ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 25. srpna 2011
o státní podpoře C 39/09 (ex N 385/09) - Lotyšsko - Veřejné financování přístavní infrastruktury v přístavu Ventspils
(oznámeno pod číslem K(2011) 6043)
(Pouze lotyšské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/784/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Elektronickým oznámením ze dne 26. června 2009 oznámilo Lotyšsko v souladu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) opatření poskytující veřejné financování na výstavbu přístavní infrastruktury v přístavu Ventspils.
(2)
Dopisem ze dne 15. prosince 2009 Komise Lotyšsko informovala, že se s ohledem na část opatření rozhodla zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU.
(3)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek.
(4)
Komise neobdržela žádné připomínky zúčastněných stran. Lotyšské orgány předložily své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dopisy ze dne 16. března 2010, 7. dubna 2010, 12. dubna 2010 a 14. dubna 2010.
(5)
Komise si vyžádala doplňkové informace o opatření dopisy ze dne 21. září 2010, 22. prosince 2010 a 18. března 2011. Lotyšské orgány požadované informace poskytly v dopisech ze dne 8. října 2010, 20. ledna 2011, 22. března 2011 a 31. března 2011.
(6)
Mezi útvary Komise a lotyšskými orgány se mimoto uskutečnila řada schůzek. Před těmito schůzkami a po jejich konání zaslaly lotyšské orgány doplňkové informace.
2. POPIS
2.1 PROJEKT
(7)
Cílem projektu je modernizace přístavní infrastruktury. Projekt sestává z níže uvedených dílčích projektů, které mají být realizovány v období 2010-2014:
a)
výstavba terminálu pro suchý náklad;
b)
výstavba kotviště č. 35;
c)
výstavba kotviště č. 12;
d)
rekonstrukce severního vlnolamu;
e)
vybagrování přístavního doku;
f)
výstavba přístupových železničních tratí;
g)
přestavba mol pro kotvení plavidel přístavního orgánu;
h)
zpevnění břehů kanálu.
2.2 OBLAST PŮSOBNOSTI TOHOTO ROZHODNUTÍ
(8)
Ve svém rozhodnutí ze dne 15. prosince 2009 (3) se Komise domnívala, že není nutné rozhodnout, zda veřejné financování vlnolamu, zpevnění břehů kanálu a přestavby mol pro kotvení plavidel přístavního orgánu zahrnuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU na úrovni přístavního orgánu, jelikož by tato podpora byla slučitelná s vnitřním trhem.
(9)
Pokud jde o veřejné financování bagrovacích prací a přístupových železničních tratí, Komise se domnívala, že toto financování zahrnovalo státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, a prohlásila tuto podporu na úrovni přístavního orgánu za slučitelnou s vnitřním trhem.
(10)
Co se týká veřejného financování nového terminálu a dvou kotvišť, Komise se domnívala, že toto financování zahrnovalo podporu na úrovni přístavního orgánu. Komise dospěla k závěru, že podpora pro přístavní orgán je slučitelná s vnitřním trhem.
(11)
Terminál pro suchý hromadný náklad a dvě kotviště budou provozovat soukromé subjekty. Za tímto účelem uzavře přístavní orgán s poskytovateli přístavních služeb koncesní smlouvy na dobu 35 let. V souvislosti s uzavřením koncesních smluv nebude uspořádáno nabídkové řízení. Koncesní poplatky, jež budou hradit vybraní poskytovatelé přístavních služeb, byly stanoveny předem na základě ocenění provedeného nezávislým odborníkem.
(12)
Ve svém rozhodnutí ze dne 15. prosince 2009 vyjádřila Komise pochybnosti ohledně toho, zda cena koncese nezahrnuje státní podporu. Na základě informací, které byly v této fázi k dispozici, nemohla Komise vyvodit závěr, zda lze veřejné financování na úrovni tří držitelů koncesí na přístavní infrastrukturu specifickou pro uživatele považovat za podporu.
(13)
Komise rovněž zjistila, že koneční uživatelé budou mít přístup k nově vybudované infrastruktuře za nediskriminačních podmínek.
(14)
Předmětem formálního vyšetřovacího řízení byla proto pouze možná podpora na úrovni koncesionářů.
2.3 KONCESNÍ SMLOUVY
2.3.1 TERMINÁL PRO SUCHÝ NÁKLAD
(15)
Přístavní orgán hodlá uzavřít koncesní smlouvu na provozování nově vybudovaného terminálu s […] (4). Tento hospodářský subjekt v současnosti provádí činnosti v oblasti manipulace s nákladem na území, které přístavní orgán pronajal společnosti […], na základě smlouvy o podnájmu uzavřené s […].
(16)
Podle lotyšských orgánů hodlá společnost […] svou činnost rozšířit a využívat celé pronajaté území pro vlastní operace, a plánuje proto smlouvu o podnájmu ukončit.
(17)
Přístavní orgán rozhodl o vybudování nového terminálu a následném udělení koncese […], aby […] mohla v přístavu působit i nadále.
2.3.2 KOTVIŠTĚ Č. 35 PRO KAPALNÝ NÁKLAD
(18)
Podle lotyšských orgánů souvisí obnova kapacity pro manipulaci s kapalným nákladem v přístavu Ventspils s touto konkrétní lokalitou kvůli omezením týkajícím se potřebné hloubky pro vjezd plavidel přepravujících kapalný náklad s příslušnou tonáží.
(19)
Celé přilehlé území je v současnosti pronajato […]. Záměrem lotyšských orgánů je uzavřít koncesní smlouvu na provozování nového kotviště se společností […], jelikož ta v přístavu manipuluje s kapalným nákladem, a tudíž již vlastní zařízení potřebné pro překládku kapalného nákladu, včetně hasicího zařízení.
2.3.3 KOTVIŠTĚ Č. 12 PRO BĚŽNÝ NÁKLAD A HROMADNÝ NÁKLAD
(20)
Jedním z uživatelů kotviště bude dceřiná společnost podniku […], která zamýšlí zřídit na území přístavu závod na výrobu stavebních modulů, a to na základě dlouhodobé nájemní smlouvy s přístavním orgánem. Stavební moduly budou na vývozní trh přepravovány plavidly typu ro-ro.
(21)
Přeprava modulů z výrobního závodu ke kotvišti se bude uskutečňovat po železnici a po silnici přes území univerzálního terminálu č. 2, který provozuje […]. Za tímto účelem bude po výstavbě kotviště mezi […], […] a přístavním orgánem podepsaná trojstranná smlouva.
(22)
Podle lotyšských orgánů jsou […] a […] jedinými potenciálními provozovateli kotviště č. 12. Přístavní orgán původně zamýšlel koncesi udělit […].
2.4 DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ, POKUD JDE O POVAHU OPATŘENÍ JAKOŽTO PODPORY NA ÚROVNI KONCESIONÁŘŮ
2.4.1 EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY
(23)
V rozhodnutí o zahájení řízení zastávala Komise předběžný názor, že nebyla zcela splněna kritéria potřebná pro vyvození závěru, že při stanovení koncesních poplatků, jež mají být účtovány budoucím koncesionářům, přístavní orgán jednal jako soukromý investor.
(24)
Komise vyslovila pochybnosti, pokud jde o metodu použitou ke stanovení samotného koncesního poplatku, jakož i nezávislost odborného ocenění.
