
a)
určité typy letadel, jejichž výroba končí;
b)
určité typy letadel, které jsou vyráběny v omezeném počtu;
c)
nepřiměřené náklady na přepracování.
Článek 15
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 4, čl. 5 odst. 1 a 2 a čl. 7 odst. 1 se použijí ode dne 13. prosince 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. listopadu 2011.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1207/2011
2011 m. lapkričio 22 d.
kuriuo nustatomi bendro Europos dangaus su apžvalga susiję veikimo charakteristikų ir sąveikos reikalavimai
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 552/2004 dėl Europos oro eismo valdymo tinklo sąveikos (sąveikos reglamentą) (1), ypač į jo 3 straipsnio 5 dalį,
kadangi:
(1)
pagal 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 549/2004, nustatančio bendro Europos dangaus sukūrimo pagrindą (pagrindų reglamentą) (2), 8 straipsnio 1 dalį Komisija įgaliojo Eurokontrolę parengti su apžvalga susijusius veikimo charakteristikų ir sąveikos Europos oro eismo valdymo tinkle reikalavimus. Šiame reglamente remiamasi 2010 m. liepos 9 d. ataskaita, parengta vykdant minėtus įgaliojimus;
(2)
kad būtų galima sklandžiai vykdyti veiklą, turi būti suderinti bendro Europos dangaus oro erdvėje taikomi būtinieji orlaivių atskyrimo reikalavimai;
(3)
siekiant užtikrinti sąveiką, sistemų keitimuisi apžvalgos duomenimis turėtų būti taikomi bendri principai. Be to, turėtų būti nustatytos mažiausios orlaiviuose sumontuotos apžvalgos sistemos dalies galimybės ir jos veikimo charakteristikos;
(4)
orlaiviuose sumontuotos apžvalgos sistemų dalys oro navigacijos paslaugų teikėjams turėtų užtikrinti galimybę rinktis konkrečioje aplinkoje tinkamiausius antžeminius apžvalgos sprendimus;
(5)
šis reglamentas turėtų būti įgyvendinamas neribojant kitų konkrečioje aplinkoje naudingų apžvalgos priemonių ir technologijų diegimo;
(6)
veiklos vykdytojus reikia įspėti pakankamai iš anksto, kad naująsias funkcijas jie įdiegtų ir naujuose, ir naudojamuose orlaiviuose. Į tai turėtų būti atsižvelgiama nustatant terminus, kuriems suėjus tokia įranga taps privaloma;
(7)
turėtų būti nustatyti kriterijai, kuriais remiantis veiklos vykdytojams išimties tvarka, visų pirma dėl ekonominių arba svarbių techninių priežasčių, būtų leidžiama nediegti kai kurių funkcijų tam tikrų tipų orlaiviuose. Turėtų būti nustatytos tinkamos procedūros, kad Komisija galėtų priimti su tuo susijusius sprendimus;
(8)
siekiant užtikrinti orlaiviuose sumontuotų ir antžeminių apžvalgos sistemų sąveiką, ICAO 24 bitų orlaivių adresai turėtų būti skiriami ir naudojami laikantis Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) reikalavimų;
(9)
orlaivių naudotojams įgyvendinus ADS-B išorinės sąsajos funkcijas atsirastų galimybė diegti antžemines priemones, taip pat būtų lengviau ateityje diegti priemones orlaiviuose;
(10)
Europos oro eismo valdymo tinklo sistemos turėtų užtikrinti galimybę palaipsniui įgyvendinti pažangias, sutartas ir patvirtintas veiklos koncepcijas visais skrydžio etapais, visų pirma kaip numatyta Bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos (SESAR) pagrindiniame oro eismo valdymo (OEV) plane;
(11)
