NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 911/2010
ze dne 22. září 2010
o Evropském programu monitorování Země (GMES) a jeho počátečních provozních činnostech (2011-2013)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 189 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Na svém zasedání ve dnech 15. a 16. června 2001 v Göteborgu se Evropská rada dohodla na strategii pro udržitelný rozvoj, která má vzájemně posílit ekonomickou, sociální a environmentální politiku, a dodala lisabonskému procesu environmentální rozměr.
(2)
Ve svém usnesení ze dne 21. května 2007 o evropské politice v oblasti vesmíru (3), přijatém na čtvrtém společném a souběžném zasedání Rady Evropské unie a Rady Evropské kosmické agentury na úrovni ministrů, zřízené podle čl. 8 odst. 1 rámcové dohody mezi Evropským společenstvím a Evropskou kosmickou agenturou (4) (dále jen „Rada pro vesmír“), Rada uznala skutečný a možný příspěvek činností v oblasti vesmíru k Lisabonské strategii pro růst a zaměstnanost poskytováním technologií a služeb pro vznikající evropskou znalostní společnost a přispíváním k evropské soudržnosti, a zdůraznila, že vesmír představuje významný prvek evropské strategie pro udržitelný rozvoj.
(3)
Usnesení nazvané „Dosažení pokroku v evropské politice pro oblast vesmíru“ (5) ze dne 26. září 2008 přijaté na pátém společném a souběžném zasedání rady pro vesmír zdůraznilo, že je nutné rozvíjet vhodné unijní nástroje a režimy financování, s přihlédnutím ke zvláštnostem odvětví vesmírného prostoru a k nutnosti posílit jeho celkovou konkurenceschopnost a konkurenceschopnost příslušného průmyslu a vytvořit vyváženou průmyslovou strukturu; dále je rovněž třeba umožnit vhodné dlouhodobé investice Unie do vesmírného výzkumu a provozování udržitelných vesmírných aplikací ve prospěch Unie a jejích občanů, zejména posouzením všech dopadů politiky pro oblast vesmíru v rámci příštího finančního výhledu.
(4)
V usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2008 o evropské politice pro oblast vesmíru: jak přiblížit vesmír Zemi (6) bylo zdůrazněno, že třeba nalézt pro evropskou vesmírnou politiku vhodné nástroje a programy financování na úrovni EU, které by doplnily prostředky ze sedmého rámcového programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007-2013) (dále jen „sedmý rámcový program“), a umožnit tak různým hospodářským subjektům střednědobé a dlouhodobé plánování jejich činnosti; dále bylo v usnesení poukázáno na to, že příští finanční rámec by měl zohlednit vhodné nástroje a programy financování EU, aby se tak umožnily dlouhodobé investice Unie do vesmírného výzkumu a do provozování udržitelných vesmírných aplikací ve prospěch Unie a jejích občanů.
(5)
Globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti (GMES) je iniciativa monitorování Země, která se pod vedením Unie provádí na základě partnerství s členskými státy a Evropskou kosmickou agenturou (dále jen „ESA“). Jejím prvořadým cílem je poskytovat pod kontrolou Unie informační služby, které umožňují přístup k přesným údajům a informacím v oblasti životního prostředí a bezpečnosti a jsou přizpůsobeny potřebám uživatelů. Tím by měla podporovat lepší využití průmyslového potenciálu politik týkajících se inovací, výzkumu a technologického rozvoje v oblasti pozorování Země. GMES by mimo jiné měl být klíčovým nástrojem k podpoře biologické rozmanitosti, řízení ekosystémů, zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se jí.
(6)
Aby bylo tohoto cíle GMES dosaženo na udržitelném základě, je nutno koordinovat činnosti různých partnerů zapojených do iniciativy GMES a vyvinout, zřídit a provozovat pozorovací kapacitu, která splňuje požadavky uživatelů, aniž jsou dotčena příslušná vnitrostátní a evropská bezpečnostní omezení.
(7)
V této souvislosti by měl být Komisi při zajišťování koordinace příspěvků Unie, členských států a mezivládních agentur do GMES nápomocen výbor, přičemž by při tom měl maximálně využívat stávajících kapacit a zjišťovat nedostatky, které je třeba řešit na úrovni Unie. Komisi by měl rovněž pomáhat sledovat, zda je GMES soudržně prováděn. Měl by sledovat, jak se politika vyvíjí, a umožnit výměnu osvědčených postupů v rámci GMES.
(8)
Komise by měla odpovídat za provádění bezpečnostní politiky GMES, a to s přispěním výboru. Za tímto účelem by mělo být vytvořeno zvláštní uskupení výboru („rada pro bezpečnost“).
(9)
GMES by měl vycházet z uživatelských potřeb, a tedy vyžadovat vyžaduje trvalé, účinné zapojení uživatelů, zejména pokud jde o definování a vyhodnocování požadavků kladených na služby. V zájmu zvýšení hodnoty GMES pro uživatele by měly být informace od nich aktivně získávány prostřednictvím konzultací s koncovými uživateli z veřejného i soukromého sektoru. Rovněž by měl být zřízen zvláštní subjekt („fórum uživatelů“), jehož účelem by bylo usnadnit zjišťování požadavků uživatelů, ověřování souladu služeb a koordinaci mezi GMES a jeho uživateli z veřejného sektoru.
(10)
Má-li být vytvořen rámec zajišťující plný a volný přístup k informacím vytvořeným v rámci služeb GMES a k údajům shromážděným prostřednictvím infrastruktury GMES a má-li být současně zajištěna nezbytná míra ochrany takových informací a údajů, měla by mít Komise pravomoc přijímat v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU akty v přenesené pravomoci, pokud jde o registrační a licenční podmínky pro uživatele GMES a o kritéria pro omezení přístupu k údajům a informacím GMES, přičemž by měla zohlednit politiky, kterými se v oblasti informací a údajů řídí poskytovatelé údajů potřebných pro GMES, a aniž by byla dotčena vnitrostátní pravidla a postupy vztahující se na vesmírné infrastruktury a infrastruktury in situ, které jsou v pravomoci členských států. Je zejména důležité, aby Komise vedla během přípravné fáze náležité konzultace, včetně konzultací s odborníky.
(11)
S cílem zajistit jednotné podmínky provádění tohoto nařízení a aktů v přenesené pravomoci přijatých na základě tohoto nařízení by Komisi měly být svěřeny prováděcí pravomoci k tomu, aby na základě podmínek a kritérií stanovených akty v přenesené pravomoci přijala zvláštní opatření týkající se omezení přístupu k informacím vytvořeným v rámci služeb GMES a údajům shromážděným prostřednictvím zvláštní infrastruktury GMES, včetně jednotlivých opatření, která zohlední citlivost příslušných informací a údajů. Komisi by rovněž měly být svěřeny prováděcí pravomoci za účelem koordinace dobrovolných příspěvků členských států a potenciálních součinností s příslušnými vnitrostátními, unijními a mezinárodními iniciativami, stanovení maximální míry spolufinancování v případě grantů, přijetí opatření stanovujících technické požadavky s cílem zajistit kontrolu a integritu systému v rámci zvláštního programu vesmírné složky GMES a regulovat přístup k technologiím, které zvláštní program vesmírné složky GMES zabezpečují, a zacházení s nimi, a za účelem přijetí ročního pracovního programu GMES.
Podle článku 291 Smlouvy o fungování EU se pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí, stanoví předem formou nařízení přijatého řádným legislativním postupem. Do přijetí tohoto nového nařízení zůstává v platnosti rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (7), s výjimkou regulativního postupu s kontrolou, který se nepoužije.
(12)
Vzhledem k tomu, že GMES je založen na partnerství Unie, ESA a členských států, měla by Komise usilovat o to, aby pokračoval dialog, který byl nedávno navázán s ESA a členskými státy, které disponují odpovídajícími kosmickými kapacitami.
(13)
Služby GMES jsou nezbytné pro podporu trvalého využívání informačních zdrojů v soukromém sektoru, což usnadní inovace prováděné poskytovateli služeb, z nichž mnozí jsou malými nebo středními podniky, a tím vytvoří přidanou hodnotu.
(14)
Systém GMES zahrnuje jak vývojové, tak i provozní činnosti. Pokud jde o provozní činnosti, Rada pro vesmír ve svých třetích orientačních směrech přijatých na zasedání Rady dne 28. listopadu 2005 podpořila postupný, na jasně stanovených prioritách založený přístup k provádění GMES, které bude zahájeno vývojem tří urychlených služeb v oblasti nouzové reakce, monitorování země a námořních služeb.
(15)
V souladu s čl. 49 odst. 6 písm. b) nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (8) (dále jen „finanční nařízení“), byly první provozní služby v oblasti nouzové reakce a monitorování země financovány jako přípravné akce.
(16)
Kromě vývojových činností financovaných v rámci tematické oblasti „vesmír“ zahrnuté v sedmém rámcovém programu je v období 2011-2013 nezbytná činnost Unie, aby byla zajištěna návaznost na přípravné akce a byly zřízeny provozní služby na trvalejším základě v oblastech, které jsou dostatečně vyspělé a mají prokazatelný potenciál pro rozvoj navazujících služeb.
(17)
Ve svém sdělení ze dne 12. listopadu 2008 nazvaném „Globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti (GMES): dbáme o bezpečnější planetu“ Komise naznačila svůj přístup ke správě a financování GMES a uvedla svůj záměr pověřit technickým prováděním GMES specializované subjekty, včetně ESA pro vesmírnou složku GMES, jelikož má jedinečné postavení a zkušenosti.