2.4.1.1 Metody použité přístavním orgánem ke stanovení koncesních poplatků
(25)
Nezávislý odborník, který ocenil koncesní poplatky, použil dvě různé metody, a to metodu založenou na porovnání s referenčními údaji a metodu založenou na příjmech. Co se týká kotviště pro kapalný náklad, odborník použil pouze příjmy.
(26)
Pokud jde o porovnání s referenčními údaji, Komise zjistila, že tato metoda byla založena především na existujících smlouvách v témže přístavu. Komise proto měla pochybnosti ohledně její spolehlivosti. Komise podotkla, že toto porovnání s referenčními údaji nemohlo být průkazné, jelikož nebyl k dispozici žádný důkaz, že na základě smluv použitých jako srovnávací měřítko je placen tržní koncesionářský poplatek. Komise mimoto uvedla, že v případě terminálu pro suchý náklad i kotviště č. 12 pro běžný a hromadný náklad byla analýza provedena na základě tří stejných koncesních smluv, navzdory skutečnosti, že tyto terminály se zjevně svým charakterem značně liší.
(27)
Co se týká přístupu založeného na příjmech, který byl použit při oceňování, Komise poznamenala, že v případě terminálu pro suchý hromadný náklad a kotviště č. 12 patrně nejsou zohledněny celé investiční náklady.
2.4.1.2 Nezávislost odborného ocenění
(28)
Komise uvedla, že rozhodnutí, které přijal přístavní orgán již v březnu 2006, prokazuje závazek přístavu udělit po dokončení stavebních prací koncesi na provozování kotviště č. 35 společnosti […]. V tomto rozhodnutí je podrobně popsána metoda výpočtu koncesního poplatku, která je založena na stejných zásadách jako nezávislé ocenění. Komise proto měla pochybnosti ohledně nezávislosti ocenění jako takového.
2.4.1.3 Závěr
(29)
Komise se domnívala, že veřejné financování výstavby terminálu a dvou kotvišť poskytuje (jak se zdá) selektivní hospodářskou výhodu provozovatelům dotyčné infrastruktury, a představuje tudíž podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
2.4.2 SLUČITELNOST PODPORY
(30)
Komise zastávala předběžný názor, že jakákoli podpora poskytnutá koncesionářům představuje provozní podporu, jelikož je osvobozuje od nákladů, jež by jinak museli nést. Podle judikatury Soudního dvora je takováto provozní podpora v zásadě neslučitelná s vnitřním trhem (5).
3. PŘIPOMÍNKY LOTYŠSKA
3.1.1 KONCESIONÁŘI
(31)
Lotyšské orgány trvaly na tom, že tři provozovatele vybral přístavní orgán na základě objektivních kritérií a že tento výběr představoval s ohledem na provozovatele nově vybudované infrastruktury nejschůdnější alternativu.
3.1.1.1 Terminál pro suchý náklad
(32)
Přístavní orgán hodlá udělit koncesi na provozování terminálu pro suchý náklad společnosti […], která se zabývá především překládkou dřeva. Lotyšské orgány objasnily, že přítomnost […] v přístavu je nezbytná vzhledem k obzvláštnímu významu vývozu dřeva v této oblasti.
(33)
Jak bylo objasněno výše, společnost […] v současnosti poskytuje služby v oblasti manipulace s nákladem na území, které přístavní orgán pronajal […], a to na základě smlouvy o podnájmu uzavřené s […]. Vzhledem k tomu, že […] zamýšlí svou činnost rozšířit a využívat celý pronajatý prostor, přijal přístavní orgán v říjnu 2005 usnesení o výstavbě nového terminálu a následném udělení koncese na jeho provoz […] (viz příloha I).
(34)
Lotyšské orgány uvedly, že rozhodnutí o uzavření koncesní smlouvy s tímto konkrétním provozovatelem je založeno na objektivních, čistě obchodních důvodech. V tomto smyslu lotyšské orgány zdůraznily, že […] představuje s ohledem na provoz terminálu nejschůdnější řešení, jelikož tato společnost již vlastní zařízení potřebné pro manipulaci se suchým nákladem. Žádný jiný potenciální koncesionář mimoto neprojevil o provoz terminálu pro suchý náklad zájem. Lotyšské orgány zdůraznily, že je v zájmu přístavního orgánu zahájit jednání se všemi potenciálními stranami, které projeví zájem, zejména vzhledem k tomu, že značná část plochy v přístavu je dosud nevyužita.
(35)
Společnost […] již v přístavu překládá více než […] tisíc m3 ročně, a tudíž již vytvořila důležitou obchodní síť. Přístavní orgán se domnívá, že společnost bude schopna zachovat tento obrat nákladu i v budoucnu, a poskytne tak požadované záruky, pokud jde o zpětné získání investic uskutečněných přístavním orgánem.
3.1.1.2 Kotviště č. 35
(36)
Kotviště nahradí molo č. 1 pro překládku nebezpečného kapalného nákladu. Molo je v současnosti zastaralé, a proto jej nelze použít k manipulaci s nákladem. Jak bylo objasněno výše, obnovení kapacity pro manipulaci s kapalným nákladem v přístavu Ventspils souvisí s touto konkrétní lokalitou vzhledem k bezpečnostním požadavkům a omezením týkajícím se potřebné hloubky pro plavidla přepravující kapalný náklad s příslušnou tonáží.
(37)
Lotyšské orgány uvedly, že udělení koncese na provoz kotviště č. 35 jiné společnosti není v praxi možné právě kvůli umístění dotyčné infrastruktury v přístavu. V současnosti je celé přilehlé území přístavu pronajato […] (viz příloha II).
(38)
Mimoto se odkazovalo na podobnost s […], jelikož společnost […] již v přístavu Ventspils s kapalným nákladem manipuluje a provozovatel již vlastní veškeré zařízení potřebné pro překládku kapalného nákladu, jež je pro provoz kotviště nezbytné.
3.1.1.3 Kotviště č. 12
(39)
Cílem projektu je zvýšit kapacitu pro manipulaci s běžným nákladem. Lotyšské orgány objasnily, že rozhodnutí o výstavbě kotviště souvisí s dlouhodobou smlouvou o nájmu pozemku, kterou přístavní orgán uzavřel s dceřinou společností podniku […]. Dceřiná společnost podniku […] hodlá zřídit na území přístavu závod na výrobu stavebních modulů. Stavební moduly mohou být na vývozní trhy přepravovány pouze plavidly typu ro-ro.
(40)
Lotyšské orgány však zdůraznily, že před uzavřením nájemní smlouvy se společností […] se přístavní orgán zúčastnil různých nabídkových řízení, která uspořádali přepravci a potencionální koncesionáři kotviště č. 12, například […], avšak bezúspěšně.
(41)
Podle lotyšských orgánů lze přepravu modulů z výrobního závodu ke kotvišti uskutečnit pouze po železnici a po silnici přes území univerzálního terminálu č. 2, který provozuje […]. Za tímto účelem bude po výstavbě kotviště mezi […], […] a přístavním orgánem podepsána trojstranná smlouva.
(42)
Lotyšské orgány dále uvedly, že existují pouze dva potenciální provozovatelé kotviště, tj. […] a […]. V připomínkách podaných v rámci formálního vyšetřovacího řízení lotyšské orgány objasnily, že koncesní smlouva na provoz kotviště bude uzavřena s […].
(43)
Vzhledem ke skutečnosti, že jediným způsobem přepravy stavebních modulů z výrobního závodu ke kotvišti č. 12 je přeprava přes území pronajaté […] (viz příloha III), považuje přístavní orgán […] za nejreálnější alternativu.