sistemų, kurioms taikomas šis reglamentas, ir jų sudedamųjų dalių veikimo charakteristikos turėtų būti reguliariai vertinamos atsižvelgiant į jų naudojimo vietos aplinkybes;
(12)
vienodas specialių procedūrų taikymas bendro Europos dangaus oro erdvėje - lemiamas veiksnys užtikrinant sąveiką ir sklandžią veiklą;
(13)
apžvalgos sistemų naudojamas radijo dažnių spektras turėtų būti apsaugotas, kad būtų išvengta žalingųjų trukdžių. Tuo tikslu valstybės narės turėtų imtis reikiamų priemonių;
(14)
kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 549/2004 1 straipsnio 2 dalyje, šis reglamentas neturėtų būti taikomas karinėms operacijoms ir mokymui;
(15)
siekiant išlaikyti arba pagerinti dabartinį veiklos saugos lygį valstybės narės turėtų būti paragintos užtikrinti, kad suinteresuotosios šalys atliktų saugos vertinimą, įskaitant pavojaus nustatymo, rizikos vertinimo ir mažinimo procesus. Siekiant tuos procesus darniai įdiegti sistemose, kurioms taikomas šis reglamentas, kartu su visais sąveikos ir veikimo charakteristikų reikalavimais reikia nustatyti konkrečius saugos reikalavimus;
(16)
pagal Reglamentą (EB) Nr. 552/2004 sąveikos įgyvendinimo taisyklėse turėtų būti nustatytos specialios atitikties vertinimo procedūros, pagal kurias būtų vertinama sudedamųjų dalių atitiktis arba tinkamumas naudoti ir atliekama sistemų patikra;
(17)
tuo atveju, kai oro eismo paslaugos teikiamos visų pirma bendrojo oro eismo orlaiviams, kurie vykdo skrydžius prižiūrint kariškiams, dėl pirkimo apribojimų gali būti neįmanoma užtikrinti, kad būtų laikomasi šio reglamento;
(18)
šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro dangaus komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Dalykas
Siekiant suderinti Europos oro eismo valdymo tinkle taikomus sistemų, naudojamų teikiant apžvalgos duomenis, veikimo charakteristikų, sąveikos ir veiksmingumo reikalavimus, taip pat civilinio ir karinio koordinavimo tikslu, šiuo reglamentu nustatomi reikalavimai toms sistemoms, jų sudedamosioms dalims ir susijusioms procedūroms.
2 straipsnis
Taikymo sritis
1. Šis reglamentas taikomas apžvalgos grandinei, kurią sudaro:
a)
orlaiviuose sumontuotos apžvalgos sistemos, jų sudedamosios dalys ir susijusios procedūros;
b)
antžeminės apžvalgos sistemos, jų sudedamosios dalys ir susijusios procedūros;
c)
apžvalgos duomenų apdorojimo sistemos, jų sudedamosios dalys ir susijusios procedūros;
d)
apžvalgos duomenims skirstyti naudojamos antžeminio ryšio sistemos, jų sudedamosios dalys ir susijusios procedūros.
2. Šis reglamentas taikomas visiems bendrojo oro eismo orlaiviams, Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 551/2004 (3) 1 straipsnio 3 dalyje nurodytoje oro erdvėje vykdantiems skrydžius pagal skrydžių pagal prietaisus taisykles, išskyrus 7 straipsnio 3 ir 4 dalis - jos taikomos visiems bendrojo oro eismo skrydžiams.
3. Šis reglamentas taikomas visiems oro eismo paslaugų teikėjams, kurie teikia oro eismo valdymo paslaugas remdamiesi apžvalgos duomenimis, taip pat ryšio, navigacijos arba apžvalgos paslaugų teikėjams, kurie naudoja 1 dalyje nurodytas sistemas.
3 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame reglamente vartojami Reglamento (EB) Nr. 549/2004 2 straipsnyje apibrėžti terminai.