(18)
Koordinací technického provádění služeb GMES by Komise měla případně pověřit příslušné instituce Unie nebo mezivládní organizace, jako je Evropská agentura pro životní prostředí a Evropské středisko pro střednědobé předpovědi počasí.
(19)
Provozní služby v oblasti řízení nouzových situací a reakce na humanitární krize jsou nezbytné k tomu, aby bylo možno koordinovat stávající kapacitu Unie a jejích členských států a aby byli lépe připraveni a lépe reagovali na přírodní katastrofy nebo katastrofy způsobené člověkem, které mají často rovněž negativní dopad na životní prostředí, a také lépe zajistili obnovu po těchto katastrofách. Změna klimatu by mohla vést ke zvýšení počtu výskytu nouzových situací, a proto bude mít GMES zásadní význam pro podporu opatření v oblasti přizpůsobení se změně klimatu. Služby GMES by proto měly poskytovat geoprostorové informace za účelem podpory reakcí na nouzové situace a humanitární krize.
(20)
Služby monitorování země jsou důležité pro monitorování biologické rozmanitosti a ekosystémů a pro podporu opatření v oblasti zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se změně klimatu a pro řízení široké škály zdrojů a politik, z nichž většina se týká přírodního prostředí: půdy, vody, zemědělství, lesů, energetiky a veřejných služeb, zastavěných oblastí, rekreačních zařízení, infrastruktury a dopravy. Provozní služby pro monitorování země jsou nezbytné na evropské i celosvětové úrovni a rozvíjejí se ve spolupráci s členskými státy, třetími zeměmi v Evropě, partnery mimo Evropu a s Organizací spojených národů.
(21)
Služby GMES v oblasti mořského prostředí jsou důležité pro podporu integrované evropské kapacity pro předpovědi pro oceány a jejich monitorování a budoucí poskytování základních klimatických proměnných. Jsou zásadním prvkem monitorování změny klimatu, monitorování mořského prostředí a pro podporu dopravní politiky.
(22)
Služby v oblasti monitorování atmosféry jsou důležité pro monitorování kvality ovzduší, chemických vlastností atmosféry a jejího složení. Jsou také zásadním prvkem monitorování změny klimatu a budoucího poskytování základních klimatických proměnných. Informace o stavu atmosféry je nezbytné poskytovat pravidelně a na regionální a celosvětové úrovni.
(23)
Významnou součástí iniciativy GMES jsou bezpečnostní služby. Evropa bude moci ke svému prospěchu využívat vesmírné prostředky a prostředky in situ, které budou sloužit zavádění služeb, jež se podílejí na řešení problémů, jimž Evropa čelí v oblasti bezpečnosti, zejména při kontrole hranic, v rámci námořního dohledu a při podpoře vnější činnosti Unie.
(24)
Monitorování změny klimatu by mělo umožnit přizpůsobovat se jejím důsledkům a zmírňovat je. Zejména by mělo přispívat k poskytování základních klimatických proměnných, klimatických analýz a předpovědí v měřítku, které je z hlediska přizpůsobování se změně klimatu a jejího zmírňování významné, a k poskytování příslušných služeb.
(25)
Poskytování provozních služeb financovaných podle tohoto nařízení závisí na přístupu k údajům shromažďovaným prostřednictvím vesmírné infrastruktury, zařízení ve vzduchu, v moři nebo na zemi („infrastruktura in situ“) a průzkumných programů. Proto je nutno, při plném dodržení zásad subsidiarity a proporcionality, zajistit přístup k požadovaným údajům a v případě potřeby může být podporováno shromažďování údajů in situ doplňující stávající činnosti Evropské unie a činnosti na vnitrostátní úrovni. Je nutno zajistit i neustálou dostupnost základní in situ a vesmírné pozorovací infrastruktury, včetně vesmírné infrastruktury speciálně vyvinuté pro GMES v rámci programu ESA týkajícího se vesmírné složky GMES (dále jen „Sentinely“). První Sentinely by měly vstoupit do fáze počátečních provozních činností začátkem roku 2012.
(26)
Komise by měla zajistit, aby se vzájemně doplňovaly výzkumné a vývojové činnosti týkající se GMES v rámci sedmého rámcového programu, příspěvek Unie k počátečním provozním činnostem GMES, činnostem partnerů GMES a stávajícím strukturám, jako jsou evropská datová centra.
(27)
Počáteční provozní činnosti GMES by měly být prováděny v souladu s dalšími příslušnými politikami, nástroji a činnostmi Unie, zejména s politikami v oblasti životního prostředí, bezpečnosti, konkurenceschopnosti a inovací, soudržnosti, výzkumu, dopravy, hospodářské soutěže a mezinárodní spolupráce, programem evropských globálních navigačních družicových systémů (GNSS) a ochranou osobních údajů. Dále by měly údaje GMES zachovávat soulad s prostorovými referenčními údaji členských států a podporovat vývoj infrastruktury pro prostorové informace v Unii zřízené směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES ze dne 14. března 2007 o zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství (INSPIRE) (9) GMES by měl rovněž doplňovat Sdílený informační systém o životním prostředí (SEIS) a činnosti Unie v oblasti nouzové reakce.
(28)
GMES a jeho počáteční provozní činnosti by měly být chápány jako evropský příspěvek k vybudování Globálního systému systémů pozorování Země (GEOSS) vyvíjeného v rámci skupiny pro pozorování Země (GEO).
(29)
Dohoda o evropském hospodářském prostoru a rámcové dohody s kandidátskými a potenciálními kandidátskými zeměmi stanoví možnost účasti těchto zemí v programech Unie. Účast dalších třetích zemí a mezinárodních organizací by měla být umožněna uzavřením příslušných mezinárodních dohod.
(30)
Toto nařízení stanoví pro celou dobu trvání počátečních provozních činností GMES finanční krytí ve výši 107 milionů EUR, které je hlavní referenční hodnotou pro rozpočtový orgán během ročního rozpočtového procesu, ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (10) (dále jen „interinstitucionální dohoda“). Předpokládá se, že toto finanční krytí bude doplňovat částka 209 milionů EUR z tématu „vesmír“ sedmého rámcového programu pro výzkumné činnosti doprovázející počáteční provozní činnosti GMES, přičemž hospodaření s touto částkou by mělo probíhat podle platných pravidel a rozhodovacích postupů v rámci sedmého rámcového programu. Tyto dva finanční zdroje by měly být spravovány koordinovaně s cílem zajistit soudržný pokrok v provádění GMES.
(31)
Toto finanční krytí je v souladu se stropem stanoveným pro polokruh 1a víceletého finančního rámce na období 2007-2013, avšak rozpětí zbývající v polokruhu 1a na období 2011-2013 je velmi malé. Je třeba zdůraznit, že o roční částce bude rozhodnuto v rámci ročního rozpočtového procesu v souladu s bodem 37 interinstitucionální dohody.
(32)
Finanční krytí by mělo být pokud možno dále navýšeno, aby mohly být prostředky na závazky přiděleny pro vesmírnou složku ještě ve stávajícím víceletém finančním rámci. Konkrétně se při tom jedná o provoz družic typu Sentinel série A, vypuštění série B a zadání zakázek na podstatné komponenty pro sérii C.
(33)
Komise by proto měla v souvislosti s přezkumem stávajícího víceletého finančního rámce v polovině období a před koncem roku 2010 prověřit možnost dodatečného financování pro GMES z celkového rozpočtu Unie v době platnosti víceletého finančního rámce 2007-2013.
(34)
Případné přidělení dodatečných finančních prostředků na toto nařízení nad rámec již vyčleněných 107 milionů EUR by mělo být posuzováno na pozadí debaty o budoucnosti evropské vesmírné politiky, zejména pokud jde o zadávání zakázek a správu.
(35)
Komise by rovněž měla v prvním pololetí roku 2011 předložit dlouhodobou finanční strategii pro budoucí víceletý finanční rámec, aniž by tím byl dotčen výsledek jednání o víceletém finančním rámci na období 2014-2020.
(36)
Komise by při finančním plánování měla dbát na to, aby byla během období počátečních provozních činností GMES (2011-2013) a také po jeho skončení zachována kontinuita údajů a aby služby mohly být používány nepřetržitě a bez omezení.
(37)
Podle finančního nařízení by členské státy, třetí země a mezinárodní organizace měly mít možnost přispět na programy na základě příslušných dohod.
(38)
Informace GMES by měly být plně a volně přístupné, aniž by byla dotčena příslušná bezpečnostní omezení nebo politiky v oblasti údajů zastávané členskými státy a jinými organizacemi, které do GMES přispívají údaji a informacemi. To je nezbytné k podpoře využívání a sdílení údajů z pozorování Země v souladu se zásadami SEIS, INSPIRE a GEOSS. Plný a volný přístup k údajům by rovněž měl zohlednit stávající poskytování údajů na komerčním základě a měl by přispět k posílení trhů v oblasti pozorování Země v Evropě, zejména v navazujících odvětvích, s cílem zvýšit růst a zaměstnanost.
(39)
Podle sdělení Komise ze dne 28. října 2009 nazvaného „Globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti (GMES): úkoly a další kroky v oblasti vesmírné složky“ by měla v případě družic typu Sentinel existovat politika plného a volného přístupu k údajům zajištěného pomocí systému bezplatného udělování licencí a přístupu online, který by podléhal bezpečnostním ohledům. Cílem tohoto přístupu je maximalizovat přínosnost údajů získaných pomocí družic typu Sentinel pro co největší škálu možností využití a motivovat koncové uživatele k používání informací vycházejících z údajů pozorování Země.