(44)
Lotyšské orgány mimoto zdůraznily, že povrchová plocha v oblasti přístavu, která sousedí s kotvištěm, neumožňuje skladování nákladu. Je proto nezbytné zajistit spolehlivé spojení s ostatními oblastmi přístavu, v nichž skladování možné je.
(45)
Uvádělo se rovněž, že kotviště bude vzhledem k umístění i jeho technickým parametrům sloužit přepravcům nacházejícím se v oblasti o rozloze 12 ha, a to bez ohledu na druh přepravovaného zboží.
3.1.2 OCENĚNÍ ODBORNÍKA
(46)
Pro každou koncesní smlouvu týkající se infrastruktury specifické pro uživatele byla provedena samostatná ocenění. Lotyšské orgány uvedly, že tato ocenění byla provedena v souladu s lotyšskými a mezinárodními normami oceňování.
(47)
Pokud jde o použitou metodu, lotyšské orgány zdůrazňují, že vzhledem k umístění a charakteristickým rysům přístavů Riga a Liepaja je porovnání s referenčními údaji (tzv. srovnávací přístup) zcela spolehlivé. Koncesní poplatky placené poskytovateli služeb, kteří působí v těchto přístavech, poskytly samotné přístavní orgány, a proto by měly být považovány za důvěryhodné.
(48)
Podle lotyšských orgánů by přezkoumaná ocenění založená na analýze peněžních toků měla rovněž rozptýlit pochybnosti Komise, pokud jde o jejich nezávislost.
(49)
V následujícím textu Komise popíše metodu, kterou odborník použil ke stanovení koncesních poplatků.
3.1.2.1 Terminál pro suchý náklad
(50)
Posouzení je založeno na těchto dvou metodách:
(51)
Porovnání je provedeno s ohledem na tři smlouvy, které se považovaly za srovnatelné se smlouvami v přístavu Ventspils. Za účelem stanovení odpovídajícího koncesního poplatku použil odborník opravné koeficienty. Zohledněny byly tyto faktory: doba a podmínky uzavření smlouvy, lokalita, popis kotvišť, pronajatá plocha, technické podmínky terminálů a přístup k veřejným službám.
(52)
Vypočítaný koncesní poplatek činí […] EUR za m2 ročně. Odhadce stanovil koncesní poplatek na […] EUR za m2 ročně.
(53)
Přístup založený na příjmech je použit k posouzení toho, zda diskontované hodnoty budoucích příjmů umožní uhradit celkové investiční náklady (včetně nákladů na nákladový prostor, bagrování a přístupové železniční tratě), a poskytuje finanční výhledy na dobu 25 let. Odhadované příjmy a náklady jsou upraveny pomocí diskontní sazby ve výši 7,5 %, která odráží úroveň investičního rizika.
(54)
Nezávislé ocenění bere v úvahu příjmy z přístavních poplatků a příjmy plynoucí z používání pozemků a infrastruktury v přístavu. Jsou zohledněny celkové investiční náklady.
(55)
Na základě rozdílných úrovní obratu nákladu je pro koncesní poplatky v rozmezí od […] EUR za m2 do […] EUR za m2 ročně odhadnuta čistá současná hodnota, vnitřní návratnost a poměr nákladů a přínosů. Finanční ukazatele odůvodňují koncesní poplatek ve výši nejméně […] EUR za m2 ročně při průměrném obratu nákladu ve výši […] tun ročně a […] EUR za m2 ročně při průměrném obratu nákladu ve výši […] tun ročně. Pokud průměrný obrat nákladu překročí […] tun ročně, může být koncesní poplatek minimální.
(56)
Vzhledem k tomu, že odhadovaný průměrný obrat nákladu činí […] tun ročně, dospěl nezávislý odhadce k závěru, že je odůvodněný roční koncesní poplatek v rozmezí od […] EUR do […] EUR za m2 ročně.
(57)
S přihlédnutím k oběma výše popsaným metodám stanovil nezávislý odhadce koncesní poplatek na […] EUR za m2 ročně.
(58)
V následující tabulce jsou uvedeny hodnoty finančních ukazatelů projektu při zohlednění výsledného koncesního poplatku:
Obrat nákladu […] tun, koncesní poplatek ve výši […] EUR za m2 ročně, diskontní sazba 7,5 %, tempo růstu 2,28 %
Ukazatel
Bez grantu z Fondu soudržnosti
S grantem z Fondu soudržnosti
Vnitřní návratnost
[…] %
[…] %
Čistá současná hodnota
(…)
(…)
(59)
Ocenění ze strany nezávislého odhadce proto potvrdilo přiměřenost koncesního poplatku vypočítaného výše popsaným způsobem, tj. […] EUR za m2 ročně.
3.1.2.2 Kotviště č. 35
(60)
Přístup založený na příjmech poskytuje finanční výhledy na období 25 let. Odhadované příjmy a náklady jsou upraveny pomocí stejné diskontní sazby ve výši 7,5 %, která odráží úroveň investičního rizika.
(61)
Nezávislé ocenění bere v úvahu příjmy z přístavních poplatků a příjmy plynoucí z využívání pozemků a infrastruktury v přístavu. Jsou zohledněny celkové investiční náklady.
(62)
Na základě různých úrovní obratu nákladu je pro koncesní poplatky v rozmezí od […] EUR do […] EUR za rok odhadnuta čistá současná hodnota, vnitřní návratnost a poměr příjmů a nákladů. Finanční ukazatele odůvodňují roční koncesní poplatek přesahující […] EUR za rok v případě očekávaného obratu nákladu ve výši […] tun ročně a vyšší než […] EUR ročně u očekávaného obratu ve výši […] tun ročně. V případě vyššího obratu nákladu může být koncesní poplatek minimální.
(63)
Vzhledem k 30leté době odepisování námořních kotvišť stanovil nezávislý odhadce hodnotu koncesního poplatku ve výši […] EUR ročně, tj. 1/30 (investičních nákladů kotviště bez bagrovacích prací.
(64)
V následující tabulce jsou uvedeny finanční výsledky projektu při obratu nákladu ve výši […] tun ročně s přihlédnutím ke koncesnímu poplatku ve výši […] EUR ročně. Ve výpočtu byly zohledněny celkové investiční náklady, včetně bagrovacích prací.
Obrat nákladu […] tun, koncesní poplatek ve výši […] EUR za m2 ročně, diskontní sazba 7,5 %, tempo růstu 2,28 %
Ukazatel
Bez grantu z Fondu soudržnosti
S grantem z Fondu soudržnosti
Vnitřní návratnost
[…] %
[…] %
Čistá současná hodnota
(…)
(…)
(65)
Odhadce tudíž stanovil koncesní poplatek ve výši […] EUR ročně (místo původně předpokládaných […] EUR ročně).
3.1.2.3 Kotviště č. 12
(66)
Ocenění vychází ze dvou metod, tj. přístupu založeného na srovnatelných transakcích a přístupu založeného na příjmech.
(67)
Koncesní smlouva je za prvé porovnána se třemi smlouvami, které se pokládají za srovnatelné se smlouvami v přístavu Ventspils. S přihlédnutím k zvláštním rysům a charakteristikám infrastruktury, která je předmětem těchto tří smluv, použil odhadce za účelem stanovení odpovídajícího koncesního poplatku opravné koeficienty. Zohledněny byly tyto faktory: doba a podmínky uzavření smlouvy, lokalita, popis kotvišť, pronajatá plocha, technické podmínky infrastruktury a přístup k veřejným službám.