Kitų vartojamų terminų apibrėžtys:
1) apžvalgos duomenys- bet kuris laiko žymę turintis ar jos neturintis duomenų elementas apžvalgos sistemoje, susijęs su:
2) veiklos vykdytojas- asmuo, organizacija ar įmonė, naudojantys ar ketinantys naudoti vieną ar kelis orlaivius;
3) ADS-B- automatinė priklausomoji apžvalga ir transliavimas (angl. automatic dependent surveillance-broadcast), t. y. apžvalgos būdas, kurį naudojant orlaivis per duomenų sąsają automatiškai siunčia duomenis iš jame įrengtų navigacijos sistemos ir vietos nustatymo sistemos;
4) ADS-B siunčiamieji duomenys- orlaivio siunčiami ADS-B apžvalgos duomenys;
5) žalingieji trukdžiai- trukdžiai, dėl kurių neįmanoma užtikrinti, kad veikimo charakteristikos atitiktų reikalavimus;
6) apžvalgos grandinė- sistema, sudaryta iš orlaivyje sumontuotų ir antžeminių sudedamųjų dalių, naudojamų atitinkamiems orlaivio apžvalgos duomenų elementams nustatyti, įskaitant apžvalgos duomenų apdorojimo sistemą, jei ji įdiegta;
7) sąveikioji apžvalgos grandinė- apžvalgos grandinė, kurioje apžvalgos duomenų elementams nustatyti reikalingos ir antžeminė, ir orlaivyje sumontuota dalys;
8) apžvalgos duomenų apdorojimo sistema- sistema, kuria apdorojama visa gaunama apžvalgos informacija ir apskaičiuojami kuo tikslesni naujausi orlaivio apžvalgos duomenys;
9) orlaivio atpažinimo kodas- raidžių arba skaičių grupė ar jų derinys, kuris sutampa su orlaivio šaukiniu, naudojamu palaikant orlaivio ryšį su antžemine stotimi, arba yra to šaukinio kodinis atitikmuo ir kuris naudojamas orlaiviui atpažinti antžeminėms stotims palaikant ryšį oro eismo paslaugoms teikti;
10) valstybinis orlaivis- bet koks karinėms, muitinės ar policijos reikmėms naudojamas orlaivis;
11) valstybinis krovininis orlaivis- valstybinis orlaivis su pastoviaisiais sparnais žmonėms ir (arba) kroviniams skraidinti;
12) ekstrapoliuoti- numatyti, prognozuoti ar išplėsti žinomus duomenis remiantis per laiko intervalą nustatytais duomenimis;
13) numatytasis- ekstrapoliuotas ilgesniam laikotarpiui nei antžeminės apžvalgos sistemos informacijos atnaujinimo laikotarpis;
14) taikymo laikas- laikas, kuriuo apžvalgos grandinėje išmatuotas duomenų elementas arba laikas, kuriam tas elementas apskaičiuotas apžvalgos grandinėje;
15) tikslumas- pateiktos ir tikrosios duomenų elemento verčių atitikimo laipsnis tuo metu, kai duomenų elementas pateikiamas iš apžvalgos grandinės;
16) parengtis- sistemos arba sudedamosios dalies tinkamumo naudoti ir prieinamumo, kai jas reikia naudoti, lygis;
17) vientisumas- neaptiktos (sistemos lygiu) duomenų elemento įvesties ir jo išvesties verčių neatitikties lygis;
18) tęstinumas- tikimybė, kad sistema vykdys reikiamą funkciją be nenumatytų pertrūkių, darant prielaidą, kad pradedant numatytą operaciją sistema yra parengta;
19) savalaikiškumas- duomenų elemento pateikimo laiko ir jo taikymo laiko skirtumas.
4 straipsnis
Veikimo charakteristikų reikalavimai
1. Oro navigacijos paslaugų teikėjai užtikrina, kad skrydžiai būtų vykdomi sklandžiai oro erdvėje, už kurią jie atsakingi, ir ties tos erdvės riba su gretima oro erdve, užtikrindami, kad būtų laikomasi atitinkamų būtinųjų orlaivių atskyrimo reikalavimų.
2. Oro navigacijos paslaugų teikėjai užtikrina, kad prireikus būtų diegiamos 2 straipsnio 1 dalies b, c ir d punktuose nurodytos sistemos siekiant užtikrinti, kad pagal 1 dalį būtų laikomasi būtinųjų orlaivių atskyrimo reikalavimų.
3. Oro navigacijos paslaugų teikėjai užtikrina, kad 2 straipsnio 1 dalyje nurodytos apžvalgos grandinės pateikiami rezultatai atitiktų I priede išdėstytus veikimo charakteristikų reikalavimus, jei naudojamos orlaivyje sumontuotų sudedamųjų dalių funkcijos atitinka II priede išdėstytus reikalavimus.
