PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 467/2010
ze dne 25. května 2010
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu křemíku pocházejícího z Čínské lidové republiky rozšířeného na dovoz křemíku zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli, na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 a 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V březnu 2004 po přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 398/2004 (2) konečné antidumpingové clo z dovozu křemíku pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Sazba konečného cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, činila 49 %. Původní opatření byla uložena nařízením (EHS) č. 2200/90 (3).
(2)
V lednu 2007 bylo konečné antidumpingové clo nařízením Rady (ES) č. 42/2007 (4) rozšířeno na dovoz křemíku zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti a částečný prozatímní přezkum
(3)
Po zveřejnění oznámení (5) o nadcházejícím pozbytí platnosti antidumpingových opatření použitelných na dovoz křemíku pocházejícího z ČLR v říjnu 2008 obdržela Komise dne 1. prosince 2008 žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Kromě toho Komise dne 18. prosince 2008 obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(4)
Žádost o přezkum před pozbytím platnosti podal výbor Euroalliages (Styčný výbor odvětví feroslitin) jménem výrobců v Unii představujících významný podíl celkové výroby křemíku v Unii, v tomto případě 100 %. Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek přetrvávání dumpingu a obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(5)
Žádost o částečný prozatímní přezkum byla podána sdružením EUSMET (European Users of Silicon Metal, Evropští uživatelé křemíkového kovu) a co do rozsahu je omezena na zkoumání dumpingu. Žádost se opírala o zjevné důkazy, že se změnily okolnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, a že nové okolnosti jsou trvalého charakteru.
(6)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, a zveřejnila oznámení o zahájení těchto přezkumů (dále jen „oznámení o zahájení přezkumů“) v Úředním věstníku Evropské unie (6).
3. Šetření
(7)
Komise o zahájení přezkumů oficiálně vyrozuměla žádající výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce/obchodníky, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a jejich sdružení, jakož i orgány ČLR.
(8)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu čínských vyvážejících výrobců uvedených v žádostech se v oznámení o zahájení přezkumů v souladu s článkem 17 základního nařízení předpokládá výběr vzorku pro účely zjišťování dumpingu a pravděpodobnosti, že se dumping obnoví nebo bude přetrvávat.
(9)
Aby se Komise mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci požádáni, aby se Komisi přihlásili a v souladu se zněním oznámení o zahájení přezkumů poskytli základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008.
(10)
Komise obdržela odpovědi od 11 společností nebo skupin společností v ČLR. Po vyhodnocení informací předložených těmito společnostmi se ovšem ukázalo, že jen malý počet odpovědí pochází od společností, které do Evropské unie vyvážejí křemík, jenž samy vyrábějí. Proto bylo rozhodnuto, že v případě čínských vyvážejících výrobců není výběr vzorku nutný.
(11)
Všechny výše uvedené společnosti nebo skupiny společností v ČLR rovněž uvedly, že mají v úmyslu žádat o individuální zjišťování v rámci použití čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(12)
Čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich přezkumy týkají, Komise zaslala formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství nebo žádosti o individuální zacházení. Od tří čínských vývozců byly obdrženy žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, případně o individuální zacházení, pokud by šetření prokázalo, že daní vyvážející výrobci podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují. Jeden z těchto vývozců však žádost následně stáhl a o zbývajících dvou bylo zjištěno, že během období šetření do Evropské unie nevyváželi křemík vlastní výroby. Žádosti těchto dvou společností tudíž nebyly posuzovány.
(13)
Kromě toho šest jiných čínských společností nebo skupin společností předložilo formuláře žádosti o individuální zacházení. V průběhu šetření ovšem tři společnosti přestaly spolupracovat. Jedna ze tří zbývajících skupin společností prodávala dotčený výrobek obchodníkovi, který s ní není ve spojení. Šetřením se nepodařilo s jistotou určit, zda je trh Unie konečným místem určení tohoto prodeje. Tuto skupinu společností proto není možné považovat za vyvážejícího výrobce, a její žádost o individuální zacházení tak musela být zamítnuta. Jak je uvedeno v 30. bodě odůvodnění, v případě jedné společnosti, která nedostatečně spolupracovala ve smyslu článku 18 základního nařízení, vycházela zjištění z dostupných údajů. Žádost o individuální zacházení zbývající společnosti byla shledána přípustnou.
(14)
Konečně ze dvou zbývajících společností, které žádaly o zařazení do vzorku a o individuální zjišťování, pouze jedna předložila odpověď na dotazník ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení přezkumů. Tato společnost však nevyvážela dotčený výrobek na trh Unie.
(15)
Komise zaslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a stranám, které o dotazník požádaly ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení přezkumů.
(16)
Komise rovněž poskytla zúčastněným stranám příležitost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumů.
(17)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od žádajících výrobců v Unii, dvanácti uživatelů, dvou sdružení uživatelů, šesti vývozců/výrobců v Číně a tří výrobců ve srovnatelné zemi.
(18)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro zjištění pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě byly vykonány v prostorách těchto společností:
Žádající výrobci v Unii:
-
Ferroatlantica SL, Madrid, Španělsko,
-
Ferropem SAS, Chambery, Francie,
-
RW Silicium GmbH, Pocking, Německo.
Vyvážející výrobci v ČLR:
-
Jinneng Group,
-
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Datong,
-
Shanghai Jinneng International Trade Co., Ltd, Šanghaj,
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Group,
-
Sichuan Dechang County Guo Yan Silicon Co. Ltd, Dechang,
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Co., Ltd, Chongqing,
-
Bluestar Group,
-
Bluestar Silicon Materials Co., Ltd, Lanzhou,
-
China Bluestar International Chemical Co., Ltd, Peking,
-
Jingyu Sunny Silicon Co., Ltd, Jingyu,
-
Mudanjiang Group,
-
Mudanjiang Shunda Chemical Co., Ltd, Mudanjiang,
-
Dongning Xinshun Guangfu Material Co., Ltd, Dongning,
-
DC/JYKN group,
-
Dalian DC Silicon Co., Ltd, Dalian- Sichuan Jinyang Kangning Silicon Co. Ltd, Leshan.
Výrobci ve srovnatelné zemi (Brazílii):
-
Globe Metais Industria e Comercio S.A., Breu Branco,
-
Companhia Brasileira Carbureto de Calcio, Santos Dumont,
-
Rima Industrial S/A, Belo Horizonte.
Uživatelé:
Odvětví hliníku:
-
Trimet Aluminium AG, Essen, Německo,
-
Raffmetal S.p.A., Brescia, Itálie,
-
Vedani Carlo Metalli S.p.A., Milán, Itálie.
Chemický průmysl:
-
Momentive Performance Materials GmbH, Leverkusen, Německo,
-
Wacker Chemie AG, Mnichov, Německo,
-
Dow Corning Ltd, Cardiff, Spojené království.
4. Období přezkumného šetření a posuzované období
(19)
Šetření ve věci přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“).
(20)
Zkoumání trendů podstatných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(21)
Dotčený výrobek je stejný jako v předchozích šetřeních, tj. křemíkový kov pocházející z ČLR, v současnosti kódu KN 2804 69 00 (obsah křemíku menší než 99,99 % hmotnostních). Pouze z důvodu současné klasifikace v kombinované nomenklatuře je označován jako „křemík“. Křemík s vyšším stupněm čistoty, tj. obsahující nejméně 99,99 % hmotnostních křemíku, používaný většinou v odvětví elektronických polovodičů, přísluší do jiného kódu KN a toto řízení se na něj nevztahuje.
(22)
Křemík se vyrábí v elektrických pecích s ponořeným obloukem karbotermickou redukcí křemene (siliky) za přítomnosti různých druhů uhlíkových redukčních činidel. Prodává se ve formě hrud, zrn, granulí nebo prášku v souladu s mezinárodně uznávanými technickými specifikacemi pro čistotu.
(23)
Křemík se používá především ve dvou odvětvích: v chemickém průmyslu pro výrobu methylchlorsilanů nebo trichlorsilanů a tetrachlorsilikonu a v odvětví hliníku při primárním a sekundárním tavení pro výrobu hliníkových slitin, které jsou určeny na výrobu slévárenských slitin pro různá odvětví, zejména pro automobilový průmysl a stavebnictví.
2. Obdobný výrobek
(24)
Stejně jako předchozí přezkumy před pozbytím platnosti prokázalo i toto šetření, že křemík vyráběný v ČLR a vyvážený do Unie, křemík vyráběný ve srovnatelné zemi (Brazílii) a prodávaný na jejím domácím trhu a křemík vyráběný a prodávaný v Unii žádajícími výrobci v Unii mají stejné základní fyzické a chemické vlastnosti a stejná základní použití.
(25)
Byl proto vyvozen závěr, že tyto výrobky je třeba považovat za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(26)
Jak je uvedeno v 12. bodě odůvodnění, u tří společností, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, se během šetření buď ukázalo, že do Evropské unie nevyvážely křemík vlastní výroby, anebo tyto společnosti žádost o zacházení jako v tržním hospodářství stáhly. Zacházení jako v tržním hospodářství proto nebylo přiznáno žádné společnosti.
2. Individuální zacházení
(27)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se obecně pro země, na něž se uvedený článek vztahuje, stanovuje celostátní clo, pokud se clo uloží, kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria uvedená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a může jim být tudíž přiznáno individuální zacházení.
(28)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
a)
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
b)
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny;
c)
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a musí být prokázáno, že společnost je dostatečně nezávislá na státních zásazích;
d)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů;
e)
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(29)
Nejdříve je třeba uvést, že společnost uvedená v 12. bodě odůvodnění, která nejprve požádala o zacházení jako v tržním hospodářství, ale pak žádost o zacházení jako v tržním hospodářství stáhla, stáhla také žádost o individuální zacházení. Tato žádost proto nebyla dále posuzována.
(30)
Z šesti společností nebo skupin společností, které žádaly pouze o individuální zacházení, přestaly tři spolupracovat a jedna neposkytla nezbytné informace ve stanovené lhůtě, a tedy závažným způsobem kladla překážky šetření ve smyslu článku 18 základního nařízení. Tyto společnosti proto byly považovány za nespolupracující, a zjištění, která se jich týkala, tak v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení vycházela z dostupných údajů.
(31)
Dotčené čtyři společnosti nebo skupiny společností byly uvědoměny o pravděpodobném použití dostupných údajů, včetně odůvodnění, a byla jim dána možnost podat dodatečné vysvětlení v souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení. Od žádné ze čtyř společností však nebyly obdrženy nové důkazy ani informace, které by mohly napravit nedostatky podaných odpovědí či změnit závěr, že je na tyto společnosti třeba použít článek 18 základního nařízení.
(32)
Jak je uvedeno v 13. bodě odůvodnění, jednu ze dvou zbývajících skupin společností nelze považovat za vyvážejícího výrobce dotčeného výrobku, a její žádost o individuální zacházení proto nebyla posuzována.
(33)
U zbývajícího vývozce bylo shledáno, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(34)
Z výše uvedeného byl vyvozen závěr, že individuální zacházení by mělo být přiznáno skupině Jinneng Group.
3. Běžná hodnota
3.1 Srovnatelná země
(35)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi. Přestože v původním šetření a následných přezkumech před pozbytím platnosti bylo jako srovnatelná země použito Norsko, současné šetření ukázalo, že se mezitím významně změnily okolnosti ohledně norského trhu. Mezi roky 2005 a 2008 totiž domácí výroba v Norsku poklesla zhruba o 20 % a dovoz křemíku v Norsku představoval 97 % domácí spotřeby. Během období šetření zde existoval jen jeden domácí výrobce dodávající na domácí trh.
(36)
V souladu s návrhem obou žadatelů tak byla v oznámení o zahájení přezkumů za vhodnou třetí zemi s tržním hospodářstvím navržena Brazílie. Šetření opravdu ukázalo, že Brazílie je po ČLR druhým největším světovým výrobcem křemíku a že je brazilský trh vysoce konkurenční, protože na něm působí sedm výrobců křemíku, kteří křemík vyrábějí v několika různých jakostních třídách. Brazílie byla rovněž považována za otevřený trh se značnými objemy dovozu, a to především z ČLR. Ačkoli k tomu byly vyzvány, žádná ze zúčastněných stran se k volbě Brazílie nevyjádřila.
(37)
S přihlédnutím k výše uvedenému byl na základě informací dostupných v době výběru vyvozen závěr, že nejvhodnější srovnatelnou zemí je Brazílie.
3.2 Stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi
(38)
Tři výrobci v Brazílii spolupracovali a poskytli informace o nákladech a prodeji křemíku na brazilském domácím trhu. V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, kterým nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě ověřených informací od zmíněných výrobců, jež jsou uvedeny níže.
(39)
Bylo ověřováno, zda lze každý typ dotčeného výrobku prodávaný v reprezentativním množství na brazilském domácím trhu považovat za prodávaný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo tak, že byl pro každý typ výrobku stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(40)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový.
(41)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskových prodejů daného typu.
(42)
V závislosti na typu výrobku tak byla běžná hodnota stanovena na základě vážených průměrných prodejních cen veškerého prodeje nebo vážených průměrných prodejních cen pouze ziskového prodeje na domácím trhu srovnatelné země, přičemž se vycházelo z ověřených údajů od tří výrobců v této zemi.
4. Vývozní cena
(43)
Veškerý vývoz do Evropské unie uskutečněný jediným vyvážejícím výrobcem, jemuž bylo přiznáno individuální zacházení, proběhl prostřednictvím obchodníka v ČLR, který je s tímto výrobcem ve spojení, a následně byl dále prodán odběratelům v Unii, kteří s ním ve spojení nejsou. V tomto případě byla vývozní cena stanovena na základě čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
(44)
Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že vývozní ceny nebyly svobodně určeny ve smyslu čl. 9 odst. 5 písm. b) základního nařízení. Zejména tvrdilo, že mezi čínskými celními orgány a vývozci probíhají „vyjednávání“ o cenách s cílem určit „přiměřenou“ cenovou úroveň. Podklady předložené v této souvislosti se však netýkaly křemíku a také se mělo za to, že tato údajná „vyjednávání“ nemají dopad na cenu účtovanou konečnému odběrateli, která byla výsledkem svobodného vyjednávání mezi stranami. Proto muselo být toto tvrzení zamítnuto.
(45)
Výrobní odvětví Unie dále tvrdilo, že společnost, které bylo přiznáno individuální zacházení, vlastní stát, pobírá podpory vstupů a má významné obchodní aktivity, což by umožnilo opatření obcházet. Šetření však odhalilo, že dotyčného vývozce během OPŠ stát již nevlastnil, a že tudíž nedochází k žádným státním zásahům do jeho obchodních činností, které by umožnily obcházení opatření. Co se týče podpor vstupů, tvrzení bylo shledáno neopodstatněným. Proto musela být tato tvrzení zamítnuta.
5. Srovnání
(46)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. V případech, kdy to bylo použitelné a odůvodněné, byly provedeny požadované úpravy s ohledem na dopravu, fyzické vlastnosti, inspekční náklady, manipulaci a balení. Byla též provedena úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i), protože bylo zjištěno, že obchodník ve spojení plní funkce obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize.
(47)
Šetřením bylo zjištěno, že během období šetření byla uložena vývozní cla z vývozu křemíku. Jelikož tato cla měla vliv na srovnatelnost cen, pokládalo se za vhodné upravit vývozní cenu o jiné činitele ovlivňující srovnatelnost cen podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení.
(48)
Je třeba poznamenat, že běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány při stejné úrovni nepřímého zdanění, tj. včetně DPH.
(49)
Bylo vzneseno tvrzení, že skutečnost, že DPH zaplacená z nákupů surového křemíku je vratná, by se měla projevit ve výpočtu běžné hodnoty. Bylo však zjištěno, že DPH zaplacená z těchto nákupů je odečitatelná bez ohledu na režim vývozních náhrad DPH u vyváženého zboží a bez ohledu na určení zboží. Skutečnost, že DPH zaplacená z nákupů surového křemíku je vratná, je tedy neutrální činitel, který nemá žádný dopad na srovnatelnost vývozní ceny a běžné hodnoty. Proto bylo třeba toto tvrzení zamítnout.
(50)
Bylo také vzneseno tvrzení, že se metodika použitá ke zohlednění nepřímého zdanění liší od metodiky použité v jiných případech a že DPH na prodej na vývoz měla být odvozena z vývozní ceny. Upozorňujeme, že čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení stanoví, že se úprava nepřímého zdanění může provést pouze na běžnou hodnotu a za okolností popsaných ve výše uvedeném článku, které v tomto případě nenastaly. Tvrzení bylo proto zamítnuto.
6. Dumpingové rozpětí
6.1 U společnosti, které bylo přiznáno individuální zacházení
(51)
V případě jediného vyvážejícího výrobce, kterému bylo přiznáno individuální zacházení, bylo dumpingové rozpětí stanoveno srovnáním vážených průměrných vývozních cen ze závodu podle kontrolního čísla výrobku (PCN) s příslušnou běžnou hodnotou ve srovnatelné zemi, stanovenou výše uvedeným postupem.
(52)
Dumpingové rozpětí pro jediného vyvážejícího výrobce, kterému bylo přiznáno individuální zacházení, vyjádřené jako procento dovozní ceny CIF na hranice Unie, před proclením, činí 16,3 %.
6.2 U všech ostatních vývozců/výrobců
(53)
Pro účely výpočtu celostátního dumpingového rozpětí použitelného pro všechny ostatní, nespolupracující vývozce/výrobce v ČLR byla nejprve stanovena úroveň spolupráce. Úroveň spolupráce byla nízká, tj. méně než 1 % celkového dovozu z ČLR. Dumpingové rozpětí pro tyto nespolupracující společnosti proto bylo stanoveno srovnáním průměrné dovozní hodnoty křemíku z Číny podle údajů Eurostatu náležitě upravené po vyloučení prodeje společnosti, které bylo přiznáno individuální zacházení, s příslušnou běžnou hodnotou ve srovnatelné zemi, stanovenou výše uvedeným postupem.
(54)
Jedna strana tvrdila, že úroveň spolupráce není správně posouzena, jelikož jeden spolupracující vývozce vyvážel do Unie značné množství křemíku. Za uvedených okolností bylo tvrzeno, že k výpočtu celostátního dumpingového rozpětí měly být použity informace od tohoto vývozce, jak tomu bylo v přezkumu uvedeném v 1. bodě odůvodnění. Tato tvrzení musela být zamítnuta, protože bylo zjištěno, že ceny, které tato společnost účtovala své společnosti ve spojení v Unii, nebyly stanoveny za běžných tržních podmínek.
(55)
Také byl předložen argument, že k určení celostátního dumpingového rozpětí měly být použity údaje poskytnuté spolupracujícími dovozci. Jak bylo uvedeno v 54. bodě odůvodnění, značná množství dovezená těmito spolupracujícími stranami nebyla dovezena za běžných tržních podmínek, a proto se ceny nepovažují za spolehlivé. Zbývající dovoz nebyl shledán dostatečně reprezentativním, pokud jde o jeho množství, aby mohl sloužit jako základ pro stanovení celostátního cla. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(56)
Po poskytnutí informací byly při stanovování celostátního dumpingového rozpětí zohledněny připomínky obdržené ke skladbě běžné hodnoty. Bylo tedy provedeno srovnání na základě informací předložených spolupracujícími dovozci, pokud jde o typy výrobků.