(68)
Vypočítaný koncesní poplatek činí […] EUR za m2 ročně. Koncesní poplatek byl stanoven na […] EUR za m2 ročně.
(69)
Přístup založený na příjmech, použitý k posouzení toho, zda diskontované hodnoty budoucích příjmů umožní uhradit celkové investiční náklady (včetně nákladů na bagrování a přístupové železniční tratě), poskytuje finanční výhledy na dobu 25 let. Odhadované příjmy a náklady jsou upraveny pomocí diskontní sazby ve výši 7,5 %, která odráží úroveň investičního rizika.
(70)
Nezávislé ocenění bere v úvahu příjmy z přístavních poplatků a příjmy plynoucí z využívání pozemků a infrastruktury v přístavu. Jsou zohledněny celkové investiční náklady, včetně veřejného financování.
(71)
Na základě rozdílných úrovní obratu nákladu je pro koncesní poplatky v rozmezí od […] EUR za m2 do […] EUR za m2 ročně odhadnuta čistá současná hodnota, vnitřní návratnost a poměr nákladů a přínosů. Nezávislý odhadce dospěl k závěru, že finanční ukazatele odůvodňují (čistá současná hodnota je kladná) koncesní poplatek ve výši nejméně […] EUR za m2 ročně v případě očekávaného obratu nákladu ve výši […] tun ročně a […] EUR za m2 ročně u očekávaného obratu nákladu ve výši […] tun ročně.
(72)
Vzhledem k odhadovanému objemu ve výši […] tun ročně dospěl odhadce k závěru, že je odůvodněný koncesní poplatek ve výši nejméně […] EUR za m2 ročně.
(73)
S přihlédnutím k výsledkům obou výše popsaných metod stanovil nezávislý odhadce koncesní poplatek na […] EUR za m2 ročně.
(74)
V následující tabulce jsou uvedeny hodnoty finančních ukazatelů projektu při zohlednění výsledného koncesního poplatku:
Obrat nákladu […] tun, koncesní poplatek ve výši […] EUR za m2 ročně, diskontní sazba 7,5 %, tempo růstu 2,28 %
Ukazatel
Bez grantu z Fondu soudržnosti
S grantem z Fondu soudržnosti
Vnitřní návratnost
[…] %
[…] %
Čistá současná hodnota
(…)
(…)
(75)
Ocenění nezávislých odhadců proto potvrdilo přiměřenost koncesního poplatku, který byl stanoven výše popsaným způsobem, tj. […] EUR za m2 ročně.
3.1.3. KONCESNÍ POPLATEK
(76)
Na základě ocenění, která provedl nezávislý odhadce, se lotyšské orgány rozhodly stanovit koncesní poplatky takto:
Koncesionář
Infrastruktura
Nezávislé ocenění
(částka za rok)
Koncesní poplatek
(částka za rok)
(…)
Terminál pro suchý náklad
[…] EUR
[…] EUR
(…)
Kotviště č. 35
[…] EUR
[…] EUR
(…)
Kotviště č. 12
[…] EUR
[…] EUR
4. POSOUZENÍ
4.1 EXISTENCE PODPORY
(77)
V čl. 107 odst. 1 SFEU se uvádí, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak.
(78)
Kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 jsou kumulativní. Aby bylo možno stanovit, že oznámené opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, musí být splněny všechny výše uvedené podmínky. Konkrétně, finanční podpora:
a)
je poskytnuta státem nebo ze státních prostředků;
b)
zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby;
c)
narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž;
d)
ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
4.1.1 HOSPODÁŘSKÁ VÝHODA
(79)
Podle judikatury (6) Soudního dvora výhoda pro koncesionáře neexistuje, pokud by soukromý investor v podobné situaci stanovil koncesní poplatek ve stejné výši.
(80)
Na počátku Komise podotýká, že v tomto případě byly koncesní poplatky stanoveny předem pomocí samostatných ocenění, která provedl externí odborník. Lotyšské orgány poskytly důkazy o tom, že odborník měl odpovídající vzdělání a zkušenosti.
(81)
Jak bylo popsáno výše, nezávislý odhadce porovnal vypočítané koncesní poplatky s koncesními poplatky stanovenými v případě tří smluv, které se považovaly za srovnatelné se smlouvami v přístavu Ventspils. Vzhledem k zvláštním rysům a charakteristikám infrastruktury, která je předmětem těchto smluv, použil nezávislý odborník za účelem stanovení odpovídajícího koncesního poplatku opravné koeficienty.
(82)
Komise však nemůže na základě dostupných informací zjistit, zda byly smlouvy pokládané za srovnávací měřítko uzavřeny na základě nabídkového řízení, ani nejsou v současnosti k dispozici údaje o tom, zda lze koncesní poplatky hrazené podle těchto smluv považovat za tržní cenu.
(83)
Na základě výše uvedených skutečností Komise uvádí, že porovnání není dostatečně spolehlivé, a nemůže proto postačovat k vyloučení hospodářské výhody poskytnuté koncesionářům.
(84)
Podle druhé metody, kterou použil nezávislý odhadce, zajistí koncesní poplatky a ostatní příjmy přístavního orgánu během 25 let uhrazení investičních nákladů infrastruktury a určitou míru návratnosti. Přístavní orgán se rozhodl stanovit koncesní poplatek u terminálu pro suchý náklad (ve výši […] EUR za m2 ročně místo […] EUR za m2 ročně) a kotviště č. 35 (ve výši […] EUR místo […] EUR ročně) ve výši podstatně překračující hodnotu, kterou doporučil odborník. Skutečná návratnost, kterou přístavní orgán očekává, je proto podstatně vyšší než hodnota vypočítaná odborníkem.
(85)
Komise proto vyvozuje závěr, že koncesní poplatek a ostatní příjmy přístavnímu orgánu umožní uhradit veškeré investiční náklady infrastruktury, včetně nákladů na bagrování a přístupové železniční tratě, a dosáhnout návratnosti, která je v souladu s návratností požadovanou soukromým investorem.
(86)
Komise mimoto uvádí, že v tomto případě nejsou k dispozici údaje o tom, že by přístavní orgán stanovil koncesní poplatky na úrovni, která nezajistí co nejvyšší příjmy.
(87)
Zahrnutí ustanovení o přezkumu navíc umožňuje koncesní poplatek pravidelně revidovat.
(88)
Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že v daném případě lze vyvodit závěr, že koncesní poplatek stanovený výše popsaným způsobem neposkytuje držitelům koncese na infrastrukturu specifickou pro uživatele nepatřičnou výhodu.
(89)
Tímto rozhodnutím není v žádném případě dotčena případná další analýza Komise, pokud jde o pravidla EU pro zadávání veřejných zakázek či jiné obecné zásady SFEU.
4.1.2 ZÁVĚR
(90)
Komise se domnívá, že veřejné financování infrastruktury specifické pro uživatele v přístavu Ventspils neposkytuje hospodářskou výhodu na úrovni koncesionářů, a opatření proto nezajišťuje vybraným poskytovatelům služeb příznivější soutěžní postavení ve srovnání s podniky, které s nimi soutěží.
(91)
Aby se opatření považovalo za státní podporu (7), musí být podle ustálené judikatury splněny všechny podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1. Jelikož opatření, které hodlají zavést lotyšské orgány, neposkytuje budoucím koncesionářům hospodářskou výhodu, podmínky potřebné k tomu, aby se považovalo za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, kumulativně nesplňuje.