(40)
Činnosti financované v rámci tohoto nařízení by měly být sledovány a hodnoceny, aby bylo možné provádět úpravy.
(41)
Je třeba přijmout vhodná opatření k zamezení nesrovnalostí a podvodů a podniknout nezbytné kroky k zpětnému získání ztracených. neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků v souladu s nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (11) a (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (12) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (13).
(42)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zřízení programu GMES a jeho počátečních provozních činností, nelze uspokojivě dosáhnout na úrovni členských států, protože počáteční provozní činnosti GMES budou také zahrnovat celoevropskou kapacitu a budou záviset na koordinovaném poskytování služeb v členských státech, které je třeba koordinovat na úrovni Unie, a lze jej z důvodu rozsahu činnosti lépe dosáhnout na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedeného cíle, zejména pokud jde o úlohu Komise jakožto koordinátora činnosti členských států,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se zřizuje Evropský program monitorování Země nazvaný GMES a stanoví pravidla pro provádění jeho počátečních provozních činností v období 2011-2013.
Článek 2
Oblast působnosti GMES
1. Program GMES navazuje na výzkumné činnosti prováděné na základě rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007-2013) (14) a program ESA týkající se vesmírné složky GMES.
2. Program GMES zahrnuje:
a)
složku služeb zajišťující přístup k informacím s využitím pro tyto oblasti:
-
monitorování atmosféry,
-
monitorování změny klimatu sloužící politikám v oblasti přizpůsobení se změně klimatu a její zmírňování,
-
nouzové řízení,
-
monitorování země,
-
monitorování mořského prostředí,
-
bezpečnost;
b)
vesmírnou složku zajišťující udržitelné pozorování z vesmíru pro oblasti služeb uvedené v písmenu a);
c)
složku in situ, která prostřednictvím instalací ve vzduchu, v moři a na zemi zajišťuje pozorování pro oblasti služeb uvedených v písmenu a).
Článek 3
Počáteční provozní činnosti GMES (2011-2013)
1. Počáteční provozní činnosti GMES se vztahují na období 2011-2013 a mohou zahrnovat provozní akce v těchto oblastech:
1)
oblasti služeb uvedené v čl. 2 odst. 2 písm. a);
2)
opatření na podporu využívání služeb uživateli;
3)
přístup k údajům;
4)
podpora shromažďování údajů in situ;
5)
vesmírná složka GMES.
2. Cíle provozních akcí uvedených v odstavci 1 jsou vymezeny v příloze.
Článek 4
Organizační opatření
1. Komise zajistí koordinaci programu GMES s činnostmi na vnitrostátní úrovni, na úrovni Unie a mezinárodní úrovni, konkrétně v případě GEOSS. Zavádění a provozování GMES má být založeno na partnerstvích mezi Unií a členskými státy v souladu s příslušnými pravidly a postupy. Dobrovolné příspěvky členských států a potenciální součinnosti s příslušnými vnitrostátními, unijními a mezinárodními iniciativami jsou koordinovány v souladu s poradním postupem podle čl. 16 odst. 5.
2. Komise spravuje finanční prostředky vyhrazené pro činnosti prováděné podle tohoto nařízení v souladu s finančním nařízením a s řídícím postupem podle čl. 16 odst. 4. Komise zajistí doplňkovost a provázanost programu GMES s ostatními příslušnými politikami, nástroji a činnostmi Unie, které se týkají zejména životního prostředí, bezpečnosti, konkurenceschopnosti a inovací, soudržnosti, výzkumu (zejména činností v rámci sedmého rámcového programu týkajících se GMES, aniž je dotčeno rozhodnutí č. 1982/2006/ES), dopravy a hospodářské soutěže, mezinárodní spolupráce, programů evropských globálních navigačních družicových systémů (GNSS), ochrany osobních údajů a stávajících práv duševního vlastnictví, směrnice 2007/2/ES, Sdíleného informačního systému o životním prostředí (SEIS) a činností Unie v oblasti nouzové reakce.
3. Jelikož GMES je programem vycházejícím z uživatelských potřeb, Komise zajistí, aby specifikace služeb odpovídaly potřebám uživatelů. Za tímto účelem zavede transparentní mechanismus pro pravidelné zapojení a konzultace uživatelů, který na úrovni Unie i vnitrostátní úrovni umožní zjistit jejich požadavky. Komise zajistí koordinaci s příslušnými uživateli z veřejného sektoru členských států, třetích zemí a v rámci mezinárodních organizací. Požadavky v souvislosti s údaji o službách určí Komise nezávisle po konzultaci fóra uživatelů.
4. Technická koordinace a provádění vesmírné složky GMES se přenese na ESA, kterou v případě potřeby podpoří Evropská organizace pro využívání meteorologických družic (EUMETSAT).
5. Koordinací technického provádění služeb GMES Komise případně pověří příslušné instituce Unie nebo mezivládní organizace.
Článek 5
Poskytování služeb
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění účinné soutěže při poskytování služeb GMES a k podpoře zapojení malých a středních podniků. Komise usnadní využívání výstupů služeb GMES s cílem rozvíjet navazující odvětví.
2. Poskytování služeb GMES se případně decentralizuje tím, že se na evropské úrovni propojí se stávajícími inventáři a kapacitami v oblasti vesmírných údajů, údajů in situ a referenčních údajů v členských státech, aby se zabránilo zdvojování. Nové údaje, které zdvojují stávající zdroje, se nepořizují, ledaže je využití existujících nebo zdokonalitelných souborů údajů technicky neproveditelné nebo neefektivní z hlediska nákladů.
3. Komise může s přihlédnutím ke stanovisku fóra uživatelů určit nebo uznat vhodné postupy certifikace tvorby údajů v rámci programu GMES. Tyto postupy jsou transparentní, ověřitelné a kontrolovatelné, aby byla pro uživatele zajištěna autentičnost, sledovatelnost a integrita údajů. Komise v rámci svých smluvních ujednání s provozovateli služeb GMES zajistí, aby byly tyto postupy zavedeny.
4. Komise předkládá každý rok zprávy o výsledcích dosažených při provádění tohoto článku.
Článek 6
Formy financování z prostředků Unie
1. Financování z prostředků Unie může mít tyto právní formy:
a)
dohody o pověření;
b)
granty;
c)
zadávání veřejných zakázek.
2. Při poskytování finančních prostředků Unie se zajistí skutečná soutěž, transparentnost a rovné zacházení. Tam, kde je to odůvodněné, lze granty Unie poskytovat v určitých formách, včetně rámcové dohody o partnerství nebo spolufinancování provozních či akčních grantů. Granty na provozní náklady udělené subjektům uskutečňujícím cíle obecného evropského zájmu nepodléhají ustanovením finančního nařízení o postupném snižování. U grantů se maximální výše spolufinancování stanoví řídicím postupem podle čl. 16 odst. 4.
3. Komise podává zprávy o přidělení finančních prostředků Unie na jednotlivé činnosti uvedené v čl. 3 odst. 1 a o procesu hodnocení a výsledcích, které přinesla výběrová řízení a smlouvy uzavřené na základě tohoto článku po přidělení zakázek.
Článek 7
Účast třetích zemí
Na provozních akcích uvedených v článku 3 se mohou podílet tyto země:
1)
země Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou smluvními stranami Dohody o EHP v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o EHP;
2)
kandidátské země, jakož i potenciální kandidátské země zapojené do procesu stabilizace a přidružení v souladu s rámcovými dohodami nebo protokolem k dohodě o přidružení týkajícími se obecných zásad účasti těchto zemí v programech Unie, které byly s těmito zeměmi uzavřeny;
3)
Švýcarská konfederace, ostatní třetí země neuvedené v bodech 1) a 2) a mezinárodní organizace, v souladu s dohodami uzavřenými Unií s těmito třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi podle článku 218 Smlouvy o fungování Evropské unie, který stanoví podmínky a podrobná pravidla jejich účasti.
Článek 8
Financování
1. Finanční krytí přidělené na provozní akce uvedené v čl. 3 odst. 1 činí 107 milionů EUR.
2. Rozpočtové prostředky schvaluje každoročně rozpočtový orgán v mezích víceletého finančního rámce.
3. Dodatečné financování programu GMES mohou poskytnout i třetí země nebo mezinárodní organizace.
Dodatečné financování uvedené v prvním pododstavci představují podle čl. 18 finančního nařízení účelově vázané příjmy.
Článek 9
Politika v oblasti údajů a informací GMES
1. Politika v oblasti údajů a informací pro činnosti financované v rámci programu GMES má tyto cíle:
a)
podporovat využívání a sdílení informací a údajů GMES;
b)
úplný a volný přístup k informacím, které produkují služby GMES, a údajům shromažďovaným prostřednictvím infrastruktury GMES, s výhradou příslušných mezinárodních dohod, bezpečnostních omezení a licenčních podmínek, včetně registrace a přijetí uživatelských licencí;
c)
posílit trh v oblasti pozorování Země v Evropě, zejména navazující odvětví, s cílem umožnit růst a tvorbu pracovních příležitostí;
d)
přispět k udržitelnosti a kontinuitě poskytování údajů a informací GMES;
e)
podporovat evropské výzkumné, technologické a inovační komunity.