(57)
Na tomto základě dosahuje celostátní dumpingové rozpětí 19,0 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
D. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ A PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ DUMPINGU
1. Trvalá povaha změněných okolností
(58)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení se posuzovalo, zda lze změněné okolnosti týkající se dumpingu důvodně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(59)
Za účelem posouzení, zda je úroveň dumpingového rozpětí zjištěná během období přezkumného šetření trvalé povahy, byl zkoumán vývoj vývozních cen a běžné hodnoty.
(60)
Zaprvé je třeba poznamenat, že dumpingové rozpětí zjištěné při posledním přezkumu (7), tj. 12,5 %, se více blíží úrovni zjištěné v současném řízení než stávající úrovni opatření.
(61)
Co se týče vývozních cen po období přezkumného šetření, z údajů Eurostatu vyplývá, že za prvních devět měsíců roku 2009 poklesly přibližně o 15 %.
(62)
Pokud jde o běžnou hodnotu, šetření ukázalo, že běžná hodnota se za stejné období snížila obdobně. V důsledku toho by úroveň dumpingového rozpětí u vývozu křemíku za prvních devět měsíců roku 2009 byla podobná jako úroveň zjištěná během období přezkumného šetření.
(63)
Z výše uvedeného vyplývá, že čínské vývozní ceny jsou blíže světovým cenám než v době, kdy byla opatření původně uložena (8).
(64)
Na tomto základě byl učiněn závěr, že úroveň dumpingu zjištěná během období přezkumného šetření je trvalé povahy.
2. Pravděpodobnost přetrvávání dumpingu na úrovni zjištěné při prozatímním přezkumu
(65)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že v případě zrušení opatření bude přetrvávat dumping na úrovni zjištěné při prozatímním přezkumu.
(66)
Pokud jde o pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, byl zkoumán vývoj výroby a výrobní kapacity, jakož i pravděpodobný vývoj vývozu do Evropské unie a na trhy jiných třetích zemí.
3. Výrobní kapacita, objem výroby a spotřeba v ČLR
(67)
Celková výrobní kapacita křemíku v ČLR musela být odhadnuta. Ze statistických údajů (9) poskytnutých dotčenými stranami vyplývá celková kapacita 2,2 milionu tun v roce 2008, avšak šetření ukázalo, že tento údaj je zjevně nadhodnocený, protože nezohledňuje značný počet pecí, které ukončily činnost (např. v důsledku restrukturalizace odvětví křemíku, hospodářské krize a zemětřesení v provincii S’čchuan v roce 2008), ani nestabilní zásobování energií v některých regionech, které fakticky vede k nižší kapacitě, než jaká je evidována v dostupných statistikách. Skutečná výrobní kapacita tak byla po příslušných úpravách odhadnuta přibližně na 1,5 milionu tun, což odpovídá nárůstu přinejmenším o 25 % ve srovnání s kapacitou v roce 2002 (období šetření předchozího přezkumu před pozbytím platnosti, který je zmíněn v 1. bodě odůvodnění), pro který bylo odhadnuto, že se kapacita pohybuje v rozmezí 600 000 tun až 1,2 milionu tun (10).
(68)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že předložilo podrobný výpočet výrobní kapacity v Číně s využitím provozní sazby 40 %. Jeho odhad kapacity činil 1,16 milionu tun. Toto tvrzení však bylo shledáno jako nepodložené, neboť nebyl zejména poskytnut žádný podkladový dokument o použité provozní sazbě. Provozní sazba použitá Komisí vychází z ověřených údajů poskytnutých hlavními spolupracujícími výrobci v ČLR, a proto byla v této souvislosti považována za nejspolehlivější dostupnou informaci. Proto muselo být toto tvrzení zamítnuto.
(69)
Tatáž strana také tvrdila, že pece, jejichž kapacita je rovna určitému prahu nebo je nižší, budou zavřeny v důsledku vládního rozhodnutí, což ještě více sníží celkovou kapacitu v Číně. Šetření však odhalilo, že dotyčná vládní politika se nevztahuje na celou Čínu. Sdružení EUSMET neposkytlo žádný důkaz, který by prokázal počet dotčených pecí a dopad na celkovou kapacitu. Šetření také nevyneslo na světlo žádné významné snížení kapacity na tomto základě. Proto bylo třeba toto tvrzení zamítnout.
(70)
Sdružení EUSMET dále tvrdilo, že se výrobní kapacita přiblíží objemu prodeje v ČLR v roce 2008, tj. 960 000 tun, aniž by však toto tvrzení podložilo jakýmkoli důkazem. Kromě toho měly na objem prodeje dopad různé činitele (jako výroba do zásoby, dodávky surovin a logistické problémy kvůli olympijským hrám), a proto se mělo za to, že objem prodeje nelze považovat za rovný výrobní kapacitě. Proto muselo být toto tvrzení zamítnuto.
(71)
Pokud jde o objem výroby křemíku, šetřením bylo na základě dostupných informací zjištěno, že se objem výroby významně zvýšil z 535 000 tun v roce 2002 na 960 000 tun v období přezkumného šetření, tedy o 79 %. Volná kapacita proto byla konzervativně odhadnuta přibližně na 540 000 tun v období přezkumného šetření, což se blíží celkové spotřebě EU v období přezkumného šetření a odpovídá téměř dvojnásobku čínské domácí spotřeby křemíku ve stejném období (viz 72. bod odůvodnění).
(72)
Šetření současně ukázalo, že čínská spotřeba, která v období přezkumného šetření činila zhruba 280 000 tun, se v nadcházejících letech pravděpodobně zvýší, jak je uvedeno v 73. bodě odůvodnění. Zvýšení spotřeby je nutné chápat jako kombinaci činitelů a politických opatření v odvětví křemíku a navazujícím odvětví. Toto navazující odvětví v ČLR roste a pro uspokojení rostoucí potřeby navazujících výrobků již bylo provedeno několik investic a další se plánují pro blízkou budoucnost. Kromě toho čínské orgány zavedly dovozní omezení pro několik zdrojových zemí (např. Německo, Spojené království, Japonsko a USA) důležitého navazujícího výrobku (siloxanu), který byl v těchto zemích nakupován ve značném množství.
(73)
Je sice obtížné přesně odhadnout dopad politických opatření, včetně restrukturalizace odvětví křemíku, ale několik zúčastněných stran uvedlo, že poptávka v ČLR do konce roku 2011 dosáhne přibližně 580 000 tun. Tento odhad byl považován za přiměřený.
(74)
Nicméně i při zohlednění výše uvedené prognózy domácí poptávky a i v případě, že čínský vývoz na jiné trhy dosáhne vysokých úrovní roku 2008 (viz 79. bod odůvodnění), nadbytečná kapacita bude stále významná (kolem 240 000 tun v roce 2011). Rovněž je třeba uvést, že vzhledem k probíhajícímu procesu restrukturalizace se v ČLR pravděpodobně zvýší nejen poptávka, ale též výrobní kapacita a objem výroby.
(75)
V souvislosti s pravděpodobným zvýšením výrobní kapacity v ČLR poskytlo sdružení EUSMET informace o některých plánovaných výrobních závodech křemíku a tvrdilo, že většina z nich se neuskuteční. Toto tvrzení bylo založeno pouze na připomínkách členů tohoto sdružení a nebylo opodstatněné. Sdružení také tvrdilo, že má-li se čínská výrobní kapacita zvýšit, bylo by to hlavně kvůli projektu plánovanému jedním výrobcem v Unii, který k výrobní kapacitě ČLR přičte 100 000 Mt ročně. Informace poskytnuté sdružením EUSMET nebyly podložené, a proto bylo jeho tvrzení zamítnuto.
(76)
V této souvislosti sdružení EUSMET tvrdilo, že čínská domácí spotřeba zdaleka předstihla zvýšení výroby a nadále poroste. Proto objem výroby v ČLR nemůže adekvátně vyhovět poptávce na čínském domácím trhu. Jak je uvedeno výše, čínská domácí poptávka se v budoucnosti pravděpodobně nesporně zvýší. Jak je však také výše uvedeno, zjištění šetření tvrzení sdružení EUSMET nepotvrdila. Sdružení EUSMET zvýšení poptávky ani budoucího objemu výroby v Číně nekvantifikovalo, ani neposkytlo žádné další informace nebo důkazy na podporu svého tvrzení, ke kterému tedy nelze přihlížet.
4. Objem a cena dovozu z ČLR do EU a na trhy jiných třetích zemí
(77)
Během posuzovaného období se čínský vývoz do EU navzdory platným opatřením zvýšil o 113 %. Co se týče cen, i přes vzestupný trend během období přezkumného šetření byly ceny po celé posuzované období nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie v EU. Jak je uvedeno v 54. a 62. bodě odůvodnění, vývozní ceny křemíku pro EU byly též na výrazně dumpingové úrovni jak během období přezkumného šetření, tak po jeho skončení.
(78)
Cenová úroveň v EU přitom zůstávala vyšší než na trzích jiných třetích zemí. Tím lze zčásti vysvětlit velký zájem čínských vývozců o trh Unie navzdory platným antidumpingovým opatřením. V této souvislosti je třeba rovněž uvést, že čínští vývozci platná antidumpingová opatření obcházeli prostřednictvím překládky v Korejské republice (11), a tato skutečnost dále potvrzuje závěr, že čínští vývozci mají o trh Unie velký zájem.
5. Objem a ceny čínského vývozu do třetích zemí
(79)
Čínský vývoz na trhy jiných třetích zemí měl významný objem, který převyšoval objem vyvezený do Evropské unie. Je ovšem rovněž nutné poznamenat, že ceny FOB pro třetí země byly nižší než vývozní cena pro EU, a to průměrně o 4 % v roce 2008 a průměrně o 14 % v prvních devíti měsících roku 2009 (12).
(80)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že zjištění Komise o vyšších průměrných čínských vývozních cenách pro Unii nebere v úvahu skladbu výrobků na jiných trzích. Upozorňuje se, že sdružení EUSMET nepředložilo na podporu tohoto tvrzení žádný důkaz. Neposkytlo žádné informace nebo vysvětlení, do jaké míry je skladba vývozu do jiných třetích zemí vlastně odlišná. Poskytnuté důkazy o cenových rozdílech mezi typy výrobků se navíc týkaly pouze trhu EU a období dlouho před OPŠ, tj. let 2001/02. Proto je nebylo možné považovat za dostatečně přesný základ k určení cenových rozdílů mezi typy výrobků během a po OPŠ. Dostupné informace, které se týkaly OPŠ, v žádném případě nezměnily závěry uvedené v 79. bodě odůvodnění. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(81)
S výjimkou USA, které jsou proti křemíku pocházejícímu z ČLR chráněny vysokými antidumpingovými cly (139,49 %), měl čínský vývoz volný přístup na trhy ostatních významných třetích zemí.
(82)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že hlavním místem určení čínského křemíku bude asijský trh a že dojde ke značnému růstu japonského a korejského trhu. Nezpochybňuje se, že Asie je hlavním místem určení čínského křemíku. Avšak i když se v nadcházejících letech může zvýšit spotřeba na japonském a jihokorejském trhu, neočekává se takové zvýšení spotřeby, které by dokázalo absorbovat významný přebytek čínské kapacity. Kromě toho šetření ukázalo, že japonský trh, který je pro Čínu hlavním vývozním trhem, je čínským křemíkem již nasycen.
(83)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že pokud platnost opatření skončí, nebude to mít vliv na strukturu dodávek pro uživatele v chemickém průmyslu. Šetření však toto tvrzení nepotvrdilo, neboť různí uživatelé (chemický průmysl a odvětví hliníku) uvedli, že kdyby platnost opatření skončila, skutečně by od Číny větší množství nakupovali. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(84)
Po zohlednění výše uvedeného se očekává, že pokud by skončila platnost opatření, čínská volná kapacita by se stala zdrojem vývozu na trh Unie.
(85)
Vzhledem k tomu, že dovoz do EU byl během období přezkumného šetření dumpingový, je velmi pravděpodobné, že pokud by platnost opatření skončila, bude dumping také přetrvávat. To potvrzuje vývoj po skončení období přezkumného šetření, kdy dovoz křemíku z ČLR nadále probíhal na nižší cenové úrovni než během uvedeného období (viz 131. bod odůvodnění).
6. Závěr
(86)
Šetřením bylo prokázáno, že objem vývozu dotčeného výrobku do EU se za posuzované období významně zvýšil a že úroveň dumpingu zjištěná u tohoto dovozu byla v období přezkumného šetření významná.
(87)
Vzhledem k volné kapacitě, která byla v ČLR k dispozici během období přezkumného šetření, existuje navzdory rostoucí domácí poptávce vysoká pravděpodobnost, že pokud platnost opatření skončí, bude do EU vyvezeno velké množství křemíku za dumpingové ceny. Domácí poptávka v ČLR totiž nebude moci absorbovat volné kapacity a trh EU je jediným významným trhem, na který lze přebytek kapacity vyvézt. Trh EU je opravdu atraktivním trhem pro čínský vývoz, protože ceny účtované odběratelům v EU jsou v průměru vyšší než ceny účtované zákazníkům ve třetích zemích. Zájem čínských vývozců o trh EU potvrzuje také obcházení, kterého se v minulosti dopouštěli.
(88)
Proto byl učiněn závěr, že existuje pravděpodobnost přetrvávání dumpingu.
E. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(89)
Tři žádající výrobci v Unii zodpověděli dotazníky a plně spolupracovali při šetření. Výroba žadatelů představuje celkovou výrobu v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
F. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(90)
Jelikož se výrobní odvětví Unie skládá pouze ze tří výrobců, z nichž dva patří do stejné skupiny, konkrétní údaje o výrobním odvětví Unie a spotřebě Unie bylo nutné indexovat v souladu s článkem 19 základního nařízení. Údaje Eurostatu bylo nutné upravit kvůli zohlednění údajů o dovozu křemíku, u nichž členské státy požádaly o důvěrné zacházení, a také z tohoto důvodu musely být indexovány.
2. Spotřeba Unie
Tabulka 1
Spotřeba Unie (podle objemu prodeje)
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
115
118
121
Meziroční trend
-
15 %
3 %
3 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník a upravené statistické údaje Eurostatu.
(91)
Spotřeba Unie byla stanovena na základě společného objemu prodeje výrobního odvětví Unie v Unii a objemu dovozu ze třetích zemí podle upravených údajů Eurostatu.
(92)
Jak je patrné z tabulky 1 výše, takto stanovená spotřeba Unie se za posuzované období významně zvýšila, konkrétně o 21 %.
3. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z ČLR
Tabulka 2
Dovoz z ČLR podle objemu, podílu na trhu a dovozní ceny
Indexy
2005
2006
2007
OPŠ
Objem dovozu
100
183
168
213
Podíl na trhu
100
159
143
176
Dovozní cena CIF v EUR/t
100
106
120
188
Zdroj: Upravené statistické údaje Eurostatu.
(93)
Objem dovozu z ČLR se během posuzovaného období zvýšil o 113 %, přičemž spotřeba v Unii stoupla o 21 %. Tyto údaje zahrnují dovoz křemíku z Korejské republiky, protože v roce 2007 byla opatření na základě řízení o obcházení rozšířena na tuto zemi. Čínský podíl na trhu navzdory zavedeným antidumpingovým opatřením během posuzovaného období vzrostl o sedmdesát šest procentních bodů a podstatně převyšuje podíl na trhu ve výši 3,9 % v roce 2002, který byl obdobím přezkumného šetření v rámci předchozího šetření. Převážná většina, tj. asi 90 % množství dovezeného z ČLR, však byla zařazena do režimu aktivního zušlechťovacího styku s pozastavenou platbou cla.
(94)
Průměrné dovozní ceny se u dovozu z ČLR za posuzované období zvýšily o 88 %. K vyššímu nárůstu cen však došlo mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření.
(95)
Průměrná cena ze závodu výrobního odvětví Unie byla srovnána s čínskými průměrnými dovozními cenami CIF na hranice Unie. Tyto ceny byly získány z upravených údajů Eurostatu a zahrnovaly náklady po dovozu, cla a antidumpingová cla. Srovnání ukázalo, že během období přezkumného šetření u čínských dovozních cen nedocházelo k cenovému podbízení vůči prodejní ceně výrobního odvětví Unie. Čínské průměrné dovozní ceny zahrnovaly také prodej čínského křemíku určeného pro aktivní zušlechťovací styk. Přitom je třeba uvést, že o cenách křemíku určeného pro aktivní zušlechťovací styk, který představoval převážnou většinu čínského dovozu, bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření byly průměrně o 15 % vyšší než ceny křemíku určeného pro volný oběh.
(96)
Na základě výše uvedeného bylo shledáno, že pokud by opatření neplatila, čínské dovozní ceny by u množství určeného pro volný oběh představovaly cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 12 %.
4. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z jiných třetích zemí
Tabulka 3
Dovoz z jiných třetích zemí (objem)
Indexy
2005
2006
2007
OPŠ
Norsko
100
114
100
113
Brazílie
100
113
123
93
Rusko
100
39
114
116
Bosna a Hercegovina
100
202
165
174
Ostatní třetí země
100
110
101
118
Celkem
100
112
112
110
Podíl na trhu
100
97
95
91
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 4
Dovoz z jiných třetích zemí (průměrné ceny)
Indexy
2005
2006
2007
OPŠ
Norsko
100
93
101
128
Brazílie
100
98
108
149
Rusko
100
130
116
170
Bosna a Hercegovina
100
102
116
163
Ostatní třetí země
100
112
116
119
Celkem
100
100
108
145
Zdroj: Eurostat.
(97)
Celkový objem dovozu křemíku ze třetích zemí jiných než ČLR a Korejská republika se během posuzovaného období zvýšil o 10 %, ale podíl tohoto dovozu na trhu v období přezkumného šetření poklesl o devět procentních bodů. Významnými vývozci do Unie byly Brazílie, Norsko a Rusko a novým zdrojem dodávek byla Bosna a Hercegovina.
(98)
Ceny dovozu z těchto zemí se za posuzované období zvýšily o 45 %. Tyto ceny byly průměrně o 15 % vyšší než čínské ceny, s výjimkou období přezkumného šetření, kdy byly o 5 % nižší.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 5
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii
Index
2005
2006
2007
OPŠ
Výroba
100
94
108
107
Meziroční trend
-
-6 %
14 %
0 %
Výrobní kapacita
100
102
112
114
Meziroční trend
-
2 %
11 %
2 %
Využití kapacity
100
92
96
94
Meziroční trend
-
-8 %
3 %
-2 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(99)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšila o 7 %. V důsledku investic vykázala výrobní kapacita výrobního odvětví Unie v posuzovaném období celkový nárůst o 14 %. Využití kapacity se však během posuzovaného období snížilo o 6 %. Tento vývoj je třeba chápat v kontextu významného zvýšení spotřeby Unie v témže období o 21 %.