4. Jei oro navigacijos paslaugų teikėjas nustato, kad yra orlaivio avionikos funkcinių sutrikimų, jis informuoja su tuo skrydžiu susijusį veiklos vykdytoją apie nukrypimą nuo veikimo charakteristikų reikalavimų. Veiklos vykdytojas išnagrinėja šį klausimą prieš orlaiviui pradedant kitą skrydį ir imasi reikiamų taisomųjų veiksmų pagal įprastas orlaivio ir jo avionikos techninės priežiūros ir taisomąsias procedūras.
5 straipsnis
Sąveikos reikalavimai
1. Oro navigacijos paslaugų teikėjai užtikrina, kad visi iš 2 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose nurodytų jų sistemų kitiems navigacijos paslaugų teikėjams perduodami apžvalgos duomenys atitiktų III priede išdėstytus reikalavimus.
2. Jei oro navigacijos paslaugų teikėjai perduoda apžvalgos duomenis iš 2 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose nurodytų sistemų kitiems oro navigacijos paslaugų teikėjams, jie pagal IV priede išdėstytus reikalavimus sudaro su jais oficialius keitimosi duomenimis susitarimus.
3. Oro navigacijos paslaugų teikėjai užtikrina, kad ne vėliau kaip 2020 m. sausio 2 d. sąveikioji apžvalgos paslaugų grandinė būtų pajėgi atpažinti orlaivius, kurių įranga atitinka III priedą, pagal antžeminei stočiai perduodamą orlaivio atpažinimo kodą.
4. Veiklos vykdytojai užtikrina, kad:
a)
orlaiviuose, kuriais vykdomi 2 straipsnio 2 dalyje nurodyti skrydžiai ir kurių individualus tinkamumo skraidyti pažymėjimas pirmą kartą išduotas 2015 m. sausio 8 d. arba vėliau, būtų įrengti antrinio apžvalgos radaro atsakikliai, turintys II priedo A dalyje išdėstytas funkcijas;
b)
orlaiviuose, kurių maksimali sertifikuota kilimo masė yra didesnė kaip 5 700 kg arba kurių maksimalus tikrasis skrydžio kreiserinis greitis yra didesnis kaip 250 mazgų ir kuriais vykdomi 2 straipsnio 2 dalyje nurodyti skrydžiai ir kurių individualus tinkamumo skraidyti pažymėjimas pirmą kartą išduotas 2015 m. sausio 8 d. arba vėliau, būtų įrengti antrinio apžvalgos radaro atsakikliai, turintys ne tik II priedo A dalyje išdėstytas funkcijas, bet ir to priedo B dalyje išdėstytas funkcijas;
c)
orlaiviuose pastoviaisiais sparnais, kurių maksimali sertifikuota kilimo masė yra didesnė kaip 5 700 kg arba kurių maksimalus tikrasis skrydžio kreiserinis greitis yra didesnis kaip 250 mazgų ir kuriais vykdomi 2 straipsnio 2 dalyje nurodyti skrydžiai ir kurių individualus tinkamumo skraidyti pažymėjimas pirmą kartą išduotas 2015 m. sausio 8 d. arba vėliau, būtų įrengti antrinio apžvalgos radaro atsakikliai, turintys ne tik II priedo A dalyje išdėstytas funkcijas, bet ir to priedo C dalyje išdėstytas funkcijas.
5. Veiklos vykdytojai užtikrina, kad ne vėliau kaip 2017 m gruodžio 7 d.:
a)
orlaiviuose, kuriais vykdomi 2 straipsnio 2 dalyje nurodyti skrydžiai ir kurių individualus tinkamumo skraidyti pažymėjimas pirmą kartą išduotas anksčiau kaip 2015 m. sausio 8 d., būtų įrengti antrinio apžvalgos radaro atsakikliai, turintys II priedo A dalyje išdėstytas funkcijas;
b)
orlaiviuose, kurių maksimali sertifikuota kilimo masė yra didesnė kaip 5 700 kg arba kurių maksimalus tikrasis skrydžio kreiserinis greitis yra didesnis kaip 250 mazgų ir kuriais vykdomi 2 straipsnio 2 dalyje nurodyti skrydžiai ir kurių individualus tinkamumo skraidyti pažymėjimas pirmą kartą išduotas anksčiau kaip 2015 m. sausio 8 d., būtų įrengti antrinio apžvalgos radaro atsakikliai, turintys ne tik II priedo A dalyje išdėstytas funkcijas, bet ir to priedo B dalyje išdėstytas funkcijas;
c)
orlaiviuose pastoviaisiais sparnais, kurių maksimali sertifikuota kilimo masė yra didesnė kaip 5 700 kg arba kurių maksimalus tikrasis skrydžio kreiserinis greitis yra didesnis kaip 250 mazgų ir kuriais vykdomi 2 straipsnio 2 dalyje nurodyti skrydžiai ir kurių individualus tinkamumo skraidyti pažymėjimas pirmą kartą išduotas anksčiau kaip 2015 m. sausio 8 d., būtų įrengti antrinio apžvalgos radaro atsakikliai, turintys ne tik II priedo A dalyje išdėstytas funkcijas, bet ir to priedo C dalyje išdėstytas funkcijas.