2. Má-li být stanoven rámec pro dosažení cíle politiky v oblasti informací a údajů GMES uvedeného v odst. 1 písm. b) a současně zajištěna nezbytná míra ochrany informací vytvořených v rámci služeb GMES a údajů shromážděných prostřednictvím zvláštní infrastruktury GMES, může Komise přijímat formou aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 10 a s výhradou podmínek stanovených v článcích 11 a 12 následující opatření, přičemž zohlední politiky, kterými se v oblasti informací a údajů řídí poskytovatelé údajů potřebných pro GMES, a aniž jsou dotčena vnitrostátní pravidla a postupy vztahující se na vesmírné infrastruktury a infrastruktury in situ, které jsou v pravomoci členských států:
a)
opatření stanovující registrační a licenční podmínky pro uživatele GMES;
b)
opatření určující kritéria pro omezení přístupu k informacím vytvořeným v rámci služeb GMES a údajům shromážděným prostřednictvím zvláštní infrastruktury GMES.
Článek 10
Výkon přenesení pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 9 odst. 2 je svěřena Komisi do 31. prosince 2013.
2. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
3. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v článcích 11 a 12.
Článek 11
Zrušení přenesení pravomoci
1. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 9 odst. 2 zrušit.
2. Orgán, který zahájí interní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, se vynasnaží uvědomit v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí druhý orgán a Komisi a uvede přenesené pravomoci, jejichž přenesení by mělo být zrušeno, a možné důvody tohoto zrušení.
3. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který v něm je upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 12
Námitky k aktům v přenesené pravomoci
1. Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne oznámení.
Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
2. Pokud Evropský parlament ani Rada v uvedené lhůtě námitky proti aktu v přenesené pravomoci nevysloví, bude akt zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupí v platnost dnem v něm stanoveným.
Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím uvedené lhůty, pokud Evropský parlament i Rada uvědomí Komisi o svém záměru námitky nevyslovit.
3. Akt v přenesené pravomoci nevstoupí v platnost, pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada vysloví námitky. Orgán, který vyslovuje námitky proti aktu v přenesené pravomoci, je odůvodní.
Článek 13
Prováděcí opatření týkající se politiky v oblasti údajů a informací a správy bezpečnosti složek a informací GMES
1. Na základě kritérií uvedených v čl. 9 odst. 2 písm. b) přijme Komise regulativním postupem s kontrolou podle čl. 16 odst. 3 zvláštní opatření omezující přístup k informacím vytvořeným v rámci služeb GMES a údajům shromážděným prostřednictvím zvláštní infrastruktury GMES.
2. Komise zajistí celkovou koordinaci, pokud jde o bezpečnost složek a služeb GMES, a zohlední přitom nutnost dohledu a integrace bezpečnostních požadavků všech prvků programu, aniž jsou dotčena vnitrostátní pravidla a postupy vztahující se na vesmírné infrastruktury a infrastruktury in situ, které jsou v pravomoci členských států. Zejména přijme Komise regulativním postupem s kontrolou podle čl. 16 odst. 3 opatření, kterými stanoví technické požadavky s cílem zajistit kontrolu a integritu systému v rámci zvláštního programu vesmírné složky GMES a regulovat přístup k technologiím, které zvláštní program vesmírné složky GMES zabezpečují, a zacházení s nimi.
Článek 14
Sledování a hodnocení
1. Komise sleduje a hodnotí provádění provozních akcí uvedených v čl. 3 odst. 1.
2. Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů do 31. prosince 2012 zprávu o prozatímním hodnocení a do 31. prosince 2015 zprávu o hodnocení ex post.
Článek 15
Prováděcí opatření
1. Komise přijme roční pracovní program podle článku 110 finančního nařízení a článků 90 a 166 nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (15), řídícím postupem podle čl. 16 odst. 4 tohoto nařízení.
2. Z přídělu finančních prostředků pro program GMES lze rovněž hradit výdaje související s činnostmi v rámci přípravy, monitorování, kontroly, auditu a hodnocení, které jsou přímo potřebné pro řízení programu GMES a dosažení jeho cílů, zejména výdaje na studie, schůze, informační a publikační činnosti, jakož i veškeré ostatní výdaje na technickou a správní pomoc, které Komisi vzniknou při řízení programu GMES.
Článek 16
Výbor pro GMES
1. Komisi je nápomocen výbor (dále jen „Výbor pro GMES“).
2. Výbor pro GMES se může scházet v určitém složení za účelem projednání konkrétních otázek, zejména těch týkajících se bezpečnosti („rada pro bezpečnost“).
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je dva měsíce.
4. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je dva měsíce.
5. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
Článek 17
Fórum uživatelů
1. Jako zvláštní subjekt se zřizuje fórum uživatelů. Poskytuje Komisi poradenství, pokud jde o definování a vyhodnocování požadavků uživatelů a koordinaci mezi programem GMES a jeho uživateli z veřejného sektoru.
2. Fóru uživatelů předsedá Komise. Sestává z uživatelů GMES z veřejného sektoru, které jmenují členské státy.
3. Sekretariát fóra uživatelů zajišťuje Komise.
4. Fórum uživatelů přijme svůj jednací řád.
5. Výbor pro GMES je v úplnosti informován o poradenství poskytovaném Fórem uživatelů ve věci provádění programu GMES.
Článek 18
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise zajistí, aby při provádění akcí financovaných na základě tohoto nařízení byly chráněny finanční zájmy Unie uplatněním preventivních opatření proti podvodům, korupci a jiným nedovoleným činnostem, a to pomocí účinných kontrol a vymáháním neoprávněně vyplacených částek, a v případě zjištění nesrovnalostí pomocí účinných, přiměřených a odrazujících sankcí v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 2988/95, nařízením (Euratom, ES) č. 2185/96 a nařízením (ES) č. 1073/1999.
2. Pokud jde o činnosti Unie financované na základě tohoto nařízení, rozumí se „nesrovnalostí“ ve smyslu čl. 1 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 jakékoli porušení ustanovení práva Unie nebo jakékoli porušení smluvní povinnosti vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v důsledku kterého je nebo by mohl být poškozen souhrnný rozpočet Evropské unie, a to formou neoprávněného výdaje.
3. Dohody vyplývající z tohoto nařízení, včetně dohod uzavřených se zúčastněnými třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, upravují především dohled a finanční kontrolu ze strany Komise nebo jí pověřeného zástupce a audity Účetního dvora, které jsou v případě potřeby prováděny na místě.
Článek 19
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 22. září 2010.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 911/2010
2010 m. rugsėjo 22 d.
dėl Europos Žemės stebėsenos programos (GMES) ir jos pradinės praktinės veiklos 2011-2013 m.
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 189 straipsnį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
pasikonsultavę su Regionų komitetu,
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),
kadangi:
(1)
2001 m. birželio 15-16 d. susitikime Geteborge Europos Vadovų Taryba susitarė dėl tvaraus vystymosi strategijos, kuria siekiama bendrai sustiprinti ekonominę, socialinę ir aplinkos politiką ir papildė Lisabonos procesą aplinkos aspektu.
(2)
2007 m. gegužės 21 d. Rezoliucijoje dėl Europos kosmoso politikos (3), priimtoje ketvirtame bendrame jungtiniame Europos Sąjungos Tarybos ir Europos kosmoso agentūros tarybos posėdyje ministrų lygiu, kuri buvo įsteigta pagal Europos bendrijos ir Europos kosmoso agentūros bendrojo susitarimo (4) 8 straipsnio 1 dalį (toliau - Kosmoso taryba), Taryba pripažino dabartinį ir galimą veiklos kosminės erdvės srityje indėlį į Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir užimtumui skatinti, nes dėl šios veiklos teikiamos technologijos ir paslaugos besiformuojančiai Europos žinių visuomenei bei prisidedama prie Europos sanglaudos, ir pabrėžė, kad kosminė erdvė yra svarbus Europos tvaraus vystymosi strategijos elementas.
(3)
2008 m. rugsėjo 26 d. Rezoliucijoje Europos kosminės erdvės politikos plėtojimas (5), priimtoje penktame bendrame jungtiniame Kosmoso tarybos posėdyje buvo pabrėžtas poreikis parengti tinkamas ES priemones ir finansavimo schemas, atsižvelgiant į kosminės erdvės sektoriaus specifiką, poreikį stiprinti šio sektoriaus ir jo pramonės konkurencingumą bei būtinybę turėti subalansuotą pramonės struktūrą; ir sudaryti sąlygas tinkamoms ilgalaikėms Sąjungos investicijoms į su kosmine erdve susijusius mokslinius tyrimus ir tvarių kosminių įrenginių veikimą siekiant naudos Sąjungai bei jos piliečiams, visų pirma atsižvelgiant į visas su kosmine erdve susijusios politikos pasekmes kitoje finansinėje perspektyvoje.
(4)
2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl Europos kosmoso politikos: Europa ir kosmosas (6) pabrėžiama būtinybė rasti tinkamas ES priemones ir Europos kosmoso politikos finansavimo schemas, kuriomis naudojantis būtų galima papildyti pagal Septintąją bendrąją Europos bendrijos mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros ir demonstracinės veiklos programą (2007-2013 m.) (toliau - Septintoji bendroji programa) skiriamas lėšas, kad skirtingi ūkio subjektai galėtų planuoti ilgalaikius veiksmus vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais bei pabrėžiama, kad rengiant kitą finansinę perspektyvą reikėtų atsižvelgti į tinkamas ES priemones ir finansavimo schemas, siekiant užtikrinti ilgalaikes Sąjungos investicijas į mokslinius tyrimus kosmoso srityje ir tvarių kosmoso taikymo būdų naudojimą teikiant naudą Sąjungai ir jos piliečiams.