5.2 Zásoby
Tabulka 6
Zásoby
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
91
82
82
Meziroční trend
-
-9 %
-9 %
0 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(100)
Zásoby se v posuzovaném období snížily o 18 %. Příčinou byla vysoká poptávka, zejména v roce 2007 a v období přezkumného šetření, což byla výjimečně příznivá období hospodářského cyklu. V roce 2005 zásoby představovaly přibližně 27 % objemu prodeje výrobního odvětví Unie v EU, zatímco v období přezkumného šetření poklesly na 19 % objemu prodeje v EU.
5.3 Prodej, podíl na trhu a ceny
Tabulka 7
Objem a hodnota prodeje
2005
2006
2007
OPŠ
Prodej podle objemu (index)
100
103
116
118
Meziroční trend
-
3 %
13 %
2 %
Prodej podle hodnoty (index)
100
105
132
178
Meziroční trend
-
5 %
27 %
45 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
Tabulka 8
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
89
98
98
Meziroční trend
-
-11 %
9 %
-1 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník, upravené statistické údaje Eurostatu.
Tabulka 9
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
102
114
150
Meziroční trend
-
2 %
12 %
37 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(101)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšil o 18 %. Současně se hodnota prodeje zvýšila o 78 %, přičemž k hlavním nárůstům došlo v roce 2007 a v období přezkumného šetření, a to díky zvýšené poptávce na trhu s křemíkem. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se ovšem v období přezkumného šetření snížil o dva procentní body. Snížení podílu výrobního odvětví Unie na trhu, jakož i pokles využití jeho kapacity za posuzované období, který je uveden v 99. bodě odůvodnění, ukazují, že výrobní odvětví Unie nedokázalo plně využít zvýšené poptávky a spotřeby na trhu s křemíkem, a to zejména z hlediska podílu na trhu.
(102)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie se v roce 2007 a v období přezkumného šetření výrazně zvýšily, protože silná poptávka na trhu s křemíkem v uvedených dvou letech vedla k mimořádně vysokým cenám. V průběhu posuzovaného období vzrostly průměrné ceny výrobního odvětví Unie o 50 %. Toto podstatné zvýšení prodejních cen spojené s menším zvýšením výrobních nákladů hrálo významnou roli ve významném zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie.
5.4 Činitele ovlivňující vývoj cen v Unii
(103)
Vysoká poptávka po celé posuzované období vedla k významnému nárůstu cen. Úroveň cen dovozu ze třetích zemí včetně ČLR sledovala stejný vzestupný trend jako ceny výrobního odvětví Unie.
(104)
Průměrné jednotkové výrobní náklady se během posuzovaného období zvýšily o 21 %, přičemž odpovídající nárůst průměrné jednotkové prodejní ceny činil 50 %.
5.5 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka 10
Zaměstnanost
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
93
91
100
Meziroční trend
-
-7 %
-2 %
9 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
Tabulka 11
Produktivita
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
101
119
108
Meziroční trend
-
1 %
18 %
-11 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
Tabulka 12
Mzdy (v EUR na zaměstnance)
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
94
107
117
Meziroční trend
-
-6 %
13 %
10 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(105)
Zaměstnanost během posuzovaného období zůstávala celkově stálá a průměrné mzdy vzrostly o 17 %. Produktivita během stejného období stoupla o 8 % v důsledku nárůstu objemu výroby.
5.6 Ziskovost
Tabulka 13
Ziskovost
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
161
389
671
Meziroční trend
-
61 %
228 %
282 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(106)
Ziskovost výrobního odvětví Unie se od roku 2005 do období přezkumného šetření zvýšila téměř šestkrát a v období přezkumného šetření dosáhla vysoké úrovně. Tento zvýšený zisk v roce 2007 a v období přezkumného šetření byl výsledkem vyšších prodejních cen daných silnou poptávkou na trhu s křemíkem, která vyplývala z převládajících mimořádně příznivých hospodářských podmínek. Tak tomu bylo i přes 21% nárůst výrobních nákladů za dané období.
5.7 Investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál
Tabulka 14
Investice a návratnost investic
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
135
310
717
Meziroční trend
-
35 %
174 %
408 %
Návratnost investic
7 %
14 %
47 %
96 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(107)
Investice se během posuzovaného období významně zvýšily, konkrétně šestkrát, a odpovídaly přibližně 30 % dosaženého zisku. Výrobní odvětví Unie prokázalo svůj zájem o trh s křemíkem v Unii, poněvadž uvedené investice souvisely se zvyšováním výrobní kapacity buď formou instalace nových strojů, nebo modernizace stávajících. Investovalo navíc do metalurgického procesu výroby křemíku s vysokým stupněm čistoty k využití v odvětví solární energetiky. Tento nový výrobek má do budoucna velmi dobré vyhlídky.
(108)
Z šetření rovněž vyplynulo, že návratnost investic, tj. čistý zisk před zdaněním z prodeje výrobku vyjádřený jako procentní podíl čisté účetní hodnoty stálých aktiv přiřazených k tomuto výrobku, se v průběhu posuzovaného období významně zvýšila. Šetření nepřineslo žádné důkazy o tom, že by výrobní odvětví Unie mělo jakékoli vážné problémy se získáváním kapitálu.
5.8 Peněžní tok
Tabulka 15
Peněžní tok
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
114
348
672
Meziroční trend
-
14 %
233 %
325 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(109)
Peněžní tok se vyvíjel obdobně příznivě jako ziskovost a během posuzovaného období se významně zvyšoval.
5.9 Růst
(110)
Výrobní odvětví Unie během posuzovaného období nedokázalo plně využít významného růstu spotřeby, protože vyrábělo na 80 % své kapacity, a ztratilo dva procentní body podílu na trhu. Navzdory platným opatřením využil zvýšení spotřeby především čínský dovoz s obrovským množstvím výrobku zařazeným do režimu aktivního zušlechťovacího styku.
5.10 Velikost dumpingového rozpětí
(111)
Během období přezkumného šetření pokračoval navzdory platným opatřením podstatný dumping, ačkoli na nižších úrovních, než bylo zjištěno při původním šetření, a to podle údajů získaných od jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce, kterému bylo přiznáno individuální zacházení, i podle výpočtů vycházejících z dostupných údajů.
5.11 Zotavení z účinků předchozího dumpingu
(112)
V příznivé hospodářské situaci se výrobnímu odvětví Unie podařilo zotavit se z účinků předchozího dumpingu, zejména z hlediska objemu prodeje, prodejních cen a ziskovosti. Je však třeba připomenout, že dumpingová rozpětí byla i nadále významná.
5.12 Vývozní činnost výrobního odvětví Unie
Tabulka 16
Objem vývozu výrobního odvětví Unie
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
72
168
27
Meziroční trend
-
-28 %
96 %
- 141 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(113)
Vývoz křemíku výrobního odvětví Unie za posuzované období poklesl o více než polovinu, a to především v období šetření. Při srovnání se tento pokles může jevit dramaticky, ale v absolutních číslech je méně významný, protože výrobní odvětví Unie není orientováno na vývoz. Výrobci v Unii jsou výrazně zaměřeni na trh Unie. Je ovšem třeba poznamenat, že někteří výrobci v Unii mají mimo území Unie společnosti, které jsou s nimi ve spojení a které na příslušných trzích vyrábějí a prodávají, což snižuje potřebu vývozu z Unie.
5.13 Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(114)
Antidumpingová opatření měla jednoznačný příznivý dopad na situaci výrobního odvětví Unie. Během posuzovaného období vykazovaly příznivý vývoj všechny hlavní ukazatele újmy, jako jsou výroba, produktivita, zásoby, objem prodeje, prodejní ceny, investice, ziskovost a peněžní tok. Zisk dosažený v období přezkumného šetření odráží skutečnost, že toto období spadalo do mimořádně příznivé fáze hospodářského cyklu.
(115)
Pokud jde o podíl výrobního odvětví Unie na trhu, jeho mírně klesající tendenci lze považovat za náznak újmy v tom smyslu, že výrobní odvětví Unie přes dostupnou výrobní kapacitu nedokázalo těžit ze zvýšené spotřeby.
(116)
Závěrem se vzhledem k příznivému vývoji ukazatelů týkajících se výrobního odvětví Unie usuzuje, že výrobnímu odvětví Unie během dotčeného období nevznikla podstatná újma. Proto bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by se újma obnovila, pokud by skončila platnost opatření.
G. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Shrnutí analýzy pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu a obnovení dumpingu působícího újmu
(117)
Připomíná se, že čínský dovoz se navzdory platným opatřením podstatně zvýšil a převzal hlavní část podílu na trhu, který ztratil dovoz ze třetích zemí. Vyvážející výrobci v ČLR pokračovali v dumpingu na významné úrovni. Proto neexistuje důvod se domnívat, že Číňané s dumpingem přestanou. Navíc pokud by v období přezkumného šetření neplatila opatření, představovaly by čínské dovozní ceny u množství určeného pro volný oběh cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 12 %.
(118)
Rovněž je třeba poznamenat, že v roce 2007 byla opatření na základě řízení o obcházení rozšířena na dovoz křemíku zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli. Toto rozšíření opatření mělo kladný účinek, protože dovoz křemíku z Korejské republiky prudce poklesl.
(119)
Šetření ukázalo, že čínští výrobci měli v období přezkumného šetření významné volné kapacity, konkrétně kolem 540 000 tun. Navzdory očekávanému nárůstu poptávky v ČLR se očekává, že nadbytečná kapacita bude v nadcházejících letech přetrvávat, jak je vysvětleno v 74. bodě odůvodnění.
(120)
Jak již bylo uvedeno, trh Unie je pro ČLR důležitým odbytištěm, protože na druhém významném vývozním trhu, kterým jsou USA, jsou vůči ČLR zavedena vysoká antidumpingová cla, a čínský vývoz tudíž na tento trh prakticky nemá přístup.
(121)
Bylo zjištěno, že čínské dovozní ceny jsou průměrně o 15 % nižší než dovozní ceny třetích zemí; pouze v období přezkumného šetření byly o 5 % vyšší. S ohledem na zájem čínských vyvážejících výrobců o trh Unie se předpokládá, že pokud by byla opatření zrušena, byl by na trh Unie nasměrován mimořádně velký objem vývozu za ceny nižší než ceny třetích zemí, a to by mělo za následek výrazné celkové stlačení cen.
(122)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že 56 % podíl dovozu z třetích zemí na trhu v porovnání s poměrně nízkým podílem čínského dovozu na trhu měl v OPŠ více rozhodující dopad na podíl výrobců v Unii na trhu zejména proto, že u dovozu z třetích zemí byly ceny o 5 % nižší než u čínského dovozu. V této souvislosti bylo zjištěno, že přestože ceny dovozu z třetích zemí byly v OPŠ o 5 % nižší než ceny dovozu z ČLR, podíl dovozu z třetích zemí na trhu v období mezi rokem 2007 a OPŠ klesl o 4 % v porovnání s nárůstem podílu dovozu z ČLR na trhu o 34 % (viz tabulky 2 a 3 výše). V tomtéž období byl podíl výrobního odvětví Unie na trhu stabilní. Za těchto okolností nelze dospět k závěru, že dovoz z třetích zemí měl v OPŠ rozhodující dopad na podíl výrobního odvětví Unie na trhu.
(123)
Bylo vzneseno tvrzení, že Komise při hodnocení pravděpodobného vývoje čínských vývozních cen nebere v úvahu pravděpodobné zvýšení výrobních nákladů založené zejména na vyšších nákladech na elektřinu, nedostatečném zásobování energií, vyšších investičních nákladech, vysoké inflaci, nárůstu cen surovin a nákladech na mezinárodní přepravu. I kdyby se v Číně zvýšily náklady na elektřinu, není to jediný významný prvek nákladů. Navíc nebyly poskytnuty žádné údaje o rozsahu tohoto zvýšení a o jeho cenovém dopadu na celkové náklady a výsledné prodejní ceny. Co se týče ostatních prvků, jsou čistě spekulativní nebo nebyly dostatečně podloženy či kvantifikovány, aby z nich bylo možno vyvodit jakékoli smysluplné závěry. Nutno také poznamenat, že je mylné se domnívat, že vývozní ceny nutně vycházejí z úrovně výrobních nákladů, neboť dopad na cenovou úroveň mohou mít také různé jiné činitele, jako vládní politiky nebo otázky nabídky a poptávky.
(124)
Bylo rovněž zjištěno, že na trzích třetích zemí, kde neplatí antidumpingová cla, byly čínské vývozní ceny během období přezkumného šetření na nižších úrovních než ceny určené pro Unii.
(125)
Proto byl vyvozen závěr, že dumping přetrvává a že pokud by byla opatření zrušena, zvýšený objem dumpingového dovozu by pravděpodobně vyvíjel tlak na snižování cen v Unii, přinejmenším v krátkodobém výhledu. Na tomto základě neexistuje důvod domnívat se, že se ceny ČLR zvýší. Z toho vyplývá, že je pravděpodobné také obnovení újmy, protože takový vývoj by nepříznivě ovlivnil ziskovost výrobního odvětví Unie i jeho finanční zotavení, které bylo zaznamenáno v období přezkumného šetření.
2. Dopad dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie - signály a pravděpodobný vývoj po skončení období přezkumného šetření
(126)
Během období rostoucí spotřeby se podíl na trhu u výrobního odvětví Unie i u dovozu ze třetích zemí snížil, kdežto podíl čínského dovozu na trhu se významně zvýšil. Vzhledem k těmto smíšeným ukazatelům (tj. celkové zotavení výrobního odvětví Unie, avšak úbytek podílu na trhu) a ke skutečnosti, že období přezkumného šetření bylo mimořádně příznivým obdobím hospodářského cyklu, byl zkoumán vývoj po skončení období přezkumného šetření s cílem získat jasnější představu o pravděpodobných budoucích trendech. Je nutno rovněž připomenout, že pravděpodobnost obnovení újmy způsobené tlakem na snížení cen může být zesílena také vývojem světového hospodářství a jeho účinky na poptávku a spotřebu.
(127)
Na základě upravených údajů Eurostatu a informací podaných výrobním odvětvím Unie o vývoji objemu prodeje a prodejních cen v Unii v období od ledna 2009 do září 2009 bylo možné pozorovat zřetelný a trvalý sestupný trend, pokud jde o objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Objem prodeje dosáhl 52 % množství prodaného v odpovídajících devíti měsících roku 2008, přestože průměrné prodejní ceny zůstaly vzhledem k dlouhodobým smlouvám a snižování výroby na stejné úrovni jako v roce 2008.
(128)
Pokud jde o ziskovost výrobního odvětví Unie, došlo k významnému negativnímu vývoji. Úrovně zisku se trvale snižovaly a klesly na nízkou hodnotu, dokonce pod cílový zisk ve výši 6,5 % stanovený během původního šetření.
(129)
Je třeba poznamenat, že kvůli světové hospodářské krizi se významně snížila poptávka v Unii. To mělo nepříznivý dopad na objem prodeje a ziskovost na trhu Unie. Finanční situace výrobního odvětví Unie se zhoršila, a tím se zvýšila jeho zranitelnost. Za těchto okolností by výrobní odvětví Unie nebylo připraveno překonat nepříznivý dopad zvýšeného dumpingového dovozu z ČLR. Je pravděpodobné, že se vinou tlaku uvedeného dovozu tato situace dále zhorší.
(130)
Čínský dovoz se snížil jak z hlediska objemu, tak z hlediska cen, přičemž prvně uvedené snížení bylo podstatnější. Pokud jde o ceny, ceny čínského dovozu poklesly více než ceny výrobního odvětví Unie (8 % ve srovnání s 2 %). Po skončení období přezkumného šetření nebylo zjištěno cenové podbízení ani prodej pod cenou. Avšak pokud by neplatila opatření, představovaly by čínské dovozní ceny vzhledem k cenám výrobního odvětví Unie cenové podbízení ve výši 3 % a prodej pod cenou ve výši 11 %. Kromě toho bylo zjištěno, že pokud by byla opatření zrušena, u množství určeného pro volný trh by dovozní ceny vůči cenám výrobního odvětví Unie znamenaly cenové podbízení ve výši 22 % a prodej pod cenou ve výši až 38 %.
(131)
Bylo rovněž zjištěno, že ve srovnání s cenami zjištěnými během období přezkumného šetření, zmíněnými ve 123. bodě odůvodnění, byly čínské vývozní ceny na trzích třetích zemí nechráněných antidumpingovými cly na mnohem nižší úrovni než ceny určené pro Unii. Tato skutečnost ukazuje, že v době hospodářského poklesu zesiluje tlak na snižování cen.
(132)
Na základě výše uvedeného a vzhledem k jednoznačně se zhoršující finanční situaci výrobního odvětví Unie byl vyvozen závěr, že pokud by platnost opatření skončila, je pravděpodobné obnovení újmy.
3. Závěry o pravděpodobnosti obnovení újmy
(133)
Usuzuje se, že pokud by byla opatření zrušena, existovala by pravděpodobnost významného zvýšení dumpingového dovozu z ČLR do Unie s následným tlakem na snížení cen. Taková situace by ohrozila nejen podstatné investice výrobního odvětví Unie do vývoje a modernizace jeho výroby, ale také vývoj nové výroby křemíku pro solární energetiku, který představuje budoucí trh. Pravděpodobnost obnovení újmy je navíc zesílena hospodářským poklesem v poslední době.
H. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(134)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo proti zájmu Unie jako celku. Při určování zájmu Unie se vycházelo z posouzení různých dotčených zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců/obchodníků a uživatelů dotčeného výrobku.
(135)
Připomíná se, že při předchozích přezkumech se mělo za to, že přijetí opatření není proti zájmům Unie. Navíc jelikož je současné šetření přezkumem před pozbytím platnosti, vyžaduje analýzu situace, ve které jsou antidumpingová opatření již zavedena, a posouzení případného nepřiměřeného záporného dopadu současných antidumpingových opatření na dotčené strany.
(136)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda existují přesvědčivé důvody vedoucí k závěru, že zachování opatření by v tomto konkrétním případě nebylo v zájmu Unie, navzdory výše uvedeným závěrům o pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu a obnovení újmy.
2. Zájmy výrobního odvětví Unie
(137)
Je třeba připomenout, že vysoká zisková rozpětí dosažená v roce 2007 a v období přezkumného šetření byla výsledkem zvýšení prodejních cen. Přitom se nepředpokládá, že tento činitel bude v nadcházejících letech přetrvávat.
(138)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je životaschopným a konkurenceschopným odvětvím, které se dokáže přizpůsobovat měnícím se podmínkám na trhu. Tento závěr potvrzuje zejména příznivý vývoj všech hlavních ukazatelů újmy v průběhu posuzovaného období. Zachování opatření od posledního přezkumu před pozbytím platnosti přispělo k obnově finanční situace výrobního odvětví Unie a zvláště úrovně cen na trhu Unie.
(139)
Výrobní odvětví Unie během posuzovaného období prokázalo zájem o trh s křemíkem v Unii a významně zvýšilo svou efektivnost. Výrobní odvětví Unie podstatně investovalo nejen do zvýšení své výrobní kapacity, ale také do rozvoje výzkumu a technologií pro metalurgický proces výroby křemíku s vysokým stupněm čistoty určeného pro odvětví solární energetiky.