5. ZÁVĚR
(92)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že veřejné financování výstavby infrastruktury specifické pro uživatele v přístavu Ventspils nezahrnuje státní podporu na úrovni koncesionářů.
(93)
Toto rozhodnutí se týká pouze aspektů státní podpory a není jím dotčeno použití jiných ustanovení SFEU, zejména co se týká koncesí na služby,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora, kterou Lotyšsko zamýšlí poskytnout přístavnímu orgánu v přístavu Ventspils na výstavbu terminálu pro suchý hromadný náklad, kotviště č. 12 a kotviště č. 35, nezahrnuje na úrovni koncesionářů státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1.
Provedení tohoto opatření je proto povoleno.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Lotyšské republice.
V Bruselu dne 25. srpna 2011.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2011 m. rugpjūčio 25 d.
dėl valstybės pagalbos C 39/09 (ex N 385/09) - Latvija - Ventspilio uosto infrastruktūros valstybinis finansavimas
(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 6043)
(Tekstas autentiškas tik latvių kalba)
(Tekstas svarbus EEE)
(2011/784/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas (1),
kadangi:
1. PROCEDŪRA
(1)
2009 m. birželio 26 d. elektroniniu pranešimu pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 108 straipsnio 3 dalį Latvija pranešė apie priemonę, kuria numatomas valstybinis finansavimas Ventspilio uosto infrastruktūrai statyti.
(2)
2009 m. gruodžio 15 d. raštu Komisija informavo Latviją, kad nusprendė pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje numatytą oficialią tyrimo procedūrą dėl priemonės.
(3)
Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) (toliau - sprendimas pradėti procedūrą). Komisija kreipėsi į suinteresuotąsias šalis ir pakvietė jas pateikti savo pastabas.
(4)
Komisija negavo suinteresuotųjų šalių pastabų. 2010 m. kovo 16 d., 2010 m. balandžio 7 d., 2010 m. balandžio 12 d. ir 2010 m. balandžio 14 d. raštais Latvijos valdžios institucijos pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą.
(5)
2010 m. rugsėjo 21 d., 2010 m. gruodžio 22 d. ir 2011 m. kovo 18 d. raštais Komisija paprašė papildomos informacijos apie šią priemonę. Latvijos valdžios institucijos pateikė prašomą informaciją 2010 m. spalio 8 d., 2011 m. sausio 20 d., 2011 m. kovo 22 d. ir 2011 m. kovo 31 d. raštais.
(6)
Be to, įvyko keli Komisijos tarnybų ir Latvijos valdžios institucijų susitikimai. Prieš šiuos susitikimus ir po jų Latvijos valdžios institucijos teikė papildomos informacijos.
2. APRAŠYMAS
2.1. PROJEKTAS
(7)
Projekto tikslas - modernizuoti uosto infrastruktūrą. Projektą sudaro šie paprojekčiai, kurie turi būti įgyvendinti 2010-2014 metais:
a)
sausų birių krovinių terminalo statyba;
b)
prieplaukos Nr. 35 statyba;
c)
prieplaukos Nr. 12 statyba;
d)
šiaurinio molo rekonstrukcija;
e)
uosto baseino dugno gilinimas;
f)
privažiuojamųjų geležinkelių tiesimas;
g)
uosto direkcijos laivų švartavimosi dambų renovacija;
h)
kanalo krantinės sutvirtinimas.
2.2. ŠIO SPRENDIMO TAIKYMO SRITIS
(8)
2009 m. gruodžio 15 d. sprendime (3) Komisija nutarė, kad nebūtina priimti sprendimo, ar molo, kanalo krantinės sutvirtinimo ir uosto direkcijos laivams skirtų švartavimosi dambų renovacijos valstybinis finansavimas laikytinas valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, nes tokia pagalba būtų suderinama su vidaus rinka.
(9)
Kalbant apie dugno gilinimo ir privažiuojamųjų geležinkelių valstybinį finansavimą, Komisija manė, kad tai susiję su valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, ir pareiškė, kad pagalba uosto direkcijos lygmeniu yra suderinama su vidaus rinka.
(10)
Kalbant apie naujo terminalo ir dviejų prieplaukų valstybinį finansavimą, Komisija manė, kad tai buvo pagalba uosto direkcijos lygmeniu. Komisija padarė išvadą, kad pagalba uosto direkcijai buvo suderinama su vidaus rinka.
(11)
Sausų birių krovinių terminalą ir dvi prieplaukas valdys privačios šalys. Tam uosto direkcija sudarys koncesijos sutartis su uosto paslaugų teikėjais 35 metams. Dėl koncesijų sutarčių konkursas nebus organizuojamas. Pasirinktų uosto paslaugų teikėjų mokėtinas koncesijos mokestis nustatytas iš anksto remiantis nepriklausomo eksperto atliktu vertinimu.
(12)
2009 m. gruodžio 15 d. sprendime Komisija iškėlė abejonių dėl to, ar koncesijos kaina nėra susijusi su valstybės pagalba. Remdamasi tuo metu turima informacija Komisija negalėjo padaryti išvados, ar valstybinis finansavimas yra pagalba, kalbant apie tris konkretiems naudotojams skirtos uosto infrastruktūros koncesininkus.
(13)
Taip pat Komisija nustatė, kad galutiniai naudotojai galės naudotis naująja infrastruktūra nediskriminacinio pobūdžio sąlygomis.
(14)
Taigi, oficiali tyrimo procedūra skirta tik galimai pagalbai koncesininkams.
2.3. KONCESIJOS SUTARTYS
2.3.1. SAUSŲ BIRIŲ KROVINIŲ TERMINALAS
(15)
Uosto direkcija ketina sudaryti koncesijos sutartį dėl naujojo terminalo valdymo su […] (4). Šiuo metu operatorius vykdo darbą su kroviniais uosto direkcijos […] išnuomotoje teritorijoje pagal su […] sudarytą pernuomojimo susitarimą.
(16)
Anot Latvijos valdžios institucijų, […] ketina plėsti veiklą naudodamas visą nuomojamą teritoriją savo veiklai ir todėl planuoja nutraukti pernuomojimo susitarimą.
(17)
Uosto direkcija nusprendė statyti naują terminalą ir suteikti koncesiją […], kad […] galėtų tęsti veiklą uoste.
2.3.2. PRIEPLAUKA NR. 35 SKYSTIEMS KROVINIAMS
(18)
Anot Latvijos valdžios institucijų, norint atkurti skystų krovinių pajėgumus Ventspilio uoste, būtent ši vieta pasirinkta dėl būtino gylio apribojimų, susijusių su galimybe priimti tam tikros talpos skystų krovinių laivus.
(19)
Visa gretima teritorija šiuo metu išnuomota […]. Latvijos valdžios institucijos ketina sudaryti koncesijos sutartį dėl naujos prieplaukos valdymo su […], nes […] jau dirbo su skystais kroviniais uoste ir todėl jau turi būtiną skystų krovinių perkrovimo įrangą, įskaitant priešgaisrinę įrangą.
2.3.3. PRIEPLAUKA NR. 12 BENDRIEMS IR BIRIEMS KROVINIAMS
(20)
Vienas iš prieplaukos naudotojų bus […] patronuojamoji įmonė, kuri ketina uosto teritorijoje įkurti statybinių modulių fabriką pagal ilgalaikės žemės nuomos susitarimą su uosto direkcija. Statybiniai moduliai bus gabenami į eksporto rinkas ro-ro laivais.