(5)
Globali aplinkos ir saugumo stebėsenos sistema (toliau - GMES) yra Žemės stebėsenos iniciatyva, kuriai vadovauja Sąjunga ir kuri įgyvendinama bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir Europos kosmoso agentūra (toliau - EKA). Jos pagrindinis tikslas - kontroliuojant Sąjungai teikti informavimo paslaugas, kurių dėka sudaroma prieiga prie tikslių aplinkos ir saugumo sričių duomenų ir kurios skirtos tenkinti vartotojų poreikius. Tuo pačiu metu taikant GMES turėtų būti kaip galima geriau išnaudotos inovacijų politikos galimybės pramonėje, mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros galimybės Žemės stebėjimo srityje. GMES turėtų būti, be kita ko, pagrindinis paramos biologinės įvairovės bei ekosistemų valdymui ir klimato kaitos švelninimui bei prisitaikymui prie jos įrankis.
(6)
Siekiant tvaraus GMES įgyvendinimo tikslo būtina koordinuoti įvairių GMES veikloje dalyvaujančių partnerių veiklą ir sukurti, įsteigti bei turėti veikiančius stebėjimo pajėgumus, atitinkančius naudotojų reikalavimus, nedarant poveikio atitinkamiems nacionaliniams ir Europos saugumo reikalavimams.
(7)
Taigi komitetas turėtų padėti Komisijai užtikrinti Sąjungos, valstybių narių ir tarpvalstybinių agentūrų indėlio į GMES koordinavimą geriausiai išnaudodamas esamus pajėgumus ir nustatydamas trūkumus, kuriuos reikėtų pašalinti Sąjungos lygiu. Jis taip pat turėtų padėti Komisijai stebėti nuoseklų GMES įgyvendinimą. Jis turėtų stebėti politikos raidą ir sudaryti galimybes keistis gerąja patirtimi GMES srityje.
(8)
Komisija, kuriai turėtų padėti komitetas, turėtų būti atsakinga už GMES saugumo politikos įgyvendinimą. Tuo tikslu turėtų būti įsteigta speciali komiteto grupė (Saugumo taryba).
(9)
GMES turėtų būti nukreipta į naudotojus, taigi būtinas nuolatinis ir veiksmingas naudotojų dalyvavimas, ypač nustatant ir įteisinant paslaugos teikimo reikalavimus. Siekiant padidinti GMES vertę naudotojams, jų indėlis turėtų būti aktyviai skatinamas nuolat konsultuojantis su galutiniais viešojo ir privataus sektoriaus naudotojais. Taip pat turėtų būti įsteigta speciali įstaiga (Naudotojų forumas) siekiant, kad būtų lengviau nustatomi naudotojų reikalavimai, patikrinta paslaugos atitiktis reikalavimams ir koordinuojama GMES programa su jos viešojo sektoriaus naudotojais.
(10)
Siekdama nustatyti sistemą, pagal kurią būtų užtikrinama atvira prieiga prie visos informacijos, gautos teikiant GMES paslaugas, ir duomenų, surinktų naudojantis GMES infrastruktūra, suteikiant būtiną tos informacijos ir duomenų apsaugą, Komisijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV) 290 straipsnį turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotus teisės aktus dėl GMES naudotojų registravimo ir licencijavimo sąlygų bei prieigos prie GMES duomenų ir informacijos apribojimo, atsižvelgiant į duomenų, reikalingų GMES, teikėjų duomenis ir informacijos politiką ir nedarant poveikio nacionalinėms taisyklėms ir procedūroms, taikomoms valstybės kontroliuojamai kosmoso ir in situ infrastruktūrai. Labai svarbu, kad parengiamųjų darbų metu Komisija tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu.
(11)
Siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento ir šio reglamento pagrindu priimtų deleguotų teisės aktų įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai pagal deleguotuose teisės aktuose nustatytas sąlygas ir kriterijus priimti konkrečias priemones dėl prieigos prie informacijos, gautos teikiant GMES paslaugas, ir duomenų, surinktų naudojantis GMES infrastruktūra, apribojimo, taip pat atskiras priemones, atsižvelgiant į tam tikros informacijos ir duomenų slaptumą. Įgyvendinimo įgaliojimai taip pat Komisijai turėtų būti suteikti tam, kad ji koordinuotų valstybių narių savanoriškus įnašus ir galimą sąveiką su atitinkamomis nacionalinėmis, Sąjungos ir tarptautinėmis iniciatyvomis siekiant nustatyti maksimalią subsidijų bendro finansavimo dalį, priimtų priemones, pagal kurias nustatomi techniniai reikalavimai, kad būtų užtikrinama GMES kosmoso komponentui skirtos programos sistemos kontrolė ir vientisumas, kontroliuojama prieiga prie technologijų, kurios užtikrina GMES kosmoso komponentui skirtos programos saugumą, ir šios technologijos būtų tvarkomos, bei priimtų GMES metinę darbų programą.
Vadovaujantis SESV 291 straipsniu laikantis įprastos teisėkūros procedūros priimtu reglamentu iš anksto nustatomi valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai. Iki bus priimtas tas naujas reglamentas, toliau taikomas 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimas 1999/468/EB, nustatantis Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (7), išskyrus reguliavimo procedūrą su tikrinimu, kuri yra netaikoma.
(12)
Kadangi GMES grindžiama Sąjungos, EKA ir valstybių narių partneryste, Komisija turėtų stengtis tęsti neseniai su EKA ir valstybėmis narėmis, turinčiomis atitinkamą kosminę erdvę, pradėtą dialogą.
(13)
GMES paslaugos reikalingos siekiant skatinti, kad privatus sektorius nuolat naudotųsi informacijos šaltiniais ir taip padeda įsitvirtinti rinkoje paslaugų teikėjams, kurių dauguma yra mažos ir vidutinės įmonės (toliau - MVĮ), taip sukuriant pridėtinę vertę.
(14)
GMES apima kūrimo veiksmus ir praktinę veiklą. Kalbant apie praktinę veiklą, Trečioji Kosmoso taryba 2005 m. lapkričio 28 d. priimtose gairėse pritarė GMES priemonių įgyvendinimui etapais, remdamasi aiškiai nustatytais prioritetais, pradedant trijų skubių paslaugų tipų - reagavimo į ekstremalias situacijas, žemės paviršiaus ir jūros stebėsenos paslaugų - teikimo organizavimu.
(15)
Pirmosios reagavimo į ekstremalias situacijas ir žemės paviršiaus stebėsenos praktinės paslaugos buvo finansuojamos kaip parengiamieji veiksmai pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (8) (toliau - Finansinis reglamentas) 49 straipsnio 6 dalies b punktą.
(16)
Be kūrimo veiksmų, finansuotų pagal kosmoso teminę sritį, įtrauktą į Septintąją bendrąją programą, Sąjungos veiksmai yra būtini laikotarpiu nuo 2011 m. iki 2013 m., siekiant užtikrinti parengiamųjų veiksmų tęstinumą ir organizuoti ilgalaikį praktinių paslaugų teikimą pakankamai techniniu požiūriu išvystytose srityse, kuriose buvo įrodyta, kad yra galimybė plėtoti susijusias į naudotojus orientuoto sektoriaus paslaugas.
(17)
2008 m. lapkričio 12 d. Komunikate „Globali aplinkos ir saugumo stebėsenos sistema (GMES). Mums rūpi saugesnė planeta“ Komisija pabrėžė požiūrį į GMES valdymą ir finansavimą ir pareiškė ketinanti pavesti techninį GMES įgyvendinimą specializuotiems subjektams, įskaitant EKA, kurios padėtis ir kompetencija yra unikalios, GMES kosmoso komponentui įgyvendinti.
(18)
Komisija, jei įmanoma, GMES paslaugų techninio įgyvendinimo koordinavimą turėtų pavesti kompetentingoms Sąjungos įstaigoms arba tarpvyriausybinėms organizacijoms, pavyzdžiui, Europos aplinkos agentūrai ir Europos vidutinės trukmės orų prognozių centrui.
(19)
Siekiant koordinuoti turimus Sąjungos ir jos valstybių narių pajėgumus, kad būtų geresnė parengtis stichinėms nelaimėms ir žmonių sukeltoms katastrofoms, reagavimas į jas ir atstatymas po šių katastrofų, kurios dažnai turi neigiamą poveikį ir aplinkai, reikalingos praktinės paslaugos ekstremalių situacijų valdymo ir humanitarinės pagalbos srityse. Kadangi dėl klimato kaitos ekstremalių situacijų skaičius gali padidėti, GMES bus svarbi priemonė remiant prisitaikymo prie klimato kaitos priemones. Todėl GMES paslaugos turėtų padėti teikti geoerdvinę informaciją siekiant padėti reagavimo į ekstremalias situacijas ir humanitarinės pagalbos srityse.
(20)
Žemės paviršiaus stebėsenos paslaugos yra svarbios biologinės įvairovės ir ekosistemų stebėsenai bei remia klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos priemones, įvairių išteklių ir politikos sričių, daugelis kurių susiję su gamtine aplinka: dirvožemis, vanduo, žemės ūkis, miškai, energetika ir energijos naudojimas, užstatytos teritorijos, rekreacijos zonos, infrastruktūra ir transportas, valdymui. Praktinės žemės paviršiaus stebėjimo paslaugos, išplėtotos bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, trečiosiomis šalimis Europoje ir partneriais už Europos ribų bei Jungtinėmis Tautomis, reikalingos Europos ir pasauliniu lygiais.