(140)
Trh s křemíkem pro solární energetiku představuje nový trh, který má vynikající vyhlídky vzhledem k očekávanému nárůstu využívání solární energie v nadcházejících letech. Pro výrobní odvětví Unie je tudíž životně důležité se na tomto novém trhu podílet. V této souvislosti lze zmínit, že dva výrobci v Unii plánují vybudovat v Unii dva nové závody na křemík pro solární energetiku, které mají pokrýt část potřeb trhu Unie. Je třeba poznamenat, že provedené investice do tohoto nového specializovaného trhu velice závisejí na tom, že v EU bude probíhat tradiční výroba křemíku, který je hlavní surovinou používanou při výrobě křemíku pro solární energetiku.
(141)
Jeden výrobce v Unii navíc oznámil, že plánuje investovat do nových výrobních zařízení v ČLR s cílem uspokojovat očekávané zvýšené potřeby čínského trhu v oblasti tradičního křemíku i křemíku pro solární energetiku.
(142)
Jak je uvedeno výše, kdyby platnost opatření skončila, velmi pravděpodobně by došlo k obnovení újmy, která by ohrozila nedávné investice výrobního odvětví Unie. Zachování opatření proti dumpingovému dovozu z ČLR je proto v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájmy dovozců/obchodníků, kteří nejsou ve spojení s výrobci
(143)
Komise rozeslala dotazníky všem známým dovozcům/obchodníkům, kteří nejsou ve spojení s výrobci. Odpovědi byly obdrženy od dvou takových dovozců, kteří jsou současně uživateli dotčeného výrobku. Vyjádřeními těchto společností se zabývá oddíl o zájmech uživatelů uvedený níže. Jeden dovozce/obchodník se přihlásil, ale neodpověděl na dotazník.
(144)
Vzhledem ke skutečnosti, že vedle pořizování křemíku z ČLR mají dovozci přístup také k dodávkám jak od výrobců v Unii, tak z třetích zemí, jež nejsou předmětem antidumpingových cel, jako jsou Norsko a Brazílie, které mají na trhu Unie podíl převyšující 56 %, se má za to, že na trhu Unie je zajištěna hospodářská soutěž.
(145)
Na základě výše uvedeného a vzhledem k tomu, že žádní obchodníci nespolupracovali a že nic nesvědčí o opaku, byl vyvozen závěr, že současná platná opatření nemají podstatný záporný účinek na jejich finanční situaci a že zachování opatření by dovozce nepostihlo.
4. Zájmy uživatelů
(146)
Připomíná se, že sdružení uživatelů v chemickém průmyslu EUSMET podalo žádost o současný prozatímní přezkum omezený na zkoumání dumpingu. Komise rozeslala dotazníky všem známým uživatelům a jejich sdružením, kteří nejsou ve spojení s výrobci. Při šetření spolupracovalo dvanáct uživatelů, z nichž někteří jsou hlavními dovozci čínského křemíku, který byl zařazen do režimu aktivního zušlechťovacího styku. Kromě toho spolupracovalo ještě jedno sdružení uživatelů, které podávalo vyjádření.
(147)
Hlavními průmyslovými uživateli křemíku v Unii jsou chemický průmysl a odvětví hliníku, na které v uvedeném pořadí připadá 60 % a 40 % spotřeby Unie.
(148)
V chemickém průmyslu je křemík hlavní surovinou jednak pro výrobu silikonů určených pro široké spektrum využití, zejména v automobilovém průmyslu a stavebnictví, a jednak pro výrobu polykrystalického křemíku, používaného v elektronickém průmyslu a solární energetice. Podíl křemíku na výrobních nákladech u různých typů silikonů a polykrystalického křemíku se pohyboval od 2 % do 35 % v závislosti na výrobním procesu jednotlivých typů navazujících výrobků. V průměru se však podíl křemíku na celkových výrobních nákladech silikonů pohyboval mezi 11 a 21 %, zatímco u polykrystalických křemíků mezi 2 a 10 %. S antidumpingovým clem ve výši 19 % se dopad na výrobní náklady uvedených uživatelů v chemickém průmyslu, kteří své dodávky křemíku pořizují v ČLR, odhaduje na 2 až 4 %. Pro ostatní uživatele v chemickém průmyslu bude dopad méně významný.
(149)
Některé z chemických podniků spolupracujících při šetření byly hlavními dovozci čínského křemíku zařazeného do režimu aktivního zušlechťovacího styku, a tedy osvobozeného od antidumpingových cel. Tyto společnosti ovšem tvrdily, že nejsou s to clo absorbovat ani je přenést na odběratele a že režim aktivního zušlechťovacího styku neodstraňuje zátěž působenou platnými opatřeními, protože musí vynakládat značné zdroje na zatěžující celní a jiné správní postupy. Navíc se domnívaly, že jsou nuceny investovat do nových zařízení v ČLR, aby byly blízko zdroji levných surovin a zvýšily svou konkurenceschopnost na asijském trhu.
(150)
V odvětví hliníku je křemík rovněž důležitou surovinou, a to pro výrobu slévárenských slitin v rafinériích hliníku. Tyto slitiny se používají především v automobilovém průmyslu a stavebnictví. Podíl křemíku na výrobních nákladech se pohybuje od 8 % do 10 % v závislosti na jakosti použitého šrotu, který již obsahuje křemík. Většina rafinérií hliníku spolupracujících při šetření nakupovala křemík od jiných třetích zemí, na které se nevztahují antidumpingová cla kvůli skutečnosti, že jejich výrobky jsou určeny hlavně pro trh Unie, a nemohou tedy využít režim aktivního zušlechťovacího styku. S antidumpingovým clem ve výši 19 % se dopad na výrobní náklady uživatelů v odvětví hliníku, kteří veškeré své dodávky křemíku pořizují v ČLR, odhaduje asi na 2 %. Pro ostatní uživatele v odvětví hliníku bude dopad méně významný. Šetření ukázalo, že ziskovost rafinérií hliníku není obzvláště vysoká, a zdražování křemíku tak má na jejich zisky nepříznivý dopad kvůli omezenému prostoru.
(151)
Chemický průmysl zaměstnával kolem 14 000 lidí a odvětví hliníku 6 000. Zaměstnanost v chemickém průmyslu se za posuzované období zvýšila o 8 %, zatímco v odvětví hliníku zůstala stabilní.
(152)
Všichni uživatelé se důrazně postavili proti zachování opatření z důvodu, že opatření platila již příliš dlouho, že na trhu Unie uměle zvyšují cenovou úroveň křemíku bez ohledu na jeho původ a že výrobnímu odvětví Unie během období přezkumného šetření nevznikla újma. Avšak vzhledem k mimořádně vysokému podílu na trhu, který mají čínští vývozci u křemíku určeného pro aktivní zušlechťovací styk, a k hospodářské soutěži u křemíku určeného pro volný oběh není toto tvrzení opodstatněné. Bylo sice skutečně zjištěno, že výrobnímu odvětví Unie převážně nevznikla újma, ale v přezkumu před pozbytím platnosti je nutné posuzovat také otázku pravděpodobnosti, že dojde k obnovení újmy. Jak je uvedeno výše (viz zejména 133. bod odůvodnění), bylo v tomto případě shledáno, že taková pravděpodobnost existuje.
(153)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že v OPŠ byl na trhu Unie nedostatek křemíku, jak dokazuje jeho tvrzení, že výrobci v třetích zemích neuspokojili objednávky některých jeho členů. Toto tvrzení však bylo nepodložené. Při posuzování dostupné kapacity na trhu vzalo sdružení EUSMET v úvahu pouze kapacitu výrobců v Unii, aniž by bralo ohled na dovoz z třetích zemí včetně Číny zařazený do režimu aktivního zušlechťovacího styku. Závěr tedy zní, že nedostatek neexistoval a že poptávka na trhu mohla být uspokojena na základě prodeje výrobního odvětví Unie a objemu dovozu.
(154)
Sdružení EUSMET také tvrdilo, že výrobní odvětví Unie záměrně omezuje výrobu sezónním zavíráním provozů a omezuje tak prodej na trhu Unie, aby mohlo kontrolovat prodejní ceny. Jeden výrobce v Unii se uchyloval k uzavírání provozu, ale během těchto období měl dostatek zásob, aby mohl dodávat svým odběratelům podle platných dlouhodobých smluv. Jiný výrobce v Unii určitým způsobem omezoval výrobu, ale pouze po období přezkumného šetření a nikoli opakovaně. Proto bylo tvrzení sdružení EUSMET, že uzavírání provozu mělo kontrolovat ceny, považováno za neopodstatněné.
(155)
Je pochopitelné, že kvůli zvýšení své konkurenceschopnosti chtějí mít uživatelé volný přístup k levným surovinám. Svobodnou volbu dodavatele považují za zásadně důležitou, protože neomezený přístup ke křemíku bude podle jejich názoru v budoucnosti ještě důležitější vzhledem k očekávanému nárůstu poptávky po křemíku do roku 2013, která bude do velké míry souviset s projekty solární energetiky. Sdružení EUSMET tvrdilo, že vzhledem k očekávanému nárůstu poptávky na trhu s křemíkem v Unii do roku 2013 se zvýší jeho údajný nedostatek. Nicméně poskytnuté údaje, z nichž tyto domněnky vycházejí, ukazují, že spotřeba Unie bude i v roce 2013 na nižší úrovni než během posuzovaného období. Proto neexistuje důvod, proč by budoucí poptávka po křemíku nemohla být uspokojena. Kromě toho svobodná volba dodavatele nemůže sama o sobě opodstatňovat přijetí dumpingových praktik. Hospodářská soutěž na trhu Unie vyžaduje rovné podmínky pro všechny hospodářské subjekty.
(156)
Uživatelé v chemickém průmyslu také upozornili na to, že výrobní odvětví Unie zůstane důležitým zdrojem dodávek jakožto záruka rychlé dostupnosti dotčeného výrobku, spolehlivosti dodávek a vyšší jakosti než u čínského výrobku.
(157)
Šetřením bylo nicméně zjištěno, že platná opatření nemají na jejich podnikání žádný významný záporný vliv. Konkrétně někteří uživatelé v chemickém průmyslu během posuzovaného období značně zvýšili dovoz křemíku z ČLR a většina z nich se vyznačovala zdravou finanční situací. Souhrnně se mělo stejně jako při předchozích přezkumech před pozbytím platnosti za to, že zachování opatření nebude mít významný nepříznivý vliv na průmyslové uživatele, a to také vzhledem k tomu, že se navrhují opatření na významně nižší úrovni.
5. Závěr o zájmu Unie
(158)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl vyvozen závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti prodloužení antidumpingových opatření.
I. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(159)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit, aby byla opatření zachována, avšak na nižší úrovni. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání vyjádření k poskytnutým informacím. Příslušná předložená stanoviska byla analyzována, ale nevedla ke změně podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto antidumpingová opatření zachovat.
(160)
Na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo antidumpingové clo z dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, a to na úrovni rozpětí újmy, na kterém jsou založena platná opatření, nebo na úrovni dumpingových rozpětí zjištěných při současném přezkumu, podle toho, která z těchto úrovní je nižší.
(161)
V důsledku toho budou opatření stanovena na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí, tj. 16,3 % pro jedinou skupinu společností, které bylo přiznáno individuální zacházení, a 21,0 % pro všechny ostatní společnosti.
(162)
Na tomto základě by opatření, která byla po šetření provedeném v souladu s článkem 13 základního nařízení rozšířena nařízením Rady (ES) č. 42/2007 (13) na dovoz křemíku zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli, měla být zachována, avšak na úrovních uvedených v 161. bodě odůvodnění.
(163)
Od vývozců v Korejské republice, kteří zamýšlejí podat žádost o osvobození od rozšířeného antidumpingového cla podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení, bude vyžadováno vyplnění dotazníku, aby mohla Komise určit, zda je osvobození opodstatněné. Osvobození tohoto druhu lze udělit po posouzení tržní situace dotčeného výrobku, výrobní kapacity a využití kapacity, nákupu a prodeje a pravděpodobnosti přetrvávání praktik, pro něž neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod, jakož i důkazů o dumpingu. Komise obvykle provede také inspekci na místě. Žádost by měla být zaslána Komisi se všemi příslušnými informacemi, zejména o jakýchkoli změnách činností společnosti spojených s výrobou a vývozem posuzovaného výrobku,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu křemíku, v současnosti kódu KN 2804 69 00, pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi
16,3 %
A971
Všechny ostatní společnosti
19 %
A999
3. Zachovává se rozšíření konečného antidumpingového cla použitelného na dovoz od „všech ostatních společností“ v Čínské lidové republice (tj. 19,0 %) na dovoz výrobku popsaného v odstavci 1 zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli (kód TARIC 2804690010).
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Žádosti o osvobození od rozšířeného cla uvedeného v čl. 1 odst. 3 se podávají písemně v jednom z úředních jazyků Unie a musí být podepsány osobou, která je zmocněna k zastupování žadatele.
2. Žádost musí být zaslána na adresu:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate B
Office: N-105 04/17
1049 Brussels
BELGIUM
Fax: +32 22956505
3. V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 může Komise po konzultaci s poradním výborem rozhodnutím udělit dovozu od společností, které neobcházejí antidumpingová opatření uložená tímto nařízením, osvobození od rozšířeného cla uvedeného v čl. 1 odst. 3.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie a je platné po dobu pěti let.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 25. května 2010.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 467/2010
2010 m. gegužės 25 d.
kuriuo po priemonių galiojimo termino peržiūros pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį ir dalinės tarpinės peržiūros pagal 11 straipsnio 3 dalį importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės siliciui nustatomas galutinis antidempingo muitas, kurio taikymas išplečiamas importuojamam iš Korėjos Respublikos siunčiamam siliciui, deklaruojamam kaip Korėjos Respublikos kilmės arba ne
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį ir 11 straipsnio 2 ir 3 dalis,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Galiojančios priemonės
(1)
2004 m. kovo mėn. po priemonių galiojimo termino peržiūros Taryba Reglamentu (EB) Nr. 398/2004 (2) importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - KLR) kilmės siliciui nustatė galutinį antidempingo muitą. Galutinio muito, taikomo neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma buvo 49 %. Pradinės priemonės nustatytos Reglamentu (EEB) Nr. 2200/90 (3).
(2)
2007 m. sausio mėn. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 42/2007 (4) galutinio antidempingo muito taikymas išplėstas importuojamam iš Korėjos Respublikos siunčiamam siliciui, deklaruojamam kaip Korėjos Respublikos kilmės arba ne.
2. Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą ir dalinę tarpinę peržiūrą
(3)
2008 m. spalio mėn. paskelbus pranešimą apie artėjantį importuojamam KLR kilmės siliciui taikomų antidempingo priemonių galiojimo terminą (5)2008 m. gruodžio 1 d. Komisija gavo prašymą atlikti peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Be to, 2008 m. gruodžio 18 d. Komisija gavo prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį.
(4)
Prašymą atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą Sąjungos gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju 100 %) viso Sąjungoje pagaminamo silicio, vardu pateikė Euroalliages (Geležies lydinių pramonės ryšių komitetas). Prašymas pagrįstas tuo, kad baigus galioti priemonėms dempingas tikriausiai tęstųsi, o Sąjungos pramonei vėl būtų daroma žala.
(5)
Prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pateikė EUSMET (Europos silicio metalo naudotojai); prašyta nagrinėti tik su dempingu susijusius aspektus. Prašymas pagrįstas prima facie įrodymais, kad pasikeitė aplinkybės, kuriomis remiantis buvo nustatytos priemonės, ir kad naujos aplinkybės yra ilgalaikės.
(6)
Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, kuriais remiantis atitinkamai pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 ir 3 dalis būtų galima inicijuoti priemonių galiojimo termino peržiūrą ir tarpinę peržiūrą, Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą apie tokių peržiūrų inicijavimą (6) (toliau - pranešimas apie inicijavimą).
3. Tyrimas
(7)
Komisija apie peržiūrų inicijavimą oficialiai pranešė prašymą pateikusiems Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems KLR gamintojams, importuotojams ir (arba) prekiautojams, žinomiems susijusiems Sąjungos naudotojams ir jų asociacijoms bei KLR valdžios institucijoms.
(8)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį eksportuojančių Kinijos gamintojų, nurodytų prašymuose, skaičių, pranešime apie inicijavimą numatyta pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį atlikti atranką dempingui ir dempingo pasikartojimo arba tęsimosi tikimybei nustatyti.
(9)
Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų eksportuojančių gamintojų paprašyta pranešti apie save Komisijai ir, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pateikti pagrindinę informaciją apie su nagrinėjamuoju produktu susijusią veiklą laikotarpiu nuo 2008 m. sausio 1 d. iki 2008 m. gruodžio 31 d.
(10)
11 KLR bendrovių arba bendrovių grupių pateikė atsakymus Komisijai. Tačiau išnagrinėjus šių bendrovių pateiktą informaciją paaiškėjo, kad tik keletą atsakymų pateikė bendrovės, eksportavusios savos gamybos silicį į Europos Sąjungą. Todėl nuspręsta, kad eksportuojančių Kinijos gamintojų atranka nėra būtina.
(11)
Visos minėtos KLR bendrovės arba bendrovių grupės taip pat nurodė ketinančios prašyti individualaus tyrimo taikant pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį.
(12)
Komisija žinomiems susijusiems eksportuojantiems Kinijos gamintojams nusiuntė prašymo taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau - RER) arda individualų režimą (toliau - IR) formas. Prašymus taikyti RER arba IR (tuo atveju, jei atlikus tyrimą būtų nustatyta, kad eksportuojantys gamintojai neatitiko RER taikymo kriterijų) pateikė trys Kinijos eksportuotojai. Tačiau vienas eksportuotojas vėliau atsiėmė savo prašymą; taip pat nustatyta, kad kiti du eksportuotojai per TL savos gamybos silicio į Europos Sąjungą neeksportavo. Todėl šių dviejų bendrovių prašymai nebuvo nagrinėjami.
(13)
Be to, šešios kitos Kinijos bendrovės arba bendrovių grupės pateikė prašymus taikyti IR. Tačiau vykstant tyrimui trys bendrovės nustojo bendradarbiauti. Viena iš likusių trijų bendrovių grupių nagrinėjamąjį produktą pardavė nesusijusiam prekiautojui. Atlikus tyrimą nebuvo galima tiksliai nustatyti, ar Sąjungos rinka buvo galutinė pardavimo paskirties vieta. Kadangi dėl minėtos priežasties ši bendrovių grupė negali būti laikoma eksportuojančiu gamintoju, prašymas taikyti individualų režimą turėjo būti atmestas. Kaip nurodyta 30 konstatuojamojoje dalyje, išvados dėl vienos bendrovės, kuri, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 18 straipsnyje, bendradarbiavo nepakankamai, padarytos remiantis turimais faktais. Nustatyta, kad likusios bendrovės prašymas taikyti IR yra priimtinas.
(14)
Galiausiai, iš likusių dviejų bendrovių, kurios prašė būti atrinktos ir tiriamos individualiai, tik viena pateikė klausimyno atsakymus per pranešime apie inicijavimą nurodytą laikotarpį. Tačiau ši bendrovė nagrinėjamojo produkto į Sąjungos rinką neeksportavo.
(15)
Komisija nusiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir toms šalims, kurios klausimyno paprašė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį.
(16)
Komisija taip pat suinteresuotosioms šalims suteikė galimybę per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.