(21)
Iš paties fabriko į prieplauką moduliai bus gabenami geležinkeliais ir keliais palei universalaus terminalo Nr. 2 teritoriją, kurią valdo […]. Tam po prieplaukos statybos bus pasirašytas trišalis susitarimas tarp […], […] ir uosto direkcijos.
(22)
Anot Latvijos valdžios institucijų, […] ir […] yra vieninteliai potencialūs prieplaukos Nr. 12 operatoriai. Uosto direkcija iš pradžių norėjo koncesijos sutartį sudaryti su […].
2.4. PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ DĖL KONCESININKAMS SKIRTOS PAGALBOS PRIEMONĖS POBŪDŽIO
2.4.1. VALSTYBĖS PAGALBOS BUVIMAS
(23)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija laikosi preliminarios nuomonės, kad kriterijai, būtini siekiant padaryti išvadą, kad uosto direkcija pasielgė kaip privati investuotoja nustatydama būsimų koncesininkų mokėtinus koncesijos mokesčius, nebuvo visiškai įgyvendinti.
(24)
Komisija išreiškė abejonių tiek dėl pačios koncesijos mokesčio apskaičiavimo metodikos, tiek dėl nepriklausomo eksperto vertinimo pobūdžio.
2.4.1.1. Uosto direkcijos taikytos metodikos koncesijos mokesčiams apskaičiuoti
(25)
Nepriklausomas ekspertas, vertinęs koncesijos mokesčius, taikė dvi skirtingas metodikas - lyginamąją analizę ir pajamų metodiką. Skystų krovinių prieplaukai ekspertas taikė tik pajamų metodiką.
(26)
Kalbant apie lyginamąją analizę, Komisija pastebėjo, kad ją atliekant daugiausia remtasi esamomis sutartimis tame pačiame uoste. Todėl Komisijai kilo abejonių dėl metodikos patikimumo. Komisija pabrėžė, kad pagal tokią lyginamąją analizę negalima daryti galutinių išvadų, jei nėra duomenų, kad pagal pavyzdžiui pateiktas sutartis mokamas rinkos koncesijos mokestis. Be to, Komisija pabrėžė, kad atlikta tų pačių trijų koncesijos susitarimų, sudarytų dėl sausų birių krovinių terminalo ir dėl prieplaukos Nr. 12 bendriems ir biriems kroviniams, analizė, nepaisant to, kad šių terminalų pobūdis visiškai skiriasi.
(27)
Kalbant apie vertinime naudotą pajamų metodiką, Komisija pabrėžė, kad joje neatsispindi visos investicijų išlaidos, susijusios su sausų birių krovinių terminalu ir prieplauka Nr. 12.
2.4.1.2. Nepriklausomas eksperto vertinimo pobūdis
(28)
Komisija pabrėžė, kad uosto valdybos dar 2006 m. kovą priimtame sprendime buvo įtvirtintas uosto pasiryžimas pabaigus statybos darbus sudaryti koncesijos sutartį dėl prieplaukos Nr. 35 valdymo su […]. Ten išsamiai aprašyta koncesijos mokesčio apskaičiavimo metodika, pagrįsta tais pačiais principais, kuriais remtasi atliekant nepriklausomą vertinimą. Todėl Komisijai kilo abejonių dėl vertinimo nepriklausomumo apskritai.
2.4.1.3. Išvada
(29)
Komisija mano, kad skiriant terminalo ir dviejų prieplaukų statybos valstybinį finansavimą atrankiniu būdu suteikiamas didelis ekonominis pranašumas tam tikriems infrastruktūros operatoriams. Todėl toks finansavimas laikytinas pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.
2.4.2. PAGALBOS SUDERINAMUMAS
(30)
Komisija laikosi preliminarios nuomonės, kad bet kokia koncesininkams skirta pagalba yra veiklos pagalba, kuria jie atleidžiami nuo išlaidų, kurias paprastai patirtų. Remiantis Teisingumo Teismo praktika, tokia veiklos pagalba iš esmės nesuderinama su vidaus rinka. (5)
3. LATVIJOS PASTABOS
3.1.1. KONCESININKAI
(31)
Latvijos valdžios institucijos teigia, kad uosto direkcija atrinko šiuos tris operatorius objektyviai ir jie yra geriausia alternatyva renkant naujosios infrastruktūros operatorius.
3.1.1.1. Sausų birių krovinių terminalas
(32)
Uosto direkcija ketina sudaryti koncesijos sutartį dėl sausų birių krovinių terminalo valdymo su […], daugiausia užsiimančiu medienos perkrovimo darbais. Latvijos valdžios institucijos aiškina, kad […] buvimas uoste yra būtinas dėl ypač didelės medienos eksporto svarbos šiam regionui.
(33)
Kaip paaiškinta pirmiau, […] šiuo metu teikia krovos paslaugas uosto direkcijos […] išnuomotoje teritorijoje pagal su […] sudarytą pernuomojimo susitarimą. Atsižvelgiant į tai, kad […] ketina plėsti veiklą ir panaudoti visą nuomojamą teritoriją, 2005 m. spalį uosto valdyba priėmė rezoliuciją statyti naują terminalą ir paskui sudaryti koncesijos sutartį dėl jo valdymo su […] (žr. I priedą).
(34)
Latvijos valdžios institucijos teigia, kad sprendimas sudaryti koncesijos sutartį būtent su šiuo operatoriumi priimtas visiškai objektyviu komerciniu pagrindu. Šia prasme Latvijos valdžios institucijos pabrėžia, kad […] yra geriausias sprendimas, kalbant apie terminalo veiklą, nes […] jau turi darbo su sausais biriais kroviniais įrangą. Be to, joks kitas galimas koncesininkas neišreiškė pageidavimo valdyti sausų birių krovinių terminalą. Latvijos valdžios institucijos pabrėžia, kad uosto direkcija yra suinteresuota pradėti derybas su visomis potencialiomis suinteresuotosiomis šalimis, ypač atsižvelgiant į tai, kad didelė uosto teritorijos dalis nenaudojama.
(35)
[…] uoste jau perkrovė daugiau nei […] tūkstančių m3 per metus ir todėl jau turi tvirtą verslo tinklą. Uosto direkcija mano, kad bendrovė sugebės išlaikyti tokią krovinių apyvartą ateityje ir todėl užtikrinti būtinas garantijas dėl uosto direkcijos padarytų investicijų grąžos.
3.1.1.2. Prieplauka Nr. 35
(36)
Prieplauka pakeis skystų pavojingų krovinių perkrovimo dambą Nr. 1. Ši damba jau yra pasenusi ir todėl nebegali būti naudojama darbams su kroviniais. Kaip paaiškinta pirmiau, norint atkurti skystų krovinių pajėgumus Ventspilio uoste, būtent ši vieta pasirinkta dėl saugos reikalavimų ir būtino gylio apribojimų, susijusių su galimybe priimti tam tikros talpos skystų krovinių laivus.
(37)
Latvijos valdžios institucijos teigia, kad sudaryti koncesijos sutartį dėl prieplaukos Nr. 35 valdymo su kita įmone praktiškai neįmanoma būtent dėl konkrečios šios infrastruktūros vietos uoste. Šiuo metu visa gretima uosto teritorija išnuomota […] (žr. II priedą).
(38)
Be to, tvirtinama, kad kaip ir […], kadangi […] jau dirbo su skystais kroviniais Ventspilio uoste, operatorius turi visą skystiems kroviniams perkrauti reikalingą įrangą, o tai būtina vykdant veiklą prieplaukoje.