6. Veiklos vykdytojai užtikrina, kad orlaiviai, kuriuose įranga įrengta pagal 4 ir 5 dalis ir kurių maksimali sertifikuota kilimo masė yra didesnė kaip 5 700 kg arba kurių maksimalus tikrasis skrydžio greitis yra didesnis kaip 250 mazgų, būtų naudojami taikant antenų įvairovės principą, kaip nurodyta Čikagos konvencijos 10 priedo IV tomo 3.1.2.10.4 dalyje (ketvirtas leidimas, įskaitant visus pakeitimus iki pakeitimo Nr. 85).
7. Valstybės narės gali nustatyti reikalavimus turėti įrangą pagal 4 dalies b punktą ir 5 dalies b punktą orlaiviuose, kuriais 2 straipsnio 2 dalyje nurodyti skrydžiai vykdomi vietovėse, kuriose oro navigacijos paslaugų teikėjai teikia apžvalgos paslaugas naudodami II priedo B dalyje nurodytus apžvalgos duomenis.
8. Oro navigacijos paslaugų teikėjai, prieš pradėdami naudoti 2 straipsnio 1 dalies b, c ar d punktuose nurodytas sistemas, užtikrina, kad būtų įgyvendintas veiksmingiausias diegimo sprendimas atsižvelgiant į vietines veiklos sąlygas, apribojimus ir poreikius ir į oro erdvės naudotojų galimybes.
6 straipsnis
Spektro apsauga
1. Nė vėliau kaip iki 2015 m. vasario 5 d. valstybės narės užtikrina, kad nebūtų daroma virš valstybės narės teritorijos skrendančių orlaivių antrinio apžvalgos radaro atsakiklio užklausų (jas siunčia antžeminių apžvalgos sistemų užklausikliai ir jomis išgaunamas atsakymas arba, kai atsakymas neišgaunamas, jos yra pakankamos galios, kad viršytų antrinio apžvalgos radaro atsakiklio imtuvo minimalų suveikimo slenkstį), jei jos nebūtinos.
2. 1 dalyje nurodytu tikslu bendras tokių užklausų skaičius neturi viršyti antrinio apžvalgos radaro atsakiklio maksimalaus atsakymų per sekundę, išskyrus ne pagal užklausas atsakiklio siunčiamus pranešimus, skaičiaus, nurodyto Čikagos konvencijos 10 priedo IV tomo 3.1.1.7.9.1 dalyje (atsakymai A/C režimu) ir 3.1.2.10.3.7.3 dalyje (atsakymai S režimu) (ketvirtas leidimas).
3. Ne vėliau kaip iki 2015 m. vasario 5 d. valstybės narės užtikrina, kad valstybėje narėje naudojant antžeminius siųstuvus nebūtų keliama žalingųjų trukdžių kitoms apžvalgos sistemoms.
4. Jei valstybės narės nesutaria dėl 1 ir 3 dalyse nurodytų priemonių, susijusios valstybės narės kreipiasi į Komisiją, kad ši imtųsi veiksmų.
7 straipsnis
Susijusios procedūros
1. Oro navigacijos paslaugų teikėjai, prieš pradėdami naudoti antžeminę apžvalgos grandinę, pagal V priede išdėstytus reikalavimus įvertina jos veikimo charakteristikų lygį ir reguliariai jį vertina sistemos naudojimo etapu.