(21)
GMES paslaugos jūros aplinkos srityje svarbios remiant integruotus Europos įvykių vandenynuose numatymo ir stebėsenos pajėgumus ir ateityje teikiant esminius su klimatu susijusių kintamųjų duomenis. Jie yra svarbus klimato kaitos stebėsenos, jūros aplinkos stebėsenos ir paramos transporto politikai elementas.
(22)
Atmosferos stebėsenos paslaugos svarbios stebint oro kokybę, atmosferos chemines savybes ir sudėtį. Jos taip pat yra svarbus klimato kaitos stebėsenos ir būsimo esminių su klimatu susijusių kintamųjų duomenų teikimo elementas. Būtina nuolat regioniniu ir pasaulio lygiais teikti informaciją apie atmosferos būklę.
(23)
Saugumo paslaugos yra svarbi GMES iniciatyvos dalis. Europai bus naudinga naudotis kosmoso ir in situ erdve remiant paslaugų, kurios padeda įveikti sunkumus, su kuriais Europa susiduria saugumo srityje, ypač sienų kontrolės, jūrų priežiūros ir paramos Sąjungos išorės veiksmams srityse, įgyvendinimą.
(24)
Klimato kaitos stebėsena turėtų sudaryti galimybes prisitaikyti prie jos padarinių ir juos sušvelninti. Visų pirma ji turėtų prisidėti prie esminių su klimatu susijusių kintamųjų duomenų rinkimo, klimato analizės atlikimo ir prognozės dėl atitinkamo prisitaikymo ir švelninimo priemonių masto bei tam tikrų paslaugų teikimo.
(25)
Pagal šį reglamentą finansuojamas praktinių paslaugų teikimas priklauso nuo prieigos prie duomenų, surinktų naudojantis kosmoso infrastruktūra ir oro, jūros ir antžeminiais įrenginiais (in situ infrastruktūra) bei stebėjimo programomis. Todėl visiškai laikantis subsidiarumo ir proporcingumo principų turėtų būti užtikrinta prieiga prie reikiamų duomenų, o prireikus turėtų būti remiamas duomenų in situ rinkimas, galimai papildant esamus Sąjungos ir nacionalinius veiksmus. Reikia užtikrinti nuolatinę prieigą prie in situ ir kosminės erdvės stebėjimo infrastruktūros, įskaitant pagal EKA GMES kosmoso komponento programą (kontroliniai palydovai) specialiai sukurtą GMES skirtą kosmoso infrastruktūrą. Pirmieji kontroliniai palydovai turėtų pradėti pradinės praktinės veiklos etapą 2012 m.
(26)
Komisija turėtų užtikrinti su GMES susijusių mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiksmų pagal Septintąją bendrąją programą, Sąjungos įnašo į GMES pradinę praktinę veiklą, GMES partnerių veiklos ir jau esančių struktūrų, pavyzdžiui, Europos duomenų centrų, veiksmų papildomumą.
(27)
GMES pradinė praktinė veikla turėtų būti įgyvendinama nuosekliai su kitų Sąjungos sričių politika, priemonėmis ir veiksmais, visų pirma su aplinkos, saugumo, konkurencingumo ir inovacijų, sanglaudos, mokslinių tyrimų, transporto, konkurencijos ir tarptautinio bendradarbiavimo politika, Europos globalios navigacijos palydovinių sistemų (toliau - GNSS) programa ir asmens duomenų apsauga. Be to, GMES duomenys turėtų išlikti suderinami su valstybių narių erdvinės informacijos duomenimis ir remti Sąjungoje erdvinės informacijos infrastruktūros, įsteigtos 2007 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/2/EB, sukuriančia Europos bendrijos erdvinės informacijos infrastruktūrą (INSPIRE) (9), plėtrą. GMES taip pat turėtų papildyti bendrosios aplinkos informacijos sistemą (toliau - SEIS) ir Sąjungos veiklą reagavimo į ekstremalias situacijas srityje.
(28)
GMES ir jos pradinė praktinė veikla turėtų būti laikomos Europos įnašu kuriant globalią Žemės stebėjimo sistemų sistemą (toliau - GEOSS), kurią rengia Žemės stebėjimo grupė (toliau - GEO).
(29)
Europos ekonominės erdvės susitarime ir bendruosiuose susitarimuose su šalimis kandidatėmis ir potencialiomis šalimis kandidatėmis numatyta galimybė šioms šalims dalyvauti Sąjungos programose. Trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų dalyvavimas turėtų būti galimas tuo tikslu sudarius tarptautinius susitarimus.
(30)
Šis reglamentas visai GMES pradinės praktinės veiklos trukmei biudžeto valdymo institucijai metinės biudžeto procedūros metu nustato orientacinio 107 mln. EUR dydžio finansinį paketą, kaip numatyta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (10) (toliau - Tarpinstitucinis susitarimas) 37 punkte. Numatyta, kad šis finansinis paketas bus papildomas 209 mln. EUR iš kosmoso temai pagal Septintąją bendrąją programą skirtų lėšų su GMES pradine praktine veikla susijusiems moksliniams tyrimams finansuoti ir jis turėtų būti valdomas vadovaujantis galiojančiomis taisyklėmis ir sprendimų priėmimo procedūromis, taikomomis vykdant Septintąją bendrąją programą. Šie du finansavimo šaltiniai turėtų būti valdomi koordinuotai siekiant užtikrinti nuoseklią pažangą įgyvendinant GMES.
(31)
Finansinis paketas turi atitikti 2007-2013 m. daugiametės finansinės programos (toliau - DFP) 1a išlaidų pakategorės viršutinę ribą, tačiau 2011-2013 m. 1a išlaidų kategorijos marža yra labai nedidelė. Pabrėžtina, kad dėl metinių sumų bus sprendžiama kasmetės biudžeto sudarymo procedūros metu laikantis Tarpinstitucinio susitarimo 37 punkto.
(32)
Jei įmanoma, finansavimas turėtų būti padidintas, kad šiuo metu galiojančios DFP laikotarpiu kosmoso komponentui galėtų būti skiriami įsipareigojimų asignavimai. Konkrečiai tai susiję su A serijos kontrolinių palydovų veikla, B serijų pradžia ir pagrindinių C serijos kontrolinių palydovų dalių įsigijimu.
(33)
Tuo tikslu atlikdama dabartinės DFP laikotarpio vidurio peržiūrą Komisija dar iki 2010 m. pabaigos visame Sąjungos biudžete 2007-2013 m. DFP laikotarpiui turėtų numatyti papildomo GMES finansavimo galimybę.
(34)
Papildomo finansavimo, kuris papildytų jau numatytų 107 mln. EUR sumą, skyrimą šiam reglamentui reikėtų svarstyti atsižvelgiant į diskusijas dėl Europos kosmoso politikos ateities, ypač dėl viešųjų pirkimų ir valdymo.
(35)
Per pirmąjį 2011 m. pusmetį Komisija, nedarydama poveikio derybų dėl 2014-2020 m. DFP rezultatams, taip pat turėtų pateikti ilgalaikę finansavimo strategiją būsimam DFP laikotarpiui.
(36)
Rengdama finansinį programavimą Komisija turėtų pasirūpinti, kad būtų išlaikytas duomenų tęstinumas vykdant GMES pradinę praktinę veiklą (2011-2013 m.) ir jiems pasibaigus ir kad paslaugomis galima būtų naudotis nuolatos ir be apribojimų.
(37)
Pagal Finansinį reglamentą valstybės narės, trečiosios šalys ir tarptautinės organizacijos turėtų turėti galimybę prisidėti prie programų pagal atitinkamus susitarimus.
(38)
GMES informacija turėtų būti visa atvirai prieinama nedarant poveikio atitinkamiems saugumo reikalavimams arba valstybių narių ir kitų organizacijų, teikiančių duomenis ir informaciją GMES, su duomenimis susijusiai politikai. To reikia siekiant propaguoti naudojimąsi ir dalijimąsi Žemės stebėjimo duomenimis ir informacija laikantis SEIS, INSPIRE ir GEOSS principų. Suteikiant visišką ir atvirą prieigą prie duomenų taip pat reikėtų atsižvelgti į dabar teikiamus komercinius duomenis ir skatinti Žemės stebėjimo rinkų Europoje stiprinimą, ypač susijusio į naudotojus orientuotų paslaugų sektoriaus, siekiant skatinti ekonomikos augimą ir užimtumą.
(39)
Vadovaujantis 2009 m. spalio 28 d. Komisijos komunikatu „Globali aplinkos ir saugumo stebėsenos sistema (GMES). Su kosmine infrastruktūra susiję uždaviniai ir tolesni veiksmai“ turėtų būti vykdoma atviro naudojimosi visais kontrolinių palydovų duomenimis politika taikant nemokamo licencijavimo ir prieigos internetu sistemą bei atsižvelgiant į saugumo aspektus. Taikant tokį metodą siekiama, kad kontrolinių palydovų duomenis galima būtų naudoti kuo didesniam įrenginių skaičiui, ir jis būtų skirtas informacijos, grindžiamos galutiniams naudotojams skirtais Žemės stebėjimo duomenimis, įsisavinimui skatinti.
(40)
Pagal šį reglamentą finansuojami veiksmai turėtų būti stebimi ir vertinami, kad juos būtų galima patikslinti.