3.1.1.3. Prieplauka Nr. 12
(39)
Projekto tikslas - padidinti bendrų krovinių iškrovimo pajėgumus. Latvijos valdžios institucijos aiškina, kad sprendimas statyti prieplauką yra susijęs su uosto direkcijos sudarytu ilgalaikės žemės nuomos susitarimu su […] patronuojamąja įmone. […] patronuojamoji įmonė ketina įkurti statybinių modulių fabriką uosto teritorijoje. Statybiniai moduliai gali būti gabenami į eksporto rinkas tik ro-ro laivais.
(40)
Tačiau Latvijos valdžios institucijos pabrėžia, kad prieš sudarydama nuomos sutartį su […], uosto direkcija dalyvavo įvairiuose konkursuose, kuriuos organizavo krovinių ekspeditoriai ir galimi prieplaukos Nr. 12 koncesininkai, kaip antai […], bet jai nepasisekė.
(41)
Anot Latvijos valdžios institucijų, iš paties fabriko į prieplauką moduliai gali būti gabenami tik geležinkeliais ir keliais palei universalaus terminalo Nr. 2 teritoriją, kurią valdo […]. Tam po prieplaukos statybos bus pasirašytas trišalis susitarimas tarp […], […] ir uosto direkcijos.
(42)
Be to, Latvijos valdžios institucijos teigia, kad yra tik du potencialūs prieplaukos operatoriai, t. y. […] ir […]. Oficialios tyrimo procedūros metu pateiktose pastabose Latvijos valdžios institucijos paaiškino, kad koncesijos sutartis dėl prieplaukos valdymo bus sudaryta su […].
(43)
Atsižvelgiant į tai, kad vienintelis būdas pristatyti statybinius modulius iš fabriko į prieplauką Nr. 12 yra per […] išnuomotą teritoriją (žr. III priedą), uosto direkcija mano, kad […] yra tinkamiausia alternatyva.
(44)
Be to, Latvijos valdžios institucijos pabrėžia, kad prie prieplaukos esančios uosto teritorijos paviršius netinka kroviniams sandėliuoti. Todėl būtina užtikrinti patikimą susisiekimą su kitomis uosto teritorijomis, kur galima sandėliuoti krovinius.
(45)
Taip pat teigiama, kad atsižvelgiant į prieplaukos vietą ir jos techninius parametrus, prieplaukoje bus aptarnaujami krovinių ekspeditoriai iki 12 ha teritorijoje, neatsižvelgiant į tvarkomų krovinių tipą.
3.1.2. EKSPERTŲ VERTINIMAS
(46)
Atliktas atskiras kiekvienos su konkretiems naudotojams skirta infrastruktūra susijusios koncesijos sutarties vertinimas. Latvijos valdžios institucijos teigia, kad šie vertinimai atlikti remiantis Latvijos vertinimo standartais ir tarptautiniais vertinimo standartais.
(47)
Kalbant apie taikytą metodiką, Latvijos valdžios institucijos pabrėžia, kad atsižvelgiant į Rygos ir Liepojos uostų vietą ir savybes, lyginamosios analizės metodas yra visiškai patikimas. Šiuose uostuose veikiančių paslaugų teikėjų mokamus koncesijos mokesčius pateikė pačios uostų direkcijos, todėl juos galima laikyti patikimais.
(48)
Anot Latvijos valdžios institucijų, remiantis grynųjų pinigų srautų analize peržiūrėti vertinimai taip pat turėtų išsklaidyti Komisijos abejones dėl jų nepriklausomumo.
(49)
Toliau Komisija savo ruožtu išsamiai aptars eksperto taikytą metodiką nustatant koncesijos mokesčius.
3.1.2.1. Sausų birių krovinių terminalas
(50)
Vertinimas atliktas remiantis dviem metodais:
(51)
Atlikta trijų palygintinomis laikomų sutarčių Ventspilio uoste lyginamoji analizė. Ekspertas pritaikė taisomąjį dalmenį, kad nustatytų pakankamą koncesijos mokestį. Atsižvelgta į šiuos veiksnius: sutarties sudarymo laikas ir sąlygos, prieplaukų vieta, aprašymas, nuomojama teritorija, terminalų techninės sąlygos ir prieiga prie įrenginių.
(52)
Apskaičiuotasis koncesijos mokestis sudaro […] eurų už kv. m. per metus. Vertintojo nustatytas koncesijos mokestis sudaro […] eurų už kv. m. per metus.
(53)
Pajamų metodas taikomas vertinant, ar būsimų pajamų sumos su nuolaidomis leis visiškai padengti visas investicijų išlaidas (įskaitant kroviniams sukrauti skirto ploto, dugno gilinimo ir privažiuojamųjų geležinkelių sąnaudas) rengiant finansines prognozes 25 metams. Apskaičiuotosioms pajamų ir išlaidų sumoms taikoma taisomoji 7,5 % nuolaidos norma, atspindinti investicijų rizikos lygį.
(54)
Nepriklausomame vertinime atsižvelgiama į pajamas iš uosto rinkliavų ir mokesčių bei pajamas iš uosto žemės ir infrastruktūros naudojimo. Atsižvelgiama į visas investicijų išlaidas.
(55)
Remiantis skirtingais krovinių apyvartos lygiais, prognozuojama, kad atsižvelgiant į grynąją dabartinę vertę (GDV), vidaus grąžą (VG) ir ekonominės naudos santykį (ENS), koncesijos mokesčiai bus nuo […] eurų už kv. m iki […] eurų už kv. m per metus. Remiantis finansiniais rodikliais, pagrįstu laikytinas koncesijos mokestis, sudarantis bent […] eurų už kv. m per metus, vidutinei krovinių apyvartai esant […] tonų per metus, ir […] eurų už kv. m per metus, vidutinei krovinių apyvartai esant […] tonų per metus. Jei vidutinė krovinių apyvarta viršija […] tonų per metus, koncesijos mokestis gali būti mažiausias.
(56)
Atsižvelgiant į tai, kad prognozuojama vidutinė krovinių apyvarta yra […] tonų per metus, nepriklausomas vertintojas daro išvadą, kad metinis koncesijos mokestis nuo […] eurų iki […] eurų už kv. m per metus yra pagrįstas.
(57)
Atsižvelgdamas į abu pirmiau aprašytus metodus, nepriklausomas vertintojas nustatė […] eurų už kv. m per metus koncesijos mokestį.
(58)
Toliau esančioje lentelėje pateiktos projekto finansinių rodiklių vertės, atsižvelgiant į apskaičiuotą koncesijos mokestį:
Krovinių apyvarta […] tonų, koncesijos mokestis […] eurų už kv. m per metus, nuolaida 7,5 %, augimo lygis 2,28 %
Rodiklis
Be Sanglaudos fondo subsidijos
Su Sanglaudos fondo subsidija
VG
[…] %
[…] %
GDV
(…)
(…)
(59)
Taigi, nepriklausomo vertintojo išvada patvirtino apskaičiuoto, kaip aprašyta pirmiau, koncesijos mokesčio tinkamumą, t. y. […] eurų už kv. m per metus.
3.1.2.2. Prieplauka Nr. 35
(60)
Pajamų metodas leidžia parengti finansines prognozes 25 metams. Apskaičiuotosioms pajamų ir išlaidų sumoms taikoma ta pati taisomoji 7,5 % nuolaidos norma, atspindinti investicijų rizikos lygį.
(61)
Nepriklausomame vertinime atsižvelgiama į pajamas iš uosto rinkliavų ir mokesčių bei pajamas iš uosto žemės ir infrastruktūros naudojimo. Atsižvelgiama į visas investicijų išlaidas.