2. Veiklos vykdytojai užtikrina, kad bent kartą per dvejus metus ir kiekvieną kartą, kai aptinkamas tam tikrame orlaivyje sumontuotos įrangos veikimo sutrikimas, būtų atliekamas patikrinimas siekiant užtikrinti, kad jų orlaiviuose sumontuoti antrinio apžvalgos radaro atsakikliai tinkamai pateiktų II priedo A dalies 3 punkte, II priedo B dalies 3 punkte ir, jei taikoma, II priedo C dalies 2 punkte išdėstytus duomenų elementus. Jei bet kuris iš duomenų elementų nėra tinkamai pateikiamas, veiklos vykdytojas išnagrinėja šį klausimą prieš orlaiviui pradedant kitą skrydį ir imasi reikiamų taisomųjų veiksmų pagal įprastas orlaivio ir jo avionikos techninės priežiūros ir taisomąsias procedūras.
3. Valstybės narės užtikrina, kad ICAO 24 bitų adresai orlaiviams, kuriuose įrengti S režimu veikiantys atsakikliai, būtų skiriami pagal Čikagos konvencijos 10 priedo III tomo 9 skyrių ir jo priedą (antras leidimas, įskaitant visus pakeitimus iki pakeitimo Nr. 85).
4. Veiklos vykdytojai užtikrina, kad visi jų naudojamuose orlaiviuose sumontuoti S režimu veikiantys atsakikliai naudotų ICAO 24 bitų orlaivio adresą, atitinkantį valstybės narės, kurioje registruotas orlaivis, paskirtą registracijos numerį.
8 straipsnis
Valstybiniai orlaiviai
1. Valstybės narės užtikrina, kad ne vėliau kaip iki 2017 m. gruodžio 7 d. valstybiniuose orlaiviuose, kuriais vykdomi 2 straipsnio 2 dalyje nurodyti skrydžiai, būtų įrengti antrinio apžvalgos radaro atsakikliai, turintys II priedo A dalyje išdėstytas funkcijas.
2. Valstybės narės užtikrina, kad iki 2019 m. sausio 1 d. valstybiniuose krovininiuose orlaiviuose, kurių maksimali sertifikuota kilimo masė yra didesnė kaip 5 700 kg arba kurių maksimalus tikrasis kreiserinis skrydžio greitis yra didesnis kaip 250 mazgų ir kuriais vykdomi 2 straipsnio 2 dalyje nurodyti skrydžiai, būtų įrengti antrinio apžvalgos radaro atsakikliai, turintys ne tik II priedo A dalyje išdėstytas funkcijas, bet ir to priedo B ir C dalyse išdėstytas funkcijas.
3. Valstybės narės ne vėliau kaip 2016 m. liepos 1 d. Komisijai pateikia valstybinių orlaivių, kuriuose negalima įrengti II priedo A dalyje išdėstytus reikalavimus atitinkančių antrinio apžvalgos radaro atsakiklių, sąrašą ir pateikia pagrindimą, kodėl negalima jų įrengti.
Valstybės narės ne vėliau kaip 2018 m. liepos 1 d. Komisijai pateikia valstybinių krovininių orlaivių, kurių maksimali sertifikuota kilimo masė yra didesnė kaip 5 700 kg arba kurio maksimalus tikrasis skrydžio kreiserinis greitis yra didesnis kaip 250 mazgų ir kuriuose negalima įrengti IV priedo B ir C dalyse nurodytų antrinio apžvalgos radaro atsakiklių, sąrašą ir pateikia pagrindimą, kodėl negalima jų įrengti.
Pagrindimas, kodėl negalima jų įrengti, yra vienas iš šių:
a)
yra svarbių techninių priežasčių;
b)
valstybinių orlaivių, kuriais vykdomi skrydžiai pagal 2 straipsnio 2 dalį, naudojimas bus nutrauktas vėliausiai 2020 m. sausio 1 d.;
c)
yra pirkimo apribojimų.
4. Jei valstybiniuose orlaiviuose įrengti antrinio apžvalgos radaro atsakiklius, kaip nurodyta 1 arba 2 dalyje, negalima dėl priežasčių, nurodytų 3 dalies c punkte, valstybės narės pagrindime pateikia šių orlaivių pirkimo planus.