(41)
Taip pat reikėtų imtis atitinkamų priemonių siekiant užkirsti kelią pažeidimams ir sukčiavimui ir būtinų veiksmų siekiant išieškoti prarastas, nepagrįstai sumokėtas ar neteisingai panaudotas lėšas pagal 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (11), 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (12) ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (13).
(42)
Kadangi šio reglamento tikslo, t. y. GMES programos įsteigimo ir jos pradinės praktinės veiklos pradžios, valstybės narės negali deramai pasiekti, nes GMES pradinė praktinė veikla bus atliekama ir visos Europos lygiu bei priklausys nuo koordinuoto paslaugų teikimo visose valstybėse narėse, jo įgyvendinimas turi būti koordinuojamas Sąjungos lygiu, ir kadangi dėl veiksmo masto to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti, ypač atsižvelgiant į Komisijos kaip į nacionalinių veiksmų koordinatorės vaidmenį,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Dalykas
Šiuo reglamentu patvirtinama Europos Žemės stebėsenos programa, vadinama GMES, ir jos pradinės praktinės veiklos įgyvendinimo taisyklės laikotarpiu nuo 2011 m. iki 2013 m.
2 straipsnis
GMES taikymo sritis
1. GMES programa grindžiama pagal 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007-2013 m.) (14) ir EKA GMES kosmoso komponento programą atliktais moksliniais tyrimais.
2. GMES programą sudaro:
a)
paslaugų, kuriomis užtikrinama prieiga prie informacijos remiant šias sritis, komponentas:
-
atmosferos stebėsenos,
-
klimato kaitos stebėsenos remiant prisitaikymo prie jos ir jos švelninimo politiką,
-
ekstremalių situacijų valdymo,
-
žemės paviršiaus stebėsenos,
-
jūros aplinkos stebėsenos,
-
saugumo;
b)
kosmoso komponentas, kuriuo užtikrinamas tvarus stebėjimas iš kosmoso a punkte nurodytose paslaugų srityse;
c)
in situ komponentas, kuriuo užtikrinami stebėjimai oro, jūros ir antžeminiais stebėjimo įrenginiais a punkte nurodytose paslaugų srityse.
3 straipsnis
GMES pradinė praktinė veikla 2011-2013 m.
1. GMES pradinė praktinė veikla vykdoma laikotarpiu nuo 2011 m. iki 2013 m. ir gali apimti praktinius veiksmus šiose srityse:
1)
2 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytos paslaugų sritys;
2)
pagalbos naudotojams įsisavinti paslaugas priemonės;
3)
prieiga prie duomenų;
4)
parama in situ duomenų rinkimui;
5)
GMES kosmoso komponentas.
2. 1 dalyje nurodytų praktinių veiksmų tikslai apibrėžti priede.
4 straipsnis
Organizacinės priemonės
1. Komisija užtikrina GMES programos veiksmų koordinavimą nacionaliniu, Sąjungos ir tarptautiniu lygiais, ypač su GEOSS veikla. GMES įgyvendinimas ir praktinė veikla grindžiami Sąjungos ir valstybių narių partneryste laikantis atitinkamų jų taisyklių ir procedūrų. Valstybių narių savanoriški įnašai ir galimos sąveikos su atitinkamomis nacionalinėmis, Sąjungos ir tarptautinėmis iniciatyvomis turi būti koordinuojami pagal 16 straipsnio 5 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą.
2. Komisija administruoja lėšas, skirtas šiuo reglamentu nustatytiems veiksmams finansuoti, pagal Finansinį reglamentą ir pagal 16 straipsnio 4 dalyje nurodytą valdymo procedūrą. Ji turi užtikrinti, kad GMES programa papildytų ir derėtų su kitomis Sąjungos politikos sritimis, priemonėmis ir veiksmais, susijusiais visų pirma su aplinkos, saugumo, konkurencingumo ir inovacijų, sanglaudos politika, mokslinių tyrimų (ypač su pagal Septintąją bendrąją programą vykdomais su GMES susijusiais veiksmais, nedarant poveikio Sprendimui Nr. 1982/2006/EB), transporto ir konkurencijos bei tarptautinio bendradarbiavimo politika, Europos globalios navigacijos palydovinių sistemų (GNSS) programomis, asmens duomenų apsauga ir galiojančiomis intelektinės nuosavybės teisėmis, Direktyva 2007/2/EB, bendrąja aplinkos informacijos sistema (SEIS) ir Sąjungos veiksmais reagavimo į ekstremalias situacijas srityje.
3. Kadangi GMES yra į naudotojus nukreipta programa, Komisija turi užtikrinti, kad paslaugų specifikacijos atitiktų naudotojų poreikius. Tuo tikslu ji sukuria skaidrų pastovaus naudotojų dalyvavimo ir konsultavimosi su jais mechanizmą, kuris padėtų nustatyti naudotojų poreikius Sąjungos ir nacionaliniu lygiais. Komisija turi užtikrinti atitinkamų valstybių narių, trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų viešojo sektoriaus naudotojų koordinavimą. Komisija savarankiškai, pasikonsultavusi su Naudotojų forumu, nustato reikalavimus paslaugų duomenims.
4. GMES kosmoso komponento techninis koordinavimas ir įgyvendinimas perduodamas EKA, prireikus pasitelkiant Europos meteorologinių palydovų eksploatavimo organizaciją (EUMETSAT).
5. Komisija, prireikus, GMES paslaugų techninio įgyvendinimo koordinavimą paveda kompetentingoms Sąjungos įstaigoms arba tarpvyriausybinėms organizacijoms.
5 straipsnis
Paslaugų teikimas
1. Komisija imasi atitinkamų priemonių siekdama užtikrinti veiksmingą konkurenciją teikiant GMES paslaugas ir skatinti MVĮ dalyvavimą. Komisija palengvina naudojimąsi GMES paslaugų rezultatais siekdama vystyti susijusį į naudotojus orientuotą paslaugų sektorių.
2. GMES paslaugos teikiamos decentralizuotai, prireikus, apima Europos lygiu esamus valstybių narių kosminių, in-situ ir referencinių duomenų bankus ir pajėgumus taip išvengiant dubliavimosi. Vengiama įsigyti naujus duomenis, kurie dubliuotų esamus šaltinius, nebent naudojimasis esamais ar atnaujinamais duomenų rinkiniais yra techniškai neįmanomas arba neekonomiškas.
3. Komisija, atsižvelgdama į Naudotojų forumo nuomonę, gali apibrėžti arba įteisinti atitinkamas pagal GMES programą renkamų duomenų sertifikavimo procedūras. Šios procedūros yra skaidrios, patikrinamos ir audituojamos siekiant naudotojui užtikrinti autentiškumą, atsekamumą ir duomenų vientisumą. Komisija užtikrina, kad šios procedūros būtų įgyvendinamos nustatant sutartines sąlygas su GMES paslaugų operatoriais.
4. Kiekvienais metais Komisija pateikia ataskaitą apie įgyvendinant šį straipsnį pasiektus rezultatus.
6 straipsnis
Sąjungos finansavimo formos
1. Sąjungos finansavimas gali būti teikiamas tokiomis teisinėmis formomis:
a)
susitarimais dėl įgaliojimų perdavimo;
b)
subsidijomis;
c)
viešųjų pirkimų sutartimis.
2. Teikiant Sąjungos finansavimą užtikrinama tikra konkurencija, skaidrumas ir sudaromos vienodos galimybės. Kai tai yra pateisinama, Sąjungos subsidijos gali būti teikiamos specialiomis formomis, įskaitant bendruosius partnerystės susitarimus, veiklos bendrą finansavimą ar veiklos subsidijas. Bendro Europos intereso tikslų siekiančioms įstaigoms veiklos subsidijoms negali būti taikomos Finansinio reglamento nuostatos dėl laipsniško finansavimo mažinimo. Subsidijoms nustatoma maksimali bendro finansavimo dalis laikantis 16 straipsnio 4 dalyje nurodytos valdymo procedūros.
3. Pasirašius sutartis Komisija teikia ataskaitas apie Sąjungos fondų lėšų skyrimą kiekvienam iš 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų veiksmų ir apie viešųjų pirkimų konkursų vertinimo procesą bei rezultatus ir pagal šį straipsnį sudarytas sutartis.
7 straipsnis
Trečiųjų šalių dalyvavimas
3 straipsnyje nurodytuose praktiniuose veiksmuose gali dalyvauti šios šalys:
1.
Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) šalys, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) Susitariančiosios Šalys pagal EEE susitarime nustatytas sąlygas;
2.
šalys kandidatės, taip pat potencialios šalys kandidatės, įtrauktos į stabilizavimo bei asociacijos procesą pagal su tomis šalimis sudarytus bendruosius susitarimus ar Asociacijos sutarties protokolą, nustatančius bendruosius tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose principus;
3.
Šveicarijos Konfederacija, kitos 1 ir 2 punktuose nenurodytos trečiosios šalys ir tarptautinės organizacijos pagal Sąjungos su tokiomis trečiosiomis šalimis ar tarptautinėmis organizacijomis sudarytus susitarimus, laikantis SESV 218 straipsnio, kuriame nustatytos jų dalyvavimo sąlygos ir išsamios taisyklės.