(17)
Klausimyno atsakymai gauti iš prašymą pateikusių Sąjungos gamintojų, dvylikos naudotojų, dviejų naudotojų asociacijų, šešių Kinijos eksportuotojų ir (arba) gamintojų ir trijų panašios šalies gamintojų.
(18)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, reikalinga dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybei ir Sąjungos interesams nustatyti. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių patalpose:
Prašymą pateikę Sąjungos gamintojai:
-
Ferroatlantica SL, Madridas, Ispanija
-
Ferropem SAS, Šamberi, Prancūzija
-
RW Silicium GmbH, Pokingas, Vokietija
Eksportuojantys KLR gamintojai:
-
Jinneng grupė
-
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Datong
-
Shanghai Jinneng International Trade Co., Ltd, Shanghai
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Group
-
Sichuan Dechang County Guo Yan Silicon Co. Ltd, Dechang
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Co., Ltd, Chongqing
-
Bluestar grupė
-
Bluestar Silicon Materials Co., Ltd, Lanzhou
-
China Bluestar International Chemical Co., Ltd, Beijing
-
Jingyu Sunny Silicon Co., Ltd, Jingyu
-
Mudanjiang grupė
-
Mudanjiang Shunda Chemical Co., Ltd, Mudanjiang
-
Dongning Xinshun Guangfu Material Co., Ltd, Dongning
-
DC/JYKN grupė
-
Dalian DC Silicon Co., Ltd, Dalian- Sichuan Jinyang Kangning Silicon Co. Ltd, Leshan
Panašios šalies (Brazilijos) gamintojai:
-
Globe Metais Industria e Comercio S.A., Breu Branco
-
Companhia Brasileira Carbureto de Calcio, Santos Dumont
-
Rima Industrial S/A, Belo Horizonte
Naudotojai:
Aliuminio pramonė:
-
Trimet Aluminium AG, Esenas, Vokietija
-
Raffmetal S.p.A., Breša, Italija
-
Vedani Carlo Metalli S.p.A., Milanas, Italija
Chemijos pramonė:
-
Momentive Performance Materials GmbH, Lėverkuzenas, Vokietija
-
Wacker Chemie AG, Miunchenas, Vokietija
-
Dow Corning Ltd, Kardifas, Jungtinė Karalystė
4. Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis
(19)
Atliekant tyrimą dėl dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo nagrinėtas laikotarpis nuo 2008 m. sausio 1 d. iki 2008 m. gruodžio 31 d. (toliau - PTL arba peržiūros tiriamasis laikotarpis).
(20)
Tiriant žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2005 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Nagrinėjamasis produktas
(21)
Nagrinėjamasis produktas - tas pats produktas, kaip ir pradiniame tyrime, t. y. KLR kilmės silicio metalas, kurio KN kodas šiuo metu yra 2804 69 00 (silicis sudaro mažiau nei 99,99 % masės). Atsižvelgiant į Kombinuotojoje nomenklatūroje pateiktą klasifikaciją produktas vadinamas „siliciu“. Didesnio grynumo silicis, kurio sudėtyje silicis sudaro ne mažiau nei 99,99 % masės (daugiausiai naudojamas elektronikos pramonėje puslaidininkiams gaminti) priskiriamas kitam KN kodui ir atliekant šį tyrimą nėra nagrinėjamas.
(22)
Silicis gaminamas elektros lanko krosnyse su fliusu anglies terminiu būdu redukuojant kvarcą (silicio dioksidą) įvairių tipų anglies reduktoriais. Jis parduodamas luitų, grūdelių, granulių arba miltelių pavidalo, pagal atitinkamas tarptautines technines specifikacijas, susijusias su jo grynumu.
(23)
Silicis daugiausia naudojamas dvejose pramonės šakose - chemijos pramonėje metilchlorsilanams arba trichlorsilanams ir tetrachlorsiliciui gaminti ir aliuminio pramonėje aliuminio lydiniams, pirminėse ir antrinėse lydyklose, skirtose gaminti lydinius įvairioms pramonės šakoms, ypač automobilių ir statybos pramonei.
2. Panašus produktas
(24)
Kaip ir ankstesnėse priemonių galiojimo termino peržiūrose, atliekant šį tyrimą nustatyta, kad KLR pagamintas ir į Sąjungą eksportuotas silicis, panašios šalies (Brazilijos) vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas silicis bei prašymą pateikusių Sąjungos gamintojų Sąjungoje gaminamas ir parduodamas silicis pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis ir jo naudojimo paskirtis ta pati.
(25)
Todėl padaryta išvada, kad šie produktai turi būti laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
C. DEMPINGAS
1. Rinkos ekonomikos režimas
(26)
Kaip minėta 12 konstatuojamojoje dalyje, atliekant tyrimą trys bendrovės, pateikusios prašymus taikyti RER, neeksportavo savos gamybos silicio į Europos Sąjungą arba atsiėmė prašymus taikyti RER. Todėl RER netaikytas nei vienai bendrovei.
2. Individualus režimas (IR)
(27)
Kaip įprasta, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu visos šalies mastu taikomas muitas (jei taikomas) nustatomas šalims, kurioms taikomas tas straipsnis, išskyrus atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje išdėstytus kriterijus ir todėl joms gali būti taikomas IR.
(28)
Trumpai ir tik dėl aiškumo pateikiama šių kriterijų santrumpa:
a)
tuo atveju, jei įmonės yra visiškai arba iš dalies užsienio kapitalo įmonės arba bendros įmonės, eksportuotojai gali nevaržomai grąžinti kapitalą bei pelną į savo šalį;
b)
eksporto kainos ir kiekiai bei pardavimo sąlygos ir terminai nustatomi laisvai;
c)
didžiausia akcijų dalis priklauso privatiems asmenims ir turi būti įrodyta, kad bendrovė yra pakankamai nepriklausoma nuo valstybės kišimosi;
d)
valiutos keitimas atliekamas pagal rinkos kursą;
e)
valstybės kišimasis nėra toks, kad leistų išvengti priemonių tuo atveju, jei individualiems eksportuotojams taikomos skirtingos muitų normos.
(29)
Pirmiausiai pažymima, kad 12 konstatuojamojoje dalyje minėta bendrovė, kuri pateikė ir vėliau atsiėmė prašymą taikyti RER, taip pat atsiėmė ir prašymą taikyti IR. Todėl šis prašymas nebuvo nagrinėjamas.
(30)
Iš šešių bendrovių arba bendrovių grupių, kurios prašė taikyti tik IR, trys nustojo bendradarbiauti, o viena nepateikė prašomos informacijos per nustatytą laikotarpį ir todėl, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 18 straipsnyje, labai trukdė atlikti tyrimą. Todėl jos laikytos nebendradarbiaujančiomis ir su jomis susijusios išvados padarytos vadovaujantis turimais faktais, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalyje.
(31)
Apie ketinimą remtis turima informacija ir tokio ketinimo priežastis pranešta keturioms susijusioms bendrovės arba bendrovių grupėms ir joms suteikta galimybė pateikti išsamesnius paaiškinimus, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 18 straipsnio 4 dalyje. Tačiau nei viena iš keturių bendrovių nepateikė jokių naujų įrodymų arba informacijos, kurių pakaktų papildyti pateiktus neišsamius atsakymus arba į kuriuos atsižvelgiant būtų keičiama išvada, kad joms turėtų būti taikomas pagrindinio reglamento 18 straipsnis.
(32)
Iš dviejų likusių bendrovių grupių (ir kaip nurodyta 13 konstatuojamojoje dalyje) viena bendrovių grupė negali būti laikoma nagrinėjamojo produkto eksportuojančiu gamintoju, todėl jos prašymas taikyti individualų režimą nebuvo nagrinėjamas.
(33)
Nustatyta, kad likęs eksportuotojas atitiko visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus.
(34)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad IR turėtų būti taikomas Jinneng grupei.
3. Normalioji vertė
3.1. Panaši šalis
(35)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu, normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kuriems netaikomas RER, nustatoma pagal panašios šalies kainas arba apskaičiuotąją vertę. Nors pradiniame tyrime ir paskesnėse priemonių galiojimo termino peržiūrose panašia šalimi pasirinkta Norvegija, atliekant dabartinį tyrimą nustatyta, kad labai pasikeitė su Norvegijos rinka susijusios aplinkybės. Taigi, Norvegijos vidaus rinkos gamyba 2005-2008 m. sumažėjo apie 20 %, o silicio importas į Norvegiją sudarė 97 % viso vidaus rinkoje suvartojamo kiekio. Per TL vidaus rinkai tiekė tik vienas vidaus rinkos gamintojas.
(36)
Todėl, abiejų pareiškėjų siūlymu, pranešime apie inicijavimą numatyta pasirinkti Braziliją kaip tinkamą trečiąją rinkos ekonomikos šalį. Iš tiesų, atlikus tyrimą nustatyta, kad Brazilija yra antra didžiausia silicio gamintoja pasaulyje (po KLR) ir kad Brazilijos rinka yra labai konkurencinga, nes joje veikia 7 silicio gamintojai, gaminantys kelių skirtingų rūšių silicį. Brazilija taip pat laikyta atvira rinka, į kurią importuojamas didelis kiekis produkto, daugiausia iš KLR. Nors buvo prašoma, bet nė viena iš suinteresuotųjų šalių nepateikė pastabų dėl Brazilijos pasirinkimo.
(37)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir į pasirinkimo momentu turėtą informaciją padaryta išvada, kad Brazilija yra labiausiai tinkama būti pasirinkta panašia šalimi.
3.2. Normaliosios vertės nustatymas panašioje šalyje
(38)
Trys Brazilijos gamintojai bendradarbiavo ir pateikė informacijos apie silicio sąnaudas ir pardavimą Brazilijos vidaus rinkoje. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kuriems netaikytas RER, nustatyta remiantis patikrinta šių gamintojų pateikta informacija, kaip išdėstyta toliau.
(39)
Išnagrinėta, ar kiekvienos rūšies nagrinėjamojo produkto pardavimas Brazilijos vidaus rinkoje tipišku kiekiu galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu dalį.
(40)
Tais atvejais, kai grynąja pardavimo kaina, kuri yra lygi apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms ar už jas didesnė, parduodamo tam tikros rūšies produkto kiekis sudarė daugiau nei 80 % viso parduoto tos rūšies produkto kiekio ir vidutinė svertinė šios rūšies produkto kaina buvo lygi gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, normalioji vertė nustatyta pagal faktinę vidaus rinkos kainą. Ši kaina apskaičiuota kaip viso tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje per TL kainų svertinis vidurkis, neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas buvo pelningas, ar ne.
(41)
Tais atvejais, kai tam tikros rūšies produkto pelningai parduotas kiekis sudarė 80 % arba mažiau viso tos rūšies produkto parduoto kiekio arba kai tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatyta pagal faktinę vidaus rinkos kainą, apskaičiuotą kaip tik tos rūšies produkto pelningo pardavimo svertinis vidurkis.
(42)
Priklausomai nuo produkto rūšies, normalioji vertė nustatyta pagal vidutinę svertinę viso pardavimo kainą arba tik pelningo pardavimo vidutinę svertinę kainą panašios šalies vidaus rinkoje, pagal patikrintus tos šalies trijų gamintojų duomenis.
4. Eksporto kaina
(43)
Visas vienintelio eksportuojančio gamintojo, kuriam taikytas IR, pardavimas eksportui į Europos Sąjungą vykdytas per susijusį prekiautoją, įsikūrusį KLR, o vėliau produktas buvo perparduotas nesusijusiems Sąjungos pirkėjams. Šiuo atveju eksporto kaina nustatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi.
(44)
Sąjungos pramonė teigė, kad eksporto kainos nebuvo laisvai nustatomos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalies b punkte. Tiksliau buvo teigiama, kad Kinijos muitinės įstaigos ir eksportuotojai derėjosi dėl kainų, siekdami nustatyti „pagrįstą“ kainų lygį. Tačiau pateikti įrodymai nebuvo susiję su siliciu, taip pat buvo laikoma, kad tariamos „derybos“ neturėjo įtakos galutiniam vartotojui taikomai kainai, kuri nustatyta laisvomis šalių derybomis. Todėl šis teiginys turėjo būti atmestas.
(45)
Sąjungos pramonė toliau tvirtino, kad bendrovė, kuriai taikytas IR, priklausė valstybei, gavo subsidijas žaliavoms ir vykdė didelio masto prekybos veiklą išvengdama priemonių taikymo. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad minėtas eksportuotojas per PTL nebepriklausė valstybei, todėl valstybė visiškai nesikišo į jo vykdomą prekybą ir bendrovė negalėjo išvengti priemonių taikymo. Dėl subsidijų žaliavoms nustatyta, kad šis teiginys buvo nepagrįstas. Todėl šie teiginiai turėjo būti atmesti.
5. Palyginimas
(46)
Normalioji vertė ir eksporto kainos buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, koreguojant pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Prireikus ir pateisinamais atvejais, atsižvelgiant į prašymą buvo koreguotos transporto sąnaudos, fizinės charakteristikos, tikrinimo sąnaudos, tvarkymo ir pakavimo sąnaudos. Koregavimas taip pat atliktas pagal 2 straipsnio 10 dalies i punktą, atsižvelgiant į tai, kad susijęs prekiautojas veikė kaip tarpininkas už komisinį atlyginimą.
(47)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad per TL eksportui parduotam siliciui taikyti eksporto muitai. Kadangi muitai turėjo įtakos kainų palyginamumui, nuspręsta koreguoti eksporto kainą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies k punktą atsižvelgiant į kitus veiksnius, darančius įtaką kainų palyginamumui.
(48)
Pažymima, kad normalioji vertė ir eksporto kaina palygintos tuo pačiu netiesioginio apmokestinimo lygiu, t. y. įskaitant PVM.
(49)
Buvo teigiama, kad tai, jog perkant silicio žaliavą sumokėtas PVM buvo grąžinamas, turėtų atsispindėti skaičiuojant normaliąją vertę. Tačiau nustatyta, kad PVM tokio pirkimo atveju išskaičiuojamas nepriklausomai nuo eksportui taikomo PVM gražinimo eksportuotoms prekėms režimo, neatsižvelgiant į prekių paskirties vietą. Todėl tai, kad už silicio žaliavą sumokėtas PVM buvo grąžinamas, yra nesusijęs veiksnys, neturėjęs įtakos eksporto kainos ir normaliosios vertės palyginamumui. Todėl šis teiginys turėjo būti atmestas.
(50)
Taip pat buvo teigiama, kad metodologija, kurią taikant atsižvelgta į netiesioginį apmokestinimą, skyrėsi nuo kitais atvejais taikytos metodologijos, ir kad eksportui parduotoms prekėms taikytas PVM turėjo būti išskaičiuotas iš eksporto kainos. Pastebima, kad pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies b punkte nurodyta, kad koreguoti atsižvelgiant į netiesioginį apmokestinimą galima tik normaliąją vertę ir tik minėtame straipsnyje nurodytomis aplinkybėmis, kurių šiuo atveju nebuvo. Todėl teiginys buvo atmestas.
6. Dempingo skirtumas
6.1. Bendrovė, kuriai taikytas IR
(51)
Vienintelio eksportuojančio gamintojo, kuriam taikytas IR, dempingo skirtumas nustatytas palyginus vidutines svertines gamintojo eksporto kainas EXW sąlygomis (pagal PKN) su atitinkama normaliąja verte panašioje šalyje, kaip nurodyta pirmiau.
(52)
Vienintelio eksportuojančio gamintojo, kuriam taikytas IR, procentais išreikštas CIF importo kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumas yra 16,3 %.
6.2. Visi kiti eksportuotojai ir (arba) gamintojai
(53)
Kad būtų galima nustatyti dempingo skirtumą visos šalies mastu, taikomą visiems kitiems nebendradarbiaujantiems KLR eksportuotojams ir (arba) gamintojams, pirmiausiai nustatytas bendradarbiavimo lygis. Bendradarbiavimo lygis buvo mažas, t. y. mažiau nei 1 % viso importo iš KLR. Todėl nebendradarbiaujančioms bendrovėms dempingo skirtumas nustatytas palyginus vidutinę iš Kinijos importuoto silicio importo vertę, nustatytą Eurostato ir tinkamai pakoreguotą išskaičiuojant bendrovės, kuriai taikytas IR, pardavimą, su atitinkama panašios šalies normaliąja verte, kaip išdėstyta pirmiau.
(54)
Viena šalis teigė, kad bendradarbiavimo lygis buvo įvertintas neteisingai, nes vienas bendradarbiaujantis eksportuotojas eksportavo didelį kiekį silicio į Sąjungą. Tokiomis aplinkybėmis buvo teigiama, kad šio eksportuotojo pateikta informacija turėjo būti naudojama apskaičiuojant dempingo skirtumą visos šalies mastu, kaip atlikta 1 konstatuojamojoje dalyje minėtoje peržiūroje. Šie teiginiai turėjo būti atmesti, nes nustatyta, kad kainos, kurias bendrovė taikė savo susijusiai bendrovei Sąjungoje nebuvo nustatytos remiantis nešališkumo principu.
(55)
Taip pat buvo teigiama, kad bendradarbiaujančių importuotojų pateikti duomenys turėjo būti naudojami apskaičiuojant dempingo skirtumą visos šalies mastu. Kaip minėta 54 konstatuojamojoje dalyje, didelė dalis šių bendradarbiaujančių šalių importuoto kiekio parduota nesilaikant nešališkumo principo, todėl kainos laikytos nepagrįstomis. Kita importo dalis laikyta nepakankamai tipiška (vertinant pagal kiekį), kad pagal ją būtų galima nustatytai visos šalies mastu taikomą muitą. Todėl teiginys buvo atmestas.
(56)
Apskaičiuojant dempingo skirtumą visos šalies mastu atsižvelgta į atskleidus informaciją gautas pastabas dėl produktų asortimento normaliosios vertės. Todėl palyginta remiantis bendradarbiaujančių importuotojų pateikta informacija apie skirtingų rūšių produktą.
(57)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, dempingo skirtumas visos šalies mastu yra 19,0 % CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą.
D. ILGALAIKIS PASIKEITUSIŲ APLINKYBIŲ POBŪDIS IR DEMPINGO TĘSIMOSI TIKIMYBĖ
1. Ilgalaikis pasikeitusių aplinkybių pobūdis
(58)
Atsižvelgiant į pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį buvo nagrinėjama ar su dempingu susijusių aplinkybių pokytis gali būti pagrįstai laikomas ilgalaikiu.
(59)
Siekiant išnagrinėti, ar per PTL nustatytas dempingo skirtumas yra ilgalaikis, atsižvelgta į eksporto kainų ir normaliosios vertės pokyčius.
(60)
Visų pirma, pastebima, kad ankstesnėje peržiūroje (7) nustatytas dempingo skirtumas, t. y. 12,5 %, yra artimesnis šiame tyrime nustatytam lygiui nei galiojančių priemonių lygiui.
(61)
Dėl eksporto kainų po PTL, remiantis Eurostato duomenimis per pirmuosius devynis 2009 m. mėnesius kainos sumažėjo maždaug 15 %.