5. Oro eismo paslaugų teikėjai užtikrina, kad būtų galima naudoti 3 dalyje nurodytus valstybinius orlaivius, jei jų oro eismo valdymo sistema pajėgi saugiai valdyti tų orlaivių skrydžius.
6. Valstybės narės nacionaliniuose oro navigacijos informaciniuose leidiniuose paskelbia skrydžių valstybiniais orlaiviais, kuriuose nėra 1 arba 2 dalyje nurodytos įrangos, valdymo procedūras.
7. Oro eismo paslaugų teikėjai juos paskyrusiai valstybei narei kasmet pateikia planus, kuriuose numatoma, kaip bus valdomi skrydžiai valstybiniais orlaiviais, kuriuose nėra 1 arba 2 dalyje nurodytos įrangos. Tie planai parengiami atsižvelgiant į galimybių ribas, susijusias su 6 dalyje nurodytomis procedūromis.
9 straipsnis
Saugos reikalavimai
1. Valstybės narės užtikrina, kad vėliausiai iki 2015 m. vasario 5 d. atitinkamos šalys atliktų visų naudojamų 2 straipsnio 1 dalies b, c ir d punktuose nurodytų sistemų saugos vertinimą.
2. Valstybės narės užtikrina, kad prieš atlikdami bet kokius naudojamų 2 straipsnio 1 dalies b, c ir d punktuose nurodytų sistemų pakeitimus ar pradėdami diegti naujas sistemas, susiję subjektai atliktų saugos vertinimą, įskaitant pavojaus nustatymą, rizikos vertinimą ir mažinimą.
3. Atliekant 1 ir 2 dalyse nurodytą vertinimą atsižvelgiama bent į VI priede išdėstytus reikalavimus.
10 straipsnis
Sudedamųjų dalių atitiktis arba tinkamumas naudoti
Šio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje nurodytų sistemų sudedamųjų dalių gamintojai arba Sąjungoje įsisteigę jų įgaliotieji atstovai, prieš parengdami Reglamento (EB) Nr. 552/2004 5 straipsnyje numatytą sudedamosios dalies EB atitikties arba tinkamumo naudoti deklaraciją, įvertina tos sudedamosios dalies atitiktį arba tinkamumą naudoti pagal VII priede išdėstytus reikalavimus.
Tačiau sertifikavimo procesai, atitinkantys Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 216/2008 (4) reikalavimus, laikomi priimtinomis sudedamųjų dalių atitikties vertinimo procedūromis, jei vykdant tuos procesus įrodoma atitiktis šiuo reglamentu nustatytiems taikomiems sąveikos, veikimo charakteristikų ir saugos reikalavimams.
11 straipsnis
Sistemų patikra
1. Oro navigacijos paslaugų teikėjai, galintys įrodyti arba įrodę, kad jie atitinka VIII priede išdėstytas sąlygas, atlieka 2 straipsnio 1 dalies b, c ir d punktuose nurodytų sistemų patikrą laikydamiesi IX priedo A dalyje išdėstytų reikalavimų.
2. Oro navigacijos paslaugų teikėjai, negalintys įrodyti, kad jie atitinka VIII priede išdėstytas sąlygas, 2 straipsnio 1 dalies b, c ir d punktuose nurodytų sistemų patikrai atlikti sudaro subrangos sutartį su paskelbtąja įstaiga. Ši patikra atliekama laikantis IX priedo B dalyje išdėstytų reikalavimų.
3. Sertifikavimo procesai, atitinkantys Reglamento (EB) Nr. 216/2008 reikalavimus, laikomi priimtinomis sistemų patikros procedūromis, jei vykdant tuos procesus įrodoma atitiktis šiuo reglamentu nustatytiems sąveikos, veikimo charakteristikų ir saugos reikalavimams.
12 straipsnis
Papildomi reikalavimai
1. Oro navigacijos paslaugų teikėjai užtikrina, kad visi susiję darbuotojai būtų deramai supažindinti su šiame reglamente išdėstytais reikalavimais ir kad jie būtų tinkamai išmokyti vykdyti savo pareigas.