8 straipsnis
Finansavimas
1. Finansinis paketas, skiriamas 3 straipsnio 1 dalyje nurodytiems praktiniams veiksmams įgyvendinti, yra 107 mln. EUR.
2. Kiekvienais metais biudžeto valdymo institucija skiria asignavimus, neviršydama DFP nustatytų ribų.
3. Trečiosios šalys ir tarptautinės organizacijos taip pat gali skirti papildomų lėšų GMES programai.
Pirmoje pastraipoje nurodytos papildomos lėšos laikomos asignuotosiomis pajamomis pagal Finansinio reglamento 18 straipsnį.
9 straipsnis
GMES duomenų ir informacijos politika
1. Duomenų ir informacijos politikos, susijusios su pagal GMES programą finansuojamais veiksmai, tikslai yra šie:
a)
skatinimas naudoti ir dalytis GMES informacija ir duomenimis;
b)
atvira prieiga prie visos informacijos, gautos teikiant GMES paslaugas, ir duomenų, surinktų naudojantis GMES infrastruktūra, laikantis atitinkamų tarptautinių susitarimų, saugumo reikalavimų ir licencijavimo sąlygų, įskaitant registravimą ir naudotojų licencijų pripažinimą;
c)
Žemės stebėjimo rinkų Europoje stiprinimas (ypač susijusio į naudotojus orientuotų paslaugų sektoriaus) siekiant skatinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą;
d)
prisidėjimas prie GMES duomenų ir informacijos teikimo tvarumo ir tęstinumo;
e)
parama Europos akademinėms, technologijas plėtojančioms ir naujoves diegiančioms bendruomenėms.
2. Siekdama nustatyti sistemą, pagal kurią būtų užtikrinama galimybė gauti GMES informaciją ir įgyvendinti 1 dalies b punkte nurodytą su duomenimis susijusios politikos tikslą, suteikiant būtiną informacijos, gautos teikiant GMES paslaugas, ir duomenų, surinktų naudojantis GMES infrastruktūra, apsaugą, Komisija, naudodamasi teise priimti deleguotus teisės aktus pagal 10 straipsnį bei laikydamasi 11 ir 12 straipsniuose nustatytų sąlygų gali patvirtinti šias priemones, atsižvelgdama į GMES reikalingų teikėjų duomenis ir informacijos politiką, nedarydama poveikio nacionalinėms taisyklėms ir procedūroms, taikomoms valstybės kontroliuojamai kosmoso ir in situ infrastruktūrai:
a)
GMES naudotojų registravimo ir licencijavimo sąlygų nustatymo priemones;
b)
kriterijų, susijusių su apribojimu naudotis informacija, gauta teikiant GMES paslaugas, ir duomenimis, surinktais naudojantis GMES infrastruktūra, nustatymo priemones.
10 straipsnis
Delegavimas
1. Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti 9 straipsnio 2 dalyje nurodytus deleguotus teisės aktus iki 2013 m. gruodžio 31 d.
2. Kai tik Komisija priima deleguotą teisės aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
3. Įgaliojimai priimti deleguotus teisės aktus Komisijai suteikiami laikantis 11 ir 12 straipsniuose nustatytų sąlygų.
11 straipsnis
Delegavimo atšaukimas
1. Europos Parlamentas arba Taryba bet kuriuo metu gali atšaukti 9 straipsnio 2 dalyje nurodytą įgaliojimų delegavimą.
2. Institucija, pradėjusi vidaus procedūrą, kad nuspręstų, ar atšaukti įgaliojimų delegavimą, stengiasi informuoti kitą instituciją ir Komisiją per protingą terminą iki galutinio sprendimo priėmimo dienos, nurodydama deleguotus įgaliojimus, kurie galėtų būti atšaukti, ir galimas atšaukimo priežastis.
3. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Jis įsigalioja nedelsiant arba vėlesnę jame nurodytą datą. Sprendimas neturi poveikio jau galiojančių deleguotų teisės aktų galiojimui. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
12 straipsnis
Prieštaravimai dėl deleguotų teisės aktų
1. Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimus dėl deleguoto teisės akto per du mėnesius nuo pranešimo dienos.
Europos Parlamento ar Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.
2. Jei pasibaigus tam laikotarpiui nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto, jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioja jo nuostatose nurodytą dieną.
Deleguotas teisės aktas gali būti skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioti iki to laikotarpio pabaigos, jeigu tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba informavo Komisiją, kad nepareikš prieštaravimų.
3. Jeigu Europos Parlamentas ar Taryba pareiškia prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto, šis aktas neįsigalioja. Prieštaravimą pareiškusi institucija nurodo prieštaravimo dėl deleguoto teisės akto priežastis.
13 straipsnis
Duomenų ir informacijos politikos bei GMES komponentų ir informacijos saugumo valdymo įgyvendinimo priemonės
1. Remiantis 9 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytais kriterijais Komisija, laikydamasi 16 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros, patvirtina konkrečias priemones dėl prieigos prie informacijos, gautos teikiant GMES paslaugas, ir duomenų, surinktų naudojantis GMES infrastruktūra, apribojimo.
2. Komisija užtikrina bendrą GMES komponentų ir paslaugų saugumo koordinavimą, atsižvelgdama į poreikį prižiūrėti ir suderinti visų jos elementų saugumo reikalavimus nedarant poveikio nacionalinėms taisyklėms ir procedūroms, taikomoms valstybės kontroliuojamai kosmoso ir in situ infrastruktūrai. Visų pirma Komisija, laikydamasi 16 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros, patvirtina priemones, pagal kurias nustatomi techniniai reikalavimai, kad būtų užtikrinama GMES kosmoso komponentui skirtos programos sistemos kontrolė ir vientisumas, kontroliuojami prieiga prie technologijų, kurios užtikrina GMES kosmoso komponentui skirtos programos saugumą, ir tų technologijų tvarkymas.
14 straipsnis
Stebėsena ir vertinimas
1. Komisija atlieka 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų praktinių veiksmų įgyvendinimo stebėseną ir vertinimą.
2. Komisija ne vėliau kaip 2012 m. gruodžio 31 d. pateikia tarpinio vertinimo ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui ir ne vėliau kaip 2015 m. gruodžio 31 d. - ex post vertinimo ataskaitą.
15 straipsnis
Įgyvendinimo priemonės
1. Komisija priima metinę darbų programą pagal Finansinio reglamento 110 straipsnį ir 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles (15), 90 ir 166 straipsnius, laikydamasi šio reglamento 16 straipsnio 4 dalyje nurodytos valdymo procedūros.
2. GMES programos finansavimui skirtos lėšos taip pat gali būti skiriamos padengti išlaidas, susijusias su pasirengimo, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veikla, kuri tiesiogiai būtina GMES programai valdyti ir jos tikslams pasiekti, ir visų pirma susijusias su tyrimais, posėdžiais, informavimo ir skelbimo veiksmais, ir visas kitas techninės ir administracinės pagalbos išlaidas, kurias Komisija gali patirti valdydama GMES programą.
16 straipsnis
GMES komitetas
1. Komisijai padeda komitetas (toliau - GMES komitetas).
2. GMES komitetas gali rengti specialios sudėties posėdžius, kuriuose būtų sprendžiami konkretūs klausimai, visų pirma su saugumu susiję klausimai (Saugumo valdyba).
3. Kai pateikiama nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.
Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nurodytas laikotarpis yra du mėnesiai.
4. Kai pateikiama nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.
Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nurodytas laikotarpis yra du mėnesiai.
5. Kai pateikiama nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.
17 straipsnis
Naudotojų forumas
1. Naudotojų forumas steigiamas kaip speciali įstaiga. Jis pataria Komisijai nustatant ir įteisinant naudotojų poreikius ir koordinuojant GMES programą su jos viešojo sektoriaus naudotojais.
2. Naudotojų forumui pirmininkauja Komisija. Jį sudaro valstybių narių paskirti GMES viešojo sektoriaus naudotojai.
3. Komisija Naudotojų forumui teikia sekretoriato paslaugas.
4. Naudotojų forumas priima darbo tvarkos taisykles.
5. GMES komitetui teikiama išsami informacija apie Naudotojų forumo nuomones dėl GMES programos įgyvendinimo.
18 straipsnis
Sąjungos finansinių interesų apsauga
1. Komisija užtikrina, kad, įgyvendinant pagal šį reglamentą finansuojamus veiksmus, Sąjungos finansiniai interesai būtų apsaugoti taikant sukčiavimo, korupcijos ir bet kokios kitos neteisėtos veiklos prevencijos priemones, vykdant veiksmingus patikrinimus ir išieškant nepagrįstai išmokėtas sumas, o nustačius pažeidimus - taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas pagal Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95, Reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 ir Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999.
2. Pagal šį reglamentą finansuojamiems Sąjungos veiksmams taikomas Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 1 straipsnio 2 dalyje nurodytas „pažeidimo“ terminas, kuris reiškią bet kokį Sąjungos teisės nuostatos pažeidimą arba bet kokį sutartinio įsipareigojimo neįvykdymą, kylantį dėl ūkio subjekto veiksmo arba neveikimo, dėl kurio nepagrįstomis išlaidomis yra arba būtų padaryta žalos Europos Sąjungos bendrajam biudžetui.
3. Pagal šį reglamentą sudarytuose susitarimuose, įskaitant susitarimus su dalyvaujančiomis trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis, numatyta, kad Komisija ar bet koks jos įgaliotas atstovas atlieka priežiūrą ir finansų kontrolę, o Audito Rūmai - auditą, kuris, prireikus, atliekamas vietoje.
19 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Strasbūre 2010 m. rugsėjo 22 d.