(62)
Dėl normaliosios vertės, atlikus tyrimą nustatyta, kad normalioji vertė per tą patį laikotarpį sumažėjo panašia dalimi. Todėl eksportuoto silicio dempingo skirtumas per pirmuosius devynis 2009 m. mėnesius būtų panašaus lygio, kaip nustatyta PTL.
(63)
Pagal tai, kas išdėstyta, Kinijos eksporto kainos yra panašesnės į pasaulines kainas, palyginti su pradiniu priemonių nustatymo momentu (8).
(64)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad per PTL nustatytas dempingo lygis yra ilgalaikio pobūdžio.
2. Per tarpinę peržiūrą nustatyto lygio dempingo tęsimosi tikimybė
(65)
Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį buvo nagrinėjama, ar yra tikimybė, kad nutraukus priemonių taikymą per tarpinę peržiūrą nustatyto lygio dempingas tęstųsi.
(66)
Atsižvelgiant į dempingo tęsimosi tikimybę, buvo nagrinėjamos gamybos ir gamybos pajėgumų kitimo tendencijos bei galima pardavimo eksportui į Europos Sąjungą ir kitas trečiųjų šalių rinkas raida.
3. Gamybos pajėgumai, gamybos apimtis ir KLR suvartojimas
(67)
Buvo apskaičiuoti bendri KLR silicio gamybos pajėgumai. Nors susijusių šalių pateiktuose statistiniuose duomenyse (9) nurodyta, kad 2008 m. bendri pajėgumai sudarė 2,2 mln. tonų, atlikus tyrimą nustatyta, kad šis kiekis buvo akivaizdžiai per didelis, nes nebuvo atsižvelgta į tai, kad nemažai liejyklų buvo uždarytos (pavyzdžiui, dėl silicio pramonės restruktūrizavimo, ekonomikos krizės ir 2008 m. Sichuan regione įvykusio žemės drebėjimo), ir į tai, kad dėl nepastovaus energijos tiekimo kai kuriuose regionuose faktiniai pajėgumai buvo mažesni, nei nurodyta pateiktuose duomenyse. Atitinkamai pakoregavus apskaičiuoti faktiniai gamybos pajėgumai - 1,5 mln. tonų, t. y. palyginti su 2002 m. (1 konstatuojamojoje dalyje minėtas ankstesnės priemonių galiojimo termino peržiūros tiriamasis laikotarpis), kuomet apskaičiuoti pajėgumai sudarė 600 000-1,2 mln. tonų (10), padidėjo bent 25 %.
(68)
EUSMET teigė, kad ji pateikė išsamų Kinijos gamybos pajėgumų skaičiavimą, taikydama 40 % pajėgumų naudojimo normą. Pagal tą skaičiavimą pajėgumai sudarė 1,16 mln. tonų. Tačiau nustatyta, kad šis teiginys buvo nepagrįstas, nes nepateikta jokių dokumentų, pagrindžiančių 40 % pajėgumų naudojimo normą. Komisijos taikoma pajėgumų naudojimo norma yra pagrįsta patikrintais duomenimis, kuriuos pateikė pagrindiniai bendradarbiaujantys KLR gamintojai, todėl ši informacija šiuo atžvilgiu laikyta patikimiausia. Todėl šis teiginys turėjo būti atmestas.
(69)
Ta pati šalis tvirtino, kad liejyklos, kurių pajėgumas lygus tam tikram dydžiui arba už jį mažesnis, būtų uždaromos dėl Vyriausybės sprendimo, todėl bendri Kinijos pajėgumai būtų dar mažesni. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad minėta Vyriausybės politika buvo taikoma ne visoje Kinijoje. EUSMET nepateikė jokių įrodymų dėl susijusių liejyklų skaičiaus ir įtakos bendriems pajėgumams. Atlikus tyrimą taip pat nenustatyta jokio svarbaus pajėgumų mažinimo dėl minėtos priežasties. Todėl šis teiginys turėjo būti atmestas.
(70)
EUSMET toliau teigė, kad gamybos pajėgumai beveik atitiko KLR pardavimo apimtį 2008 m., t. y. 960 000 tonų, bet šio teiginio nepagrindė jokiais įrodymais. Be to, pardavimo apimčiai įtaką darė įvairūs veiksniai (kaip antai gamyba atsargoms, žaliavų pasiūla ir logistikos problemos, susijusios su olimpinėmis žaidynėmis), todėl buvo laikoma, kad pardavimo apimtis negali sutapti su gamybos pajėgumais. Todėl šis teiginys turėjo būti atmestas.
(71)
Dėl silicio gamybos apimties, remiantis turima informacija atlikus tyrimą nustatyta, kad gamybos apimtis labai padidėjo (79 %) - nuo 535 000 tonų 2002 m. iki 960 000 tonų PTL. Todėl atsargiai vertinant PTL nepanaudoti pajėgumai sudarė apie 540 000 tonų, o tai beveik atitinka visą ES suvartojimą per PTL ir beveik dvigubai viršija Kinijos vidaus rinkoje suvartojamą silicio kiekį tuo pačiu laikotarpiu (žr. 72 konstatuojamąją dalį).
(72)
Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad Kinijos suvartojimas, kuris PTL sudarė apie 280 000 tonų, ateinančiais metais gali padidėti, kaip nurodyta 73 konstatuojamoje dalyje. Suvartojimo padidėjimas turi būti vertinamas atsižvelgiant į silicio pramonei ir vartotojų pramonei įtaką darančius veiksnius ir politikos priemones. Vartotojų pramonė KLR plečiasi; siekiant patenkinti didėjantį vartojimo produktų poreikį atlikta ir ketinama atlikti ateityje keletą investicijų. Be to, Kinijos valdžios institucijos nustatė importo iš keleto šalių (pvz., Vokietijos, Jungtinės Karalystės, Japonijos ir JAV) ribojimus, susijusius su svarbiu vartojimo produktu (siloksanu), kurio dideli kiekiai buvo įvežami iš šių šalių.
(73)
Nors tikslų politikos priemonių, įskaitant silicio pramonės restruktūrizavimą, poveikį įvertinti sunku, keletas suinteresuotųjų šalių nurodė, kad iki 2011 m. pabaigos paklausa KLR sudarys 580 000 tonų. Toks įvertis laikytas pagrįstu.
(74)
Tačiau net atsižvelgiant į minėtas vidaus rinkos paklausos prognozes ir jei Kinijos eksportas į kitas rinkas būtų tokio paties aukšto lygio kaip ir 2008 m. (žr. 79 konstatuojamąją dalį), perteklinių pajėgumų apimtis vis tiek būtų didelė (apie 240 000 tonų 2011 m.). Tai pat pastebima, kad, atsižvelgiant į vykdomą restruktūrizaciją, tikėtina, jog KLR padidės ne tik paklausa, bet ir gamybos pajėgumai ir apimtys.
(75)
Dėl tikimybės, kad KLR gamybos pajėgumai padidės, EUSMET pateikė informacijos, kad planuojama statyti kelias silicio gamyklas, ir teigė, kad dauguma šių gamyklų nebus pastatytos. Teiginys pateiktas remiantis tik jos narių pateiktomis pastabomis ir nebuvo pagrįsti. Ji taip pat teigė, kad jei Kinijos gamybos pajėgumai padidės, tai daugiausiai bus susiję su vieno Sąjungos gamintojo projektu, kurį įgyvendinus KLR gamybos pajėgumai padidėtų 100 000 MT per metus. EUSMET pateikta informacija nebuvo pagrįsta, todėl teiginys atmestas.
(76)
Šiuo atžvilgiu EUSMET teigė, kad Kinijos suvartojimas vidaus rinkoje didėja sparčiau nei gamyba ir ateityje didės. Todėl KLR gamybos apimtis negali atitikti Kinijos vidaus rinkos paklausos. Kaip minėta, neabejojama, kad Kinijos vidaus rinkos paklausa ateityje tikriausiai didės. Tačiau, kaip minėta, atlikus tyrimą EUSMET pateiktos prielaidos nepatvirtintos. EUSMET neįvertino kiekybiškai nei paklausos padidėjimo, nei būsimos Kinijos gamybos apimties, nepateikė jokios kitos informacijos arba įrodymų, pagrindžiančių šį teiginį, todėl jis turėjo būti atmestas.
4. Importo iš KLR į ES ir kitas trečiųjų šalių rinkas apimtis ir kaina
(77)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Kinijos eksportas į ES padidėjo 113 %, nepaisant galiojančių priemonių. Kalbant apie kainas, nepaisant didėjimo tendencijos PTL, nagrinėjamuoju laikotarpiu jos buvo mažesnės už Sąjungos pramonės pardavimo ES kainas. Kaip nurodyta 54 ir 62 konstatuojamosiose dalyse, silicis eksportuotas į ES labai sumažintomis dempingo kainomis tiek per PTL, tiek ir vėliau.
(78)
Kainų lygis ES buvo vis tiek didesnis nei bet kurioje kitoje trečiosios šalies rinkoje. Tai iš dalies paaiškina didelį Kinijos eksportuotojų susidomėjimą Sąjungos rinka nepaisant taikomų antidempingo priemonių. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, taip pat pažymima, kad Kinijos eksportuotojai vengė taikomų antidempingo priemonių perkraudami produktą Korėjos Respublikoje (11); tai pagrindžia išvadą, kad Kinijos eksportuotojai labai domisi Sąjungos rinka.
5. Kinijos eksporto į trečiąsias šalis apimtis ir kainos
(79)
Kinijos eksportas į kitų trečiųjų šalių rinkas buvo didelės apimties ir viršijo eksporto į Europos Sąjungą apimtį. Tačiau taip pat reikia pažymėti, kad FOB kainos į trečiąsias šalis buvo vidutiniškai 4-14 % mažesnės už eksporto į ES kainas 2008 m. ir per pirmuosius devynis 2009 m. mėnesius (12).
(80)
EUSMET teigė, kad Komisijos išvadoje dėl aukštesnių vidutinių Kinijos eksporto į Sąjungą kainų neatsižvelgta į produkto asortimentą kitose rinkose. Pažymima, kad EUSMET nepateikė jokių įrodymų, pagrindžiančių šį teiginį. Ji nepateikė jokios informacijos arba paaiškinimo, kiek iš tiesų skiriasi į kitas šalis eksportuojamo produkto asortimentas. Pateikti įrodymai dėl skirtingų rūšių produktų kainų skirtumų buvo susiję tik su ES rinka ir laikotarpiu, kuris buvo gerokai anksčiau už PTL, t. y. 2001-2002 m. Todėl šių duomenų negalima laikyti patikimu pagrindu, pagal kurį būtų galima nustatyti skirtingų rūšių produkto kainas per PTL ir vėliau. Bet kokiu atveju, dėl turimos su PTL susijusios informacijos 79 konstatuojamojoje dalyje pateiktos išvados nesikeičia. Todėl teiginys buvo atmestas.
(81)
Išskyrus JAV, kurių rinka nuo KLR kilmės silicio apsaugota dideliais antidempingo muitais (139,49 %), Kinijos eksportas galėjo laisvai patekti į kitas dideles trečiųjų šalių rinkas.
(82)
EUSMET teigė, kad Azijos rinka yra pagrindinė Kinijos silicio paskirties rinka ir kad Japonijos ir Korėjos rinkų plėtra yra reikšminga. Neginčijama, kad Azija yra pagrindinė Kinijos silicio paskirties rinka. Tačiau, nors ateityje Japonijos ir Pietų Korėjos rinkose suvartojimas gali padidėti, nesitikima, kad padidėjus suvartojimui būtų absorbuojami dideli Kinijos pertekliniai pajėgumai. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad Japonijos rinka, t. y. pagrindinė Kinijos eksporto rinka, užpildyta Kinijos siliciu.
(83)
EUSMET teigė, kad, jei priemonės nebūtų taikomos, chemijos pramonės naudotojų pasiūlos struktūrai nebūtų daroma įtaka. Tačiau atlikus tyrimą šis tvirtinimas nebuvo patvirtintas, kadangi įvairūs naudotojai (chemijos ir aliuminio pramonės sektoriai) teigė, kad netaikant priemonių jie iš tiesų įsigytų didesnius kiekius iš Kinijos. Todėl šis teiginys buvo atmestas.
(84)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, tikėtina, kad nustojus galioti priemonėms nepanaudoti Kinijos pajėgumai bus nukreipti į Sąjungos rinką.
(85)
Įvertinant tai, kad per PTL importas į ES vykdytas dempingo kainomis, labai tikėtina, kad nustojus galioti priemonėms dempingas taip pat tęstųsi. Tokia išvada daroma pagal tendencijas po PTL, kuomet iš KLR importuoto silicio kainos ir toliau buvo mažesnės už PTL kainų lygį (žr. 131 konstatuojamąją dalį).
6. Išvada
(86)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto eksporto į ES apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu labai išaugo ir kad tokio importo dempingo lygis PTL buvo reikšmingas.
(87)
Atsižvelgiant į KLR turimus nepanaudotus pajėgumus per PTL ir nepaisant didėjančios vidaus rinkos paklausos yra didelė tikimybė, kad nustojus galioti priemonėms didelis silicio kiekis bus eksportuojamas į ES dempingo kainomis. Iš tiesų, KLR vidaus rinkos paklausa bus nepakankama, kad absorbuotų visus nepanaudotus pajėgumus, o ES rinka yra vienintelė didelė rinka, į kurią gali būti eksportuojami pertekliniai pajėgumai. ES rinka iš tiesų yra patraukli rinka Kinijos eksportui, kadangi ES pirkėjams taikomos kainos vidutiniškai yra aukštesnės už trečiųjų šalių pirkėjams taikomas kainas. Kinijos eksportuotojų domėjimąsi ES rinka taip pat patvirtina senesni priemonių vengimo atvejai.
(88)
Todėl daroma išvada, kad egzistuoja dempingo tęsimosi tikimybė.
E. SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS
(89)
Trys skundą pateikę Sąjungos gamintojai pateikė klausimyno atsakymus ir atliekant tyrimą visapusiškai bendradarbiavo. Pareiškėjų pagaminama produkcija yra visa Sąjungoje pagaminama produkcija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.
F. PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE
1. Pirminė pastaba
(90)
Konkretūs duomenys apie Sąjungos pramonę ir suvartojimą turėjo būti indeksuoti, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 19 straipsnyje, kadangi Sąjungos pramonę sudaro tik trys gamintojai, iš kurių du gamintojai priklauso tai pačiai grupei. Eurostato duomenys turėjo būti pakoreguoti atsižvelgiant į valstybių narių prašymą duomenis, susijusius su silicio importu, laikyti konfidencialiais, todėl šie duomenys taip pat buvo indeksuoti.
2. Sąjungos suvartojimas
1 lentelė
Sąjungos suvartojimas (remiantis pardavimo apimtimi)
2005 m.
2006 m.
2007 m.
PTL
Indeksas
100
115
118
121
Metinė tendencija
-
15 %
3 %
3 %
Šaltinis: patikrinti Sąjungos pramonės klausimyno atsakymai ir koreguoti Eurostato statistiniai duomenys.
(91)
Sąjungos suvartojimas nustatytas pagal bendrą Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungoje apimtį ir importo iš trečiųjų šalių apimtį, remiantis koreguotais Eurostato duomenimis.
(92)
Tuo remiantis ir kaip matyti iš 1 lentelės Sąjungoje suvartojamas kiekis per nagrinėjamąjį laikotarpį labai padidėjo, t. y. 21 %.
3. Importo iš KLR apimtis, rinkos dalis ir kainos
2 lentelė
Importo iš KLR apimtis, rinkos dalis ir importo kaina
Indeksai
2005 m.
2006 m.
2007 m.
PTL
Importo apimtis
100
183
168
213
Rinkos dalis
100
159
143
176
CIF importo kaina (EUR/t)
100
106
120
188
Šaltinis: koreguoti Eurostato duomenys
(93)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš KLR apimtis padidėjo 113 %, o Sąjungos suvartojimas padidėjo 21 %. Šiam kiekiui priskiriamas ir iš Korėjos Respublikos importuotas silicis, nes 2007 m., atlikus priemonių vengimo tyrimą, šiai šaliai išplėstas priemonių taikymas. Nepaisant taikomų antidempingo priemonių Kinijos rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 76 procentiniais punktais ir gerokai viršija 2002 m. (ankstesnio tyrimo PTL) turėtą 3,9 % rinkos dalį. Tačiau didžioji dalis, t. y. apie 90 %, viso iš KLR kiekio importuota pagal laikinojo įvežimo perdirbti režimą sustabdant muitų mokėjimą.
(94)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinės importo iš KLR kainos padidėjo 88 %. Tačiau kainos dar daugiau padidėjo laikotarpiu nuo 2007 m. iki PTL.
(95)
Sąjungos pramonės vidutinė gamintojo kaina EXW sąlygomis palyginta su CIF vidutine importo iš Kinijos kaina Sąjungos pasienyje. Šios kainos apskaičiuotos pagal koreguotus Eurostato duomenis, įtraukiant po importo patirtas sąnaudas, muitus ir antidempingo muitus. Palyginus nustatyta, kad dėl importo iš Kinijos kainų Sąjungos pramonės pardavimo kaina per PTL nebuvo priverstinai mažinama. Į vidutines importo iš Kinijos kainas įskaičiuotas laikinajam įvežimui perdirbti skirto Kinijos silicio pardavimas. Reikia paminėti, kad nustatyta, jog laikinajam įvežimui perdirbti skirto silicio, kuris sudarė didžiąją importo iš Kinijos dalį, kainos per PTL buvo vidutiniškai 15 % didesnės už laisvai apyvartai skirto silicio kainas.
(96)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, nustatyta, kad, jei priemonės nebūtų taikytos, dėl laisvai apyvartai skirto iš Kinijos importuoto kiekio kainų Sąjungos kainos būtų priverstinai sumažintos 12 %.
4. Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis, rinkos dalis ir kainos
3 lentelė
Importas iš kitų trečiųjų šalių (apimtis)
Indeksai
2005 m.
2006 m.
2007 m.
PTL
Norvegija
100
114
100
113
Brazilija
100
113
123
93
Rusija
100
39
114
116
Bosnija ir Hercegovina
100
202
165
174
Kitos trečiosios šalys
100
110
101
118
Iš viso
100
112
112
110
Rinkos dalis
100
97
95
91
Šaltinis: Eurostatas.
4 lentelė
Importas iš kitų trečiųjų šalių (vidutinės kainos)
Indeksai
2005 m.
2006 m.
2007 m.
PTL
Norvegija
100
93
101
128
Brazilija
100
98
108
149
Rusija
100
130
116
170
Bosnija ir Hercegovina
100
102
116
163
Kitos trečiosios šalys
100
112
116
119
Iš viso
100
100
108
145
Šaltinis: Eurostatas.
(97)
Nors bendras iš trečiųjų šalių, išskyrus KLR ir Korėjos Respubliką, importuoto silicio kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 10 %, PTL tokiam importui tenkanti rinkos dalis sumažėjo devyniais procentiniais punktais. Pagrindiniai eksportuotojai į Sąjungą buvo Brazilija, Norvegija ir Rusija, o Bosnija ir Hercegovina tapo nauju tiekimo šaltiniu.
(98)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš šių šalių kainos padidėjo 45 %. Jos buvo vidutiniškai 15 % didesnės už Kinijos kainas, išskyrus PTL, kuomet jos buvo 5 % mažesnės.
5. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
5.1. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
5 lentelė
Sąjungos gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
Indeksas
2005 m.
2006 m.
2007 m.
PTL
Gamyba
100
94
108
107
Metinė tendencija
-
-6 %
14 %
0 %
Gamybos pajėgumai
100
102
112
114
Metinė tendencija
-
2 %
11 %
2 %
Pajėgumų naudojimas
100
92
96
94
Metinė tendencija
-
-8 %
3 %
-2 %
Šaltinis: patikrinti Sąjungos pramonės klausimyno atsakymai.
(99)
Sąjungos pramonės gamyba nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 7 %. Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai nagrinėjamuoju laikotarpiu iš viso dėl investicijų padidėjo 14 %. Tačiau pajėgumų naudojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 6 %. Šį pokytį reikia vertinti atsižvelgiant į tai, kad per tą patį laikotarpį Sąjungoje suvartojamas kiekis padidėjo net 21 %.
5.2. Atsargos
6 lentelė
Atsargos
2005 m.
2006 m.
2007 m.
PTL
Indeksas
100
91
82
82
Metinė tendencija
-
-9 %
-9 %
0 %
Šaltinis: patikrinti Sąjungos pramonės klausimyno atsakymai.
(100)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu atsargos sumažėjo 18 %. Tai susiję su didele paklausa, ypač per 2007 m. ir PTL - palankiausiais ekonomikos ciklo laikotarpiais. 2005 m. atsargos sudarė apie 27 % Sąjungos pramonės ES pardavimo apimties, o per PTL sumažėjo iki 19 % ES pardavimo apimties.
5.3. Pardavimas, rinkos dalis ir kainos
7 lentelė
Pardavimo apimtys ir vertės
2005 m.
2006 m.
2007 m.
PTL
Pardavimo apimtis (indeksas)
100
103
116
118
Metinė tendencija
-
3 %
13 %
2 %
Parduoto kiekio vertė (indeksas)
100
105
132
178
Metinė tendencija
-
5 %
27 %
45 %
Šaltinis: patikrinti Sąjungos pramonės klausimyno atsakymai.
8 lentelė
Sąjungos pramonės rinkos dalis
2005 m.
2006 m.
2007 m.
PTL
Indeksas
100
89
98
98
Metinė tendencija
-
-11 %
9 %
-1 %
Šaltinis: patikrinti Sąjungos pramonės klausimyno atsakymai, koreguoti Eurostato statistiniai duomenys.
9 lentelė
Sąjungos pramonės vieneto pardavimo kainos
2005 m.
2006 m.
2007 m.
PTL
Indeksas
100
102
114
150
Metinė tendencija
-
2 %
12 %
37 %
Šaltinis: patikrinti Sąjungos pramonės klausimyno atsakymai.
(101)
Sąjungos pramonės pardavimo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 18 %. Tuo pačiu metu dėl padidėjusios paklausos silicio rinkoje parduoto kiekio vertė padidėjo 78 % (daugiausiai - 2007 m. ir PTL). Tačiau PTL Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo dviem procentiniais punktais. Iš 99 konstatuojamojoje dalyje minėtos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjusios Sąjungos pramonės rinkos dalies ir sumažėjusio pajėgumų naudojimo matyti, kad Sąjungos pramonė negalėjo visiškai pasinaudoti silicio rinkoje padidėjusia paklausa ir suvartojimu, ypač atsižvelgiant į rinkos dalį.
(102)
Sąjungos pramonės vieneto pardavimo kainos 2007 m. ir PTL labai padidėjo, nes per šiuos dvejus metus silicio rinkoje paklausa buvo labai didelė, todėl kainos buvo ypač didelės. Sąjungos pramonės vidutinės kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 50 %. Dėl labai padidėjusių pardavimo kainų ir ne tiek daug padidėjusių gamybos sąnaudų Sąjungos pramonės finansinė padėtis labai pagerėjo.
5.4. Sąjungos kainoms poveikio turintys veiksniai
(103)
Dėl didelės paklausos nagrinėjamuoju laikotarpiu kainos labai padidėjo. Importo iš trečiųjų šalių, įskaitant KLR, kainų lygis didėjo taip pat kaip ir Sąjungos pramonės kainos.
(104)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinės vieneto gamybos sąnaudos padidėjo 21 %, o vidutinė vieneto pardavimo kaina atitinkamai padidėjo 50 %.
5.5. Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis
10 lentelė
Užimtumas
2005 m.
2006 m.
2007 m.
PTL
Indeksas
100
93
91
100
Metinė tendencija
-
-7 %
-2 %
9 %
Šaltinis: patikrinti Sąjungos pramonės klausimyno atsakymai.
11 lentelė
Našumas
2005 m.
2006 m.
2007 m.
PTL
Indeksas
100
101
119
108
Metinė tendencija
-
1 %
18 %
-11 %
Šaltinis: patikrinti Sąjungos pramonės klausimyno atsakymai.
12 lentelė
Darbo užmokestis (EUR darbuotojui)
2005 m.
2006 m.
2007 m.
PTL
Indeksas
100
94
107
117
Metinė tendencija
-
-6 %
13 %
10 %
Šaltinis: patikrinti Sąjungos pramonės klausimyno atsakymai.
(105)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu užimtumas išliko toks pats, o vidutinis darbo užmokestis padidėjo 17 %. Našumas tuo pačiu laikotarpiu padidėjo 8 %, nes padidėjo gamybos apimtis.
5.6. Pelningumas
13 lentelė
Pelningumas
2005 m.
2006 m.
2007 m.
PTL
Indeksas
100
161
389
671
Metinė tendencija
-
61 %
228 %
282 %
Šaltinis: patikrinti Sąjungos pramonės klausimyno atsakymai.
(106)
Sąjungos pramonės pelningumas 2005 m. - PTL padidėjo beveik šešis kartus ir PTL buvo didžiausias. 2007 m. ir PTL pelnas padidėjo dėl padidėjusių pardavimo kainų, susijusių su didele paklausa silicio rinkoje dėl vyravusių ypač palankių ekonomikos sąlygų. Taip įvyko nepaisant to, kad per laikotarpį gamybos sąnaudos padidėjo 21 %.
5.7. Investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą
14 lentelė
Investicijos ir investicijų grąža
2005 m.
2006 m.
2007 m.
PTL
Indeksas
100
135
310
717
Metinė tendencija
-
35 %
174 %
408 %
Investicijų grąža
7 %
14 %
47 %
96 %
Šaltinis: patikrinti Sąjungos pramonės klausimyno atsakymai.
(107)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijos labai padidėjo, t. y. šešis kartus, ir atitiko apie 30 % gauto pelno. Sąjungos pramonė buvo akivaizdžiai orientuota į Sąjungos silicio rinką, nes investicijos buvo susijusios su gamybos pajėgumų didinimu diegiant naujus įrengimus arba atnaujinant turimus įrengimus. Be to, buvo investuojama į didelio grynumo silicio, skirto naudoti saulės energijos pramonėje, metalurgijos procesą. Šis naujas produktas yra labai perspektyvus.
(108)
Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad investicijų grąža, t. y. grynasis ikimokestinis pelnas už produktą, išreikštas produktui priskiriamo ilgalaikio turto grynosios buhalterinės vertės procentine dalimi, per nagrinėjamąjį laikotarpį labai padidėjo. Atlikus tyrimą nenustatyta jokių įrodymų, kad Sąjungos pramonė turėjo didelių sunkumų padidinti kapitalą.
5.8. Grynųjų pinigų srautas
15 lentelė
Grynųjų pinigų srautas
2005 m.
2006 m.
2007 m.
PTL
Indeksas
100
114
348
672
Metinė tendencija
-
14 %
233 %
325 %
Šaltinis: patikrinti Sąjungos pramonės klausimyno atsakymai.
(109)
Grynųjų pinigų srautas kito panašiai kaip ir pelningumas (teigiama linkme) ir nagrinėjamuoju laikotarpiu labai padidėjo.
5.9. Augimas
(110)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė negalėjo visiškai pasinaudoti labai padidėjusio suvartojimo pranašumu; ji gamino naudodama 80 % turimų pajėgumų ir prarado du procentinius punktus savo rinkos dalies. Nepaisant galiojančių priemonių padidėjusi suvartojimo dalis atiteko importui iš Kinijos, kurio didelei daliai taikytas laikinojo įvežimo perdirbti režimas.
5.10. Dempingo skirtumo dydis
(111)
Per PTL, remiantis vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo, kuriam taikytas IR, pateiktais duomenimis ir turimais faktais pagrįstais skaičiavimais, nepaisant galiojančių priemonių toliau vykdytas reikšmingas dempingas, tačiau mažesniu lygiu, nei nustatytu per pradinį tyrimą.
5.11. Atsigavimas po ankstesnio dempingo
(112)
Sąjungos pramonė palankiomis ekonomikos sąlygomis atsigavo po ankstesnio dempingo, ypač vertinant pardavimo apimtį, pardavimo kainas ir pelningumą. Tačiau primenama, kad dempingo skirtumai išliko dideli.
5.12. Sąjungos pramonės eksportas
16 lentelė
Sąjungos pramonės eksporto apimtis
2005 m.
2006 m.
2007 m.
PTL
Indeksas
100
72
168
27
Metinė tendencija
-
-28 %
96 %
- 141 %
Šaltinis: patikrinti Sąjungos pramonės klausimyno atsakymai.
(113)
Sąjungos pramonės eksportuoto silicio kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo daugiau nei perpus, ypač per PTL. Nors santykinai toks sumažėjimas gali atrodyti ypatingai didelis, bet absoliučiais dydžiais jis nėra toks reikšmingas, nes Sąjungos priemonė nėra orientuota į eksportą. Sąjungos gamintojai labai orientuojasi į Sąjungos rinką. Tačiau reikia paminėti, kad kai kurie Sąjungos gamintojai turi susijusias bendroves už Sąjungos ribų, kurios gamina ir parduoda toms rinkoms, todėl poreikis eksportuoti iš Sąjungos sumažėja.
5.13. Išvada dėl Sąjungos pramonės padėties
(114)
Antidempingo priemonių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai buvo akivaizdžiai teigiamas. Nagrinėjamuoju laikotarpiu visi pagrindiniai žalos rodikliai, kaip antai gamyba, našumas, atsargos, pardavimo apimtis, pardavimo kainos, investicijos, pelningumas ir grynųjų pinigų srautas, kito teigiama linkme. Iš PTL gauto pelno matyti, kad teigiami pokyčiai vyko išskirtinai palankiu ekonomikos ciklo laikotarpiu.
(115)
Dėl Sąjungos pramonės rinkos dalies, nedidelio mažėjimo tendencija gali būti laikoma žalos rodikliu turint omenyje, kad, nepaisant turimų gamybos pajėgumų, Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti padidėjusiu suvartojimu.
(116)
Galiausiai, atsižvelgiant į su Sąjungos pramone susijusių rodiklių teigiamą pokytį, daroma išvada, kad Sąjungos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu materialinės žalos nepatyrė. Todėl buvo nagrinėjama, ar yra tikimybė, kad nustojus galioti priemonėms žala pasikartotų.
G. ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
1. Dempingo tęsimosi ir žalingo dempingo pasikartojimo tikimybės analizės santrauka
(117)
Primenama, kad nepaisant galiojančių priemonių importas iš Kinijos labai padidėjo ir užėmė didžiąją dalį rinkos dalies, kurią prarado importas iš trečiųjų šalių. Eksportuojantys KLR gamintojai toliau vykdė dempingą dideliais kiekiais. Tuo remiantis nėra pagrindo manyti, kad Kinijos gamintojai nebevykdys dempingo. Be to nustatyta, kad jei per PTL priemonės nebūtų taikytos dėl laisvai apyvartai skirto iš Kinijos importuoto kiekio kainų Sąjungos kainos būtų priverstinai sumažintos 12 %.
(118)
Taip pat pažymima, kad 2007 m., atlikus priemonių vengimo tyrimą, priemonių taikymas išplėstas importuojamam iš Korėjos Respublikos siunčiamam siliciui, deklaruojamam kaip Korėjos Respublikos kilmės arba ne. Priemonių taikymo išplėtimas padarė teigiamą įtaką, nes iš Korėjos Respublikos importuojamo silicio kiekis labai sumažėjo.
(119)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Kinijos gamintojai per PTL turėjo daug nepanaudotų pajėgumų, t. y. apie 540 000 tonų. Nepaisant laukiamo paklausos padidėjimo, tikimasi, kad KLR ir ateinančiais metais turės perteklinių pajėgumų, kaip paaiškinta 74 konstatuojamojoje dalyje.
(120)
Kaip minėta pirmiau, Sąjungos rinka yra didžiausia tikslinė KLR rinka, nes kita didelė eksporto rinka - JAV - KLR taiko dideles antidempingo priemones, todėl Kinijos eksportui ši rinka yra praktiškai neprieinama.
(121)
Nustatyta, kad importo iš Kinijos kainos buvo vidutiniškai 15 % mažesnės už trečiųjų šalių importo kainas ir tik PTL buvo didesnės 5 %. Atsižvelgiant į eksportuojančių Kinijos gamintojų interesus Sąjungos rinkoje, tikimasi, kad nustojus taikyti priemones į Sąjungos rinką būtų nukreipta didelė eksporto, vykdomo mažesnėmis už trečiųjų šalių kainomis, dalis ir dėl to apskritai būtų labai smukdomos kainos.
(122)
EUSMET teigė, kad importui iš trečiųjų šalių tenkanti 56 % rinkos dalis, palyginti su importui iš Kinijos tenkančia nedidele rinkos dalimi, PTL darė didesnę įtaką Sąjungos gamintojų rinkos daliai, ypač atsižvelgiant į tai, kad importo iš trečiųjų šalių kaina buvo 5 % mažesnė už importo iš Kinijos kainą. Dėl to nustatyta, kad nepaisant to, kad PTL importo iš trečiųjų šalių kaina buvo 5 % mažesnė už importo iš KLR kainą, tokiam importui tenkanti rinkos dalis 2007 m. - PTL laikotarpiu sumažėjo 4 %, palyginti su importo iš KLR rinkos dalies padidėjimu 34 % (žr. 2 ir 3 lenteles). Tuo pačiu metu Sąjungos pramonės rinkos dalis išliko tokia pati. Tokiomis aplinkybėmis negalima daryti išvados, kad importas iš trečiųjų šalių turėjo lemiamą įtaką Sąjungos pramonės rinkos daliai PTL.
(123)
Buvo teigiama, kad vertindama galimą Kinijos eksporto kainų raidą Komisija neatsižvelgė į galimą gamybos sąnaudų padidėjimą, daugiausia susijusį su elektros energijos sąnaudų padidėjimu, energijos tiekimo trūkumu, didesnėmis investicijų sąnaudomis, didele infliacija, padidėjusiomis žaliavų kainomis ir tarptautinio pervežimo sąnaudomis. NET ir tuo atveju, jei elektros energijos sąnaudos Kinijoje padidėjo, tai nėra vienintelis sąnaudas lemiantis veiksnys. Be to, nepateikta jokių įrodymų dėl tokio padidėjimo mąsto ir konkrečios įtakos bendroms sąnaudoms ir susijusioms pardavimo kainoms. Dėl kitų veiksnių, jie buvo tik numanomi ir (arba) nepakankamai pagrįsti arba kiekybiškai įvertinti, kad jais remiantis būtų galima padaryti rimtas išvadas. Taip pat reikėtų paminėti, kad klaidinga manyti, jos eksporto kainos turi būti grindžiamos gamybos sąnaudų lygiu, kadangi kainų lygiui įtaką gali daryti įvairūs veiksniai, kaip antai Vyriausybės politika arba paklausa ir pasiūla.
(124)
Taip pat nustatyta, kad trečiųjų šalių rinkose, kuriose netaikomi antidempingo muitai, Kinijos eksporto kainos per PTL buvo mažesnės už eksporto į Sąjungą kainas.
(125)
Todėl padaryta išvada, kad dempingas buvo toliau vykdomas ir kad yra tikimybė, jog panaikinus priemones bus daugiau importuojama dempingo kainomis ir dėl to daromas spaudimas mažinti kainas Sąjungoje (bent jau trumpu laikotarpiu). Remiantis tuo, kas išdėstyta, nėra pagrindo manyti, kad KLR kainos padidės. Taigi, tai turėtų neigiamos įtakos Sąjungos pramonės pelningumui ir jos finansiniam atsigavimui, užfiksuotam per PTL, todėl žalos pasikartojimo tikimybė egzistuoja.
2. Importo dempingo kainomis poveikis Sąjungos pramonei. Požymiai ir galima raida po PTL
(126)
Suvartojimo padidėjimo laikotarpiu Sąjungos pramonės rinkos dalis ir importo iš trečiųjų šalių rinkos dalis sumažėjo, o importo iš Kinijos rinkos dalis labai padidėjo. Atsižvelgiant į šiuos įvairius rodiklius (t. y. bendrai atsigavusi Sąjungos pramonė, tačiau prarasta rinkos dalis) ir į tai, kad PTL buvo ypač palankus ekonomikos ciklo laikotarpis, norint susidaryti aiškesnį vaizdą apie galimas būsimas tendencijas išnagrinėta raida po PTL. Be to, reikėtų priminti, kad žalos, kurią gali padaryti spaudimas mažinti kainas, pasikartojimo tikimybę gali sustiprinti pasaulinės ekonomikos raida ir jos poveikis paklausai bei suvartojimui.
(127)
Remiantis koreguotais Eurostato statistiniais duomenimis ir Sąjungos pramonės pateikta informacija apie parduoto kiekio ir kainų raidą Sąjungoje laikotarpiu nuo 2009 m. sausio mėn. iki 2009 m. rugsėjo mėn., nustatyta aiški ir nuolatinė Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimties mažėjimo tendencija. Pardavimo apimtis sudarė 52 % atitinkamu 2008 m. devynių mėnesių laikotarpiu parduoto kiekio, nors vidutinės pardavimo kainos dėl ilgalaikių sandorių ir sumažėjusios gamybos išliko to paties lygio kaip 2008 m.
(128)
Sąjungos pramonės pelningumas labai mažėjo. Pelningumo lygis nuolat mažėjo ir tapo mažesniu už tikslinį 6,5 % pelno dydį, nustatytą pradiniame tyrime.
(129)
Pastebima, kad dėl pasaulio ekonomikos krizės paklausa Sąjungoje labai sumažėjo. Tai padarė neigiamą poveikį pardavimo apimčiai ir pelningumui Sąjungos rinkoje. Sąjungos pramonės finansinė padėtis pablogėjo ir Sąjungos pramonė tapo pažeidžiamesne. Tokiomis aplinkybėmis Sąjungos pramonė negalėtų įveikti neigiamo poveikio, patiriamo dėl padidėjusio importo iš KLR dempingo kaina. Dėl tokio importo daromo spaudimo tikėtina, kad padėtis ir toliau blogėtų.