2. Oro navigacijos paslaugų teikėjai:
a)
parengia ir tvarko veiklos vadovus, kuriuose pateikiami būtini nurodymai ir informacija, kad visi susiję darbuotojai galėtų taikyti šį reglamentą;
b)
užtikrina, kad a punkte nurodyti vadovai būtų prieinami ir nuolat atnaujinami ir kad juos atnaujinant ir platinant būtų laikomasi tinkamų kokybės ir dokumentų sandaros tvarkymo reikalavimų;
c)
užtikrina, kad darbo metodai ir veiklos procedūros atitiktų šį reglamentą.
3. Veiklos vykdytojai imasi reikiamų priemonių užtikrinti, kad su apžvalgos įranga dirbantys ir jos techninę priežiūrą vykdantys darbuotojai būtų deramai supažindinti su atitinkamomis šio reglamento nuostatomis ir tinkamai išmokyti vykdyti savo pareigas, o lakūno kabinoje, jei įmanoma, būtų nurodymai, kaip naudotis šia įranga.
4. Valstybės narės užtikrina, kad būtų laikomasi šio reglamento reikalavimų, įskaitant atitinkamos informacijos apie apžvalgos įrangą paskelbimą nacionaliniuose oro navigacijos informacijos leidiniuose.
13 straipsnis
Sąveikiojoje apžvalgos paslaugų grandinėje taikomos išimtys
1. Konkrečiu atveju, kai artėjimo tūpti zonoje oro eismo paslaugas teikia kariškiai arba tos paslaugos teikiamos prižiūrint kariškiams ir dėl pirkimo apribojimų negalima laikytis 5 straipsnio 3 dalies reikalavimų, valstybės narės ne vėliau kaip 2017 m. gruodžio 31 d. Komisijai praneša datą, nuo kurios apžvalgos paslaugų grandinėje bus laikomasi reikalavimų; ta data turi būti ne vėlesnė kaip 2025 m. sausio 2 d.
2. Pasikonsultavusi su tinklo valdytoju, ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 31 d. Komisija gali persvarstyti išimtis, apie kurias pranešta pagal šio straipsnio 1 dalį, galinčias turėti didelį poveikį Europos oro eismo valdymo tinklui.
14 straipsnis
Orlaiviams taikomos išimtys
1. Gali būti nereikalaujama, kad tam tikrų tipų orlaiviai, kuriems tinkamumo skraidyti pažymėjimas pirmą kartą išduotas iki 2015 m. sausio 8 d. ir kurių maksimali kilimo masė yra didesnė kaip 5 700 kg arba kurių maksimalus tikrasis skrydžio greitis yra didesnis kaip 250 mazgų ir kurių skaitmeninė magistralė neužtikrina viso II priedo C dalyje aprašyto parametrų rinkinio, atitiktų 5 straipsnio 5 dalies c punkto reikalavimus.
2. Gali būti nereikalaujama, kad tam tikrų tipų orlaiviai, kurių tinkamumo skraidyti pažymėjimas pirmą kartą išduotas iki 1990 m. sausio 1 d. ir kurių maksimali kilimo masė yra didesnė kaip 5 700 kg arba kurių maksimalus tikrasis skrydžio kreiserinis greitis yra didesnis kaip 250 mazgų, atitiktų 5 straipsnio 6 dalies reikalavimus.
3. Atitinkamos valstybės narės ne vėliau kaip 2017 m. liepos 1 d. Komisijai pateikia išsamią informaciją dėl būtinybės šiems orlaivių tipams taikyti išimtis remiantis 5 dalyje nustatytais kriterijais pagrindimo.
4. Komisija nagrinėja 3 dalyje nurodytus prašymus taikyti išimtis ir, pasitarusi su susijusiomis šalimis, priima sprendimą.
5. 3 dalyje nurodyti kriterijai:
a)
tam tikro tipo orlaivių gamybą rengiamasi artimiausiu metu nutraukti;
b)
tam tikro tipo orlaivių gaminama nedaug;
c)
neproporcingai didelės pertvarkymo išlaidos.
15 straipsnis
Įsigaliojimas ir taikymas
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
4 straipsnis, 5 straipsnio 1 ir 2 dalys ir 7 straipsnio 1 dalis taikomi nuo 2013 m. gruodžio 13 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2011 m. lapkričio 22 d.