(130)
Importo iš Kinijos apimtis ir kainos sumažėjo; ypač sumažėjo apimtis. Importo iš Kinijos kainos sumažėjo daugiau nei Sąjungos pramonės kainos (atitinkamai 8 % ir 2 %). Po PTL priverstinis kainų mažinimas arba priverstinis pardavimas mažesnėmis kainomis nenustatyti. Tačiau jei priemonės nebūtų buvę taikomos dėl importo iš Kinijos kainų Sąjungos pramonės kainos būtų priverstinai sumažintos 3 % ir būtų priverstinai parduodama 11 % mažesnėmis kainomis. Be to, nustatyta, kad netaikant priemonių dėl laisvai rinkai skirto importuoto kiekio kainų Sąjungos pramonės kainos būtų priverstinai sumažintos 22 %, o priverstinis pardavimas mažesnėmis kainomis būtų siekęs 38 %.
(131)
Taip pat nustatyta, kad Kinijos eksporto kainos trečiųjų šalių rinkose, kurios nėra apsaugotos antidempingo muitais, buvo daug mažesnio lygio nei eksporto į Sąjungą kainos, palyginti su kainomis, nustatytomis per PTL, kaip minėta 123 konstatuojamojoje dalyje. Tai parodo, kad ekonomikos nuosmukio laikotarpiu spaudimas mažinti kainas padidėja.
(132)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, ir atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos pramonės finansinė padėtis akivaizdžiai blogėjo, padaryta išvada, kad priemonėms nustojus galioti žala tikriausiai kartosis.
3. Išvada dėl žalos pasikartojimo tikimybės
(133)
Daroma išvada, kad egzistuoja tikimybė, jog panaikinus priemones importas iš KLR į Sąjungą dempingo kainomis labai padidėtų ir būtų daromas spaudimas mažinti kainas. Dėl tokios padėties iškiltų grėsmė ne tik didelėms Sąjungos pramonės investicijoms, skirtoms vystyti ir atnaujinti gamybą, bet ir galimybei vystyti saulės energijai skirto silicio gamybą, kuri yra perspektyvi. Be to, žalos pasikartojimo tikimybę padidina ir neseniai patirtas ekonomikos nuosmukis.
H. SĄJUNGOS INTERESAI
1. Pirminė pastaba
(134)
Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį nagrinėta, ar toliau taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų pakenkta visos Sąjungos interesams. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti įvairūs susiję interesai, t. y. Sąjungos pramonės ir nagrinėjamojo produkto importuotojų ir (arba) prekiautojų ir naudotojų interesai.
(135)
Reikėtų priminti, kad ankstesnėse peržiūrose nenustatyta, kad nustačius priemones būtų pakenkta Sąjungos interesams. Be to, kadangi šis tyrimas yra priemonių galiojimo termino peržiūra, reikia išnagrinėti padėtį, kuomet antidempingo priemonės buvo taikomos, ir įvertinti bet kokį neigiamą galiojančių antidempingo priemonių poveikį susijusioms šalims.
(136)
Tuo remiantis nagrinėta, ar, nepaisant minėtų išvadų dėl tikimybės, kad tęsis dempingas ir vėl bus daroma žala, nebuvo įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju tolesnis priemonių taikymas prieštarautų Sąjungos interesams.
2. Sąjungos pramonės interesai
(137)
Primenama, kad 2007 m. ir PTL pelno dydis buvo didelis dėl padidėjusių pardavimo kainų. Nebuvo tikimasi, kad šis veiksnys galios ir ateityje.
(138)
Sąjungos pramonė įrodė esanti gyvybinga ir konkurencinga, galinti prisitaikyti prie besikeičiančių rinkos sąlygų. Tai, visų pirma, patvirtino teigiama visų pagrindinių žalos rodiklių raida nagrinėjamuoju laikotarpiu. Po paskutinės priemonių galiojimo termino peržiūros toliau taikant priemones padėta Sąjungos pramonei pagerinti finansinę padėtį ir ypač kainų lygį Sąjungos rinkoje.
(139)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė buvo akivaizdžiai orientuota į Sąjungos silicio rinką ir jos veiksmingumas labai padidėjo. Sąjungos pramonė daug investavo ir padidino ne tik gamybos pajėgumus, bet ir vystė mokslinius tyrimus ir technologijas, susijusius su metalurgijos procesu didelio grynumo siliciui, skirtam naudoti saulės energijos pramonėje, gaminti.
(140)
Saulės energijai skirto silicio rinka yra nauja, labai perspektyvi rinka, nes tikimasi, kad ateityje bus daugiau naudojama saulės energijos. Todėl Sąjungos pramonei labai svarbu dalyvauti šioje naujoje rinkoje. Dėl to du Sąjungos gamintojai planuoja Sąjungoje statyti dvi naujas saulės energijai skirto silicio gamyklas, kad iš dalies būtų patenkinta Sąjungos rinkos paklausa. Reikia paminėti, kad investicijos į šią naują nišinę rinką labai priklauso nuo įprasto silicio (pagrindinės žaliavos, naudojamos saulės energijai skirtam siliciui gaminti) gamybos ES.
(141)
Be to, vienas iš Sąjungos gamintojų pranešė apie planus investuoti į naujus įrengimus KLR numatomai padidėsiančiai įprasto silicio ir saulės energijai skirto silicio paklausai Kinijos rinkoje patenkinti.
(142)
Kaip minėta, yra didelė tikimybė, kad nustojus taikyti priemones žala pasikartos ir iškils grėsmė Sąjungos pramonės neseniai atliktoms investicijoms. Todėl Sąjungos pramonei būtų naudinga, jei importui dempingo kainomis iš KLR toliau būtų taikomos priemonės.
3. Nesusijusių importuotojų ir (arba) prekiautojų interesai
(143)
Komisija visiems žinomiems nesusijusiems importuotojams ir (arba) prekiautojams nusiuntė klausimynus. Atsakymus pateikė du nesusiję importuotojai, kurie taip pat naudojo nagrinėjamąjį produktą. Šių bendrovių pastabos nagrinėjamos dalyje, kurioje išdėstyti naudotojų interesai. Vienas importuotojas ir (arba) prekiautojas pranešė apie save, bet klausimyno atsakymų nepateikė.
(144)
Atsižvelgiant į tai, kad, išskyrus KLR, importuotojai taip pat gauna silicį iš Sąjungos gamintojų ir trečiųjų šalių, kurioms netaikomi antidempingo muitai (pvz., Norvegijos ir Brazilijos) ir kurioms tenka daugiau nei 56 % Sąjungos rinkos dalies, laikoma, kad Sąjungos rinkoje konkurencija yra pakankama.
(145)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, ir atsižvelgiant į tai, kad prekiautojai nebendradarbiavo ir nebuvo priešingų įrodymų, padaryta išvada, kad galiojančios priemonės neturėjo didelio neigiamo poveikio jų finansinei padėčiai ir kad toliau taikant priemones nebūtų daromas poveikis importuotojams.
4. Naudotojų interesai
(146)
Primenama, kad EUSMET, chemijos sektoriaus naudotojų asociacija, pateikė prašymą atlikti šią tarpinę peržiūrą, kurią atliekant nagrinėjami tik su dempingu susiję aspektai. Komisija išsiuntė klausimynus visiems žinomiems nesusijusiems naudotojams ir jų asociacijoms. Atliekant tyrimą bendradarbiavo dvylika naudotojų; kai kurie iš jų - pagrindiniai silicio, importuojamo iš Kinijos pagal laikinojo įvežimo perdirbti režimą, importuotojai. Dar viena naudotojų asociacija taip pat bendradarbiavo ir pateikė pastabas.
(147)
Pagrindiniai pramoniniai silicio naudotojai Sąjungoje yra chemijos ir aliuminio pramonės įmonės, kurioms atitinkamai tenka 60 % ir 40 % Sąjungoje suvartojamo kiekio.
(148)
Chemijos pramonėje silicis yra pagrindinė žaliava siliciui, plačiai naudojamam automobilių, statybos pramonėje ir kt., bei polisiliciui, naudojamam elektronikos ir saulės energijos pramonėje, gaminti. Silicio dalis skirtingų rūšių silikonų ir polisilicio gamybos sąnaudose sudaro 2-35 %, priklausomai nuo kiekvienos rūšies produkto, skirto vartotojams, gamybos proceso. Tačiau vidutiniškai silicio dalis bendrose silikonų gamybos sąnaudose sudaro 11-21 %, o polisilicio 2-10 %. Numatoma, kad taikant 19 % antidempingo muitą, chemijos pramonės naudotojų, kurie visą silicį gauna iš KLR, gamybos sąnaudos padidėtų 2-4 %. Kitiems chemijos pramonės naudotojams įtaka bus mažesnė.
(149)
Kai kurios chemijos pramonės bendrovės, bendradarbiaujančios atliekant tyrimą, buvo pagrindiniai silicio, importuojamo iš Kinijos pagal laikinojo įvežimo perdirbti režimą ir todėl neapmokestinamo antidempingo muitais, importuotojai. Tačiau jos teigė, kad jos negalėjo absorbuoti muito arba jo perkelti pirkėjams ir kad dėl laikinojo įvežimo perdirbti režimo nesumažėjo galiojančių priemonių poveikis, nes bendrovės turėjo skirti nemažai išteklių apsunkinančioms muitų ir kitoms administracinėms procedūroms atlikti. Be to, jų teigimu, jos buvo priverstos investuoti į naujas įmones KLR, kad galėtų veikti arčiau pigių žaliavų šaltinio ir tapti konkurencingesnėmis Azijos rinkoje.
(150)
Aliuminio pramonei silicis yra taip pat svarbi žaliava lydiniams aliuminio rafinavimo krosnyse gaminti. Šie lydiniai daugiausiai naudojami automobilių ir statybos pramonės sektoriuose. Silicio dalis jų gamybos sąnaudose sudarė 8-10 %, atsižvelgiant į naudojamą metalo laužą, kurio sudėtyje jau yra silicio. Dauguma aliuminį rafinuojančių įmonių, bendradarbiaujančių atliekant tyrimą, pirko silicį kitose trečiosiose šalyse, kuriose netaikomi antidempingo muitai, nes jų produktai daugiausiai skirti Sąjungos rinkai ir todėl jie negali pasinaudoti laikinojo įvežimo perdirbti režimu. Numatoma, kad taikant 19 % antidempingo muitą, aliuminio naudotojų, kurie visą aliuminį gauna iš KLR, gamybos sąnaudos turėtų padidėti maždaug 2 %. Kitiems aliuminio naudotojams įtaka bus mažesnė. Atlikus tyrimą nustatyta, kad aliuminį rafinuojančių įmonių pelningumas nebuvo labai didelis, todėl silicio kainų padidėjimas daro neigiamą įtaką jų pelningumui (dėl mažo pelno dydžio).
(151)
Chemijos pramonėje dirbo apie 14 000 darbuotojų, o aliuminio - 6 000. Nagrinėjamuoju laikotarpiu chemijos pramonės užimtumas padidėjo 8 %, o aliuminio pramonės išliko nepakitęs.
(152)
Visi naudotojai labai prieštaravo tolesniam priemonių taikymui, teigdami, kad priemonės buvo taikomos pernelyg ilgai, kad dėl jų Sąjungos rinkoje silicio kainų lygis buvo dirbtinai padidintas (nepriklausomai nuo kilmės) ir kad per PTL Sąjungos pramonei nebuvo daroma žala. Tačiau, atsižvelgiant į labai didelę Kinijos silicio, skirto laikinajam įvežimui perdirbti, eksportuotojams tenkančią rinkos dalį ir konkurenciją dėl silicio, skirto laisvai apyvartai, šis teiginys yra nepagrįstas. Nors iš tiesų nustatyta, kad didžioji Sąjungos pramonės dalis nepatyrė žalos, atliekant priemonių galiojimo termino peržiūrą reikėjo įvertinti žalos pasikartojimo tikimybę. Kaip minėta (žr. visų pirma 133 konstatuojamąją dalį), šiuo atveju nustatyta tokia tikimybė.
(153)
EUSMET teigė, kad PTL Sąjungos rinkoje trūko silicio, kaip įrodyta pateiktame teiginyje, jog kai kurių jos narių užsakymų trečiųjų šalių gamintojai negalėjo įvykdyti. Tačiau šis teiginys nebuvo pagrįstas. Vertindama rinkoje esančius pajėgumus EUSMET atsižvelgė tik į Sąjungos gamintojų pajėgumus, neatsižvelgdama į importą iš trečiųjų šalių, įskaitant importą iš Kinijos taikant laikinojo įvežimo perdirbti režimą. Todėl daroma išvada, kad trūkumo nebuvo ir kad paklausa rinkoje galėjo būti patenkinta, atsižvelgiant į Sąjungos pramonės pardavimą ir importo apimtį.
(154)
EUSMET taip pat teigė, kad Sąjungos pramonė savanoriškai riboja gamybą sezoniškai ją sustabdydama, todėl, siekdama kontroliuoti pardavimo kainas, riboja pardavimą Sąjungos rinkoje. Vienas Sąjungos gamintojas sustabdė gamybą, bet tuo laikotarpiu jis turėjo pakankamai atsargų ir galėjo tiekti pirkėjams pagal sudarytus ilgalaikius sandorius. Kitas Sąjungos gamintojas sumažino gamybą, bet tik po PTL, ir tai daugiau nepasikartojo. Todėl EUSMET teiginys, kad gamyba sustabdyta siekiant kontroliuoti kainas, buvo laikomas nepagrįstu.
(155)
Naudotojai, siekdami būti konkurencingesni, pageidauja laisvai įsigyti pigių žaliavų. Jiems galimybė laisvai įsigyti žaliavų yra svarbi, nes, jų požiūriu, galimybė laisvai įsigyti silicio ateityje bus dar svarbesnė dėl prognozuojamo silicio paklausos padidėjimo iki 2013 m., susijusio su saulės energija pagrįstais projektais. EUSMET teigė, kad dėl prognozuojamo paklausos Sąjungos silicio rinkoje padidėjimo iki 2013 m. tariamas silicio trūkumas padidės. Tačiau remiantis pateiktais duomenimis, kuriais pagrįstos prielaidos, Sąjungos suvartojimas net ir 2013 m. bus mažesnis, palyginti su nagrinėjamuoju laikotarpiu. Todėl nėra jokios priežasties, dėl kurios nebūtų tenkinama būsima silicio paklausa. Be to, dempingo vykdymas negali būti pateisinamas laisve rinktis tiekimo šaltinius. Konkurencijai Sąjungos rinkoje užtikrinti visiems dalyviams turi būti sudaromos vienodos sąlygos.
(156)
Be to, chemijos pramonės naudotojai nurodė, kad Sąjungos pramonė liktų svarbiu tiekimo šaltiniu, kuris svarbus siekiant užtikrinti, kad per trumpą laiką naudotojai galėtų gauti nagrinėjamojo produkto, kad būtų užtikrinta pasiūla ir tiekiamas geresnės kokybės produktas, palyginti su Kinijos kilmės produktu.
(157)
Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad galiojančios priemonės neturėjo jokio didelio neigiamo poveikio jų veiklai. Tiksliau kai kurie chemijos pramonės naudotojai nagrinėjamuoju laikotarpiu importavo daug daugiau silicio iš KLR ir daugelio iš jų finansinė padėtis buvo gera. Taigi manyta, kad, kaip nustatyta ankstesnėse priemonių galiojimo termino peržiūrose, tolesnis priemonių taikymas neturėtų didelio neigiamo poveikio pramonės naudotojams, turint omenyje, kad siūlomų priemonių lygis būtų gerokai mažesnis.
5. Išvada dėl Sąjungos interesų
(158)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių antidempingo priemonių nebūtų galima toliau taikyti.
I. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(159)
Visoms šalims buvo pranešta apie pagrindinius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti priemones, tačiau sumažinant jų dydį. Buvo nustatytas laikotarpis pastaboms ir tvirtinimams dėl atskleistų faktų pateikti. Pateiktos susijusios pastabos buvo išnagrinėtos, tačiau pagrindiniai faktai ir aplinkybės, kuriais remiantis nuspręsta toliau taikyti antidempingo priemones, nebuvo pakeisti.
(160)
Atlikus tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį ir 9 straipsnio 4 dalį, nustatyta, kad importuojamam KLR kilmės nagrinėjamam produktui taikomas antidempingo muitas turėtų būti lygus žalos skirtumui, kuriuo pagrįstos galiojančios priemonės, arba dabartinėje peržiūroje nustatytiems dempingo skirtumams, atsižvelgiant į tai, kuris dydis mažesnis.
(161)
Todėl priemonės bus nustatytos pagal nustatytus dempingo skirtumus, t. y. 16,3 % vienintelei bendrovių grupei, kuriai taikytas IR, ir 19,0 % visoms kitoms bendrovėms.
(162)
Tuo remiantis turėtų būti toliau taikomos priemonės, kurių taikymas atlikus tyrimą pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnį išplėstas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 42/2007 (13) importuojamam siliciui, siunčiamam iš Korėjos Respublikos, deklaruotam kaip Korėjos Respublikos kilmės arba ne, tačiau jų dydis turėtų būti toks, kaip nustatyta 161 konstatuojamojoje dalyje.
(163)
Korėjos Respublikos eksportuotojai, ketinantys pateikti prašymą netaikyti išplėsto antidempingo muito pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 4 dalį, turės pateikti išsamius klausimyno atsakymus, kad Komisija galėtų nuspręsti ar galima taikyti išimtį. Tokia išimtis gali būti taikoma įvertinus nagrinėjamojo produkto rinkos padėtį, gamybos pajėgumus ir pajėgumų naudojimą, viešuosius pirkimus, pardavimą, tikimybę, kad bus tęsiama nepateisinama arba ekonomiškai nepagrįsta veikla, ir įrodymus dėl dempingo. Komisija paprastai taip pat atlieka tikrinamąjį vizitą vietoje. Prašymas turėtų būti pateiktas Komisijai, kartu su visa susijusia informacija, ypač apie bet kokius bendrovės veiklos pokyčius, susijusius su nagrinėjamojo produkto gamyba ir pardavimu eksportui,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės siliciui, kurio KN kodas šiuo metu yra 2804 69 00, nustatomas galutinis antidempingo muitas.
2. Galutinio antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą:
Bendrovė
Muito norma
Papildomas TARIC kodas
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi
16,3 %
A971
Visoms kitoms bendrovėms
19 %
A999
3. Toliau pratęsiamas galutinio antidempingo muito, taikomo importui iš visų kitų Kinijos Liaudies Respublikos bendrovių (t. y. 19,0 %), išplėstinis taikymas 1 dalyje aprašytam importuojamam iš Korėjos Respublikos siunčiamam produktui, kuris deklaruojamas kaip Korėjos Respublikos kilmės arba ne (TARIC kodas 2804690010).
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
1. Prašymas netaikyti 1 straipsnio 3 dalyje minėto išplėsto muito pateikiamas raštu, viena iš oficialių Sąjungos kalbų, jį turi pasirašyti asmuo, įgaliotas atstovauti prašymo pateikėją.
2. Prašymas turi būti siunčiamas šiuo adresu:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate B
Office: N-105 04/17
1049 Bruxelles/Brussel
BELGIQUE/BELGIË
Faksas +32 22956505
3. Vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 13 straipsnio 4 dalimi Komisija, pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu, sprendimu gali suteikti išimtį importui iš bendrovių, kurios nevengia antidempingo priemonių, nustatytų šiuo reglamentu, netaikyti 1 straipsnio 3 dalyje minėto išplėsto muito.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir galioja penkerius metus.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2010 m. gegužės 25 d.