(62)
Remiantis skirtingais krovinių apyvartos lygiais, prognozuojama, kad atsižvelgiant į grynąją dabartinę vertę (GDV), vidaus grąžą (VG) ir ekonominės naudos santykį (ENS), koncesijos mokesčiai bus nuo […] eurų iki […] eurų per metus. Finansiniai rodikliai rodo, kad pagrįstas metinis koncesijos mokestis yra daugiau nei […] eurų per metus, tikėtinai krovinių apyvartai esant […] tonų per metus, ir daugiau nei […] eurų per metus, tikėtinai krovinių apyvartai esant […] tonų per metus. Esant didesnei krovinių apyvartai, gali būti taikomas mažiausias koncesijos mokestis.
(63)
Atsižvelgdamas į 30 metų giliavandenių prieplaukų nusidėvėjimo laikotarpį, nepriklausomas vertintojas nustatė, kad koncesijos mokesčio vertė yra […] eurų per metus, t. y. viena trisdešimtoji investicijų į prieplauką išlaidų, neįskaitant dugno gilinimo darbų.
(64)
Toliau esančioje lentelėje parodyti projekto finansiniai rezultatai, esant […] tonų metiniai krovinių apyvartai, atsižvelgiant į […] eurų koncesijos mokestį per metus. Į skaičiavimą įtrauktos visos investicijų išlaidos, įskaitant dugno gilinimo darbus.
Krovinių apyvarta […] tonų, koncesijos mokestis […] eurų per metus, nuolaida 7,5 %, augimo lygis 2,28 %
Rodiklis
Be Sanglaudos fondo subsidijos
Su Sanglaudos fondo subsidija
VG
[…] %
[…] %
GDV
(…)
(…)
(65)
Taigi, vertintojas nustatė […] eurų koncesijos mokestį per metus (vietoj pirmiau nustatyto […] eurų mokesčio per metus).
3.1.2.3. Prieplauka Nr. 12
(66)
Vertinimas atliktas remiantis dviem metodais, t. y. lyginamuoju sandorių metodu ir pajamų metodu.
(67)
Pirma, koncesijos sutartis lyginama su trimis palygintinomis laikomomis sutartimis Ventspilio uoste. Atsižvelgdamas į infrastruktūros savybes ir ypatumus pagal šias tris sutartis, vertintojas taikė taisomuosius dalmenis, kad nustatytų pakankamą koncesijos mokestį. Atsižvelgta į šiuos veiksnius: sandorio sudarymo laikas ir sąlygos, prieplaukų vieta, aprašymas, nuomojama teritorija, infrastruktūros techninės sąlygos, prieiga prie įrenginių.
(68)
Apskaičiuotasis koncesijos mokestis sudaro […] eurų už kv. m. per metus. Nustatytas koncesijos mokestis […] eurų už kv. m. per metus.
(69)
Pajamų metodas taikomas vertinant, ar būsimų pajamų sumos su nuolaidomis leis padengti visas investicijų išlaidas (įskaitant dugno gilinimo ir privažiuojamųjų geležinkelių sąnaudas), rengiant finansines prognozes 25 metams. Prognozuojamoms pajamų ir išlaidų sumoms taikoma taisomoji 7,5 % nuolaidos norma, atspindinti investicijų rizikos lygį.
(70)
Nepriklausomame vertinime atsižvelgiama į pajamas iš uosto rinkliavų ir mokesčių bei pajamas iš uosto žemės ir infrastruktūros naudojimo. Atsižvelgta į visas investicijų išlaidas, įskaitant valstybinį finansavimą.
(71)
Remiantis skirtingais krovinių apyvartos lygiais, prognozuojama, kad atsižvelgiant į grynąją dabartinę vertę (GDV), vidaus grąžą (VG) ir ekonominės naudos santykį (ENS), koncesijos mokesčiai bus nuo […] eurų už kv. m iki […] eurų už kv. m per metus. Nepriklausomas vertintojas padarė išvadą, kad remiantis finansiniais rodikliais (GDV - teigiama), pagrįstu laikytinas koncesijos mokestis, ne mažesnis nei […] eurų už kv. m per metus, tikėtinai krovinių apyvartai esant […] tonų per metus, ir […] eurų už kv. m per metus, tikėtinai krovinių apyvartai esant […] tonų per metus.
(72)
Atsižvelgdamas į prognozuojamas […] tonų per metus apimtis, vertintojas padarė išvadą, kad bent […] eurų už kv. m per metus koncesijos mokestis yra pagrįstas.
(73)
Atsižvelgdamas į abiejų pirmiau aprašytų metodų rezultatus, nepriklausomas vertintojas nustatė […] eurų už kv. m per metus koncesijos mokestį.
(74)
Toliau esančioje lentelėje pateiktos projekto finansinių rodiklių vertės, atsižvelgiant į apskaičiuotą koncesijos mokestį:
Krovinių apyvarta […] tonų, koncesijos mokestis […] eurų už kv. m per metus, nuolaida 7,5 %, augimo lygis 2,28 %
Rodiklis
Be Sanglaudos fondo subsidijos
Su Sanglaudos fondo subsidija
VG
[…] %
[…] %
GDV
(…)
(…)
(75)
Taigi, nepriklausomo vertintojo išvada patvirtino apskaičiuoto, kaip aprašyta pirmiau, koncesijos mokesčio tinkamumą, t. y. […] eurų už kv. m per metus.
3.1.3. KONCESIJOS MOKESTIS
(76)
Remdamosi nepriklausomo vertintojo atliktais skaičiavimais, Latvijos valdžios institucijos nusprendė nustatyti šiuos koncesijos mokesčius:
Koncesininkas
Infrastruktūra
Nepriklausomas vertinimas
(per metus)
Koncesijos mokestis
(per metus)
(…)
Sausų birių krovinių terminalas
[…] eurų
[…] eurų
(…)
Prieplauka Nr. 35
[…] eurų
[…] eurų
(…)
Prieplauka Nr. 12
[…] eurų
[…] eurų
4. VERTINIMAS
4.1. PAGALBOS BUVIMAS
(77)
Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, išskyrus tuos atvejus, kai SESV nustato kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.
(78)
107 straipsnio 1 dalyje nustatyti kriterijai yra suvestiniai. Todėl, siekiant nustatyti, ar priemonė, apie kurią pranešta, yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, turi būti įvykdytos visos pirmiau minėtos sąlygos. Būtent finansinė parama:
a)
yra suteikta valstybės narės ar iš jos valstybinių išteklių;
b)
palaiko tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą;
c)
iškraipo ar gali iškraipyti konkurenciją;
d)
daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.
4.1.1. EKONOMINIS PRANAŠUMAS
(79)
Pagal Teisingumo Teismo praktiką (6) koncesininkams nesuteikiama pranašumų, jei privatus investuotojas panašiomis aplinkybėmis nustatytų tokio pat lygio koncesijos mokestį.
(80)
Iš pat pradžių Komisija pabrėžia, kad šiuo atveju koncesijos mokesčiai nustatyti iš anksto remiantis atskirais nepriklausomo eksperto atliktais vertinimais. Latvijos valdžios institucijos pateikė įrodymų, kad ekspertas yra tinkamai kvalifikuotas ir patyręs.
(81)
Kaip aprašyta pirmiau, nepriklausomas vertintojas atliko apskaičiuotų koncesijos mokesčių analizę lygindamas juos su trimis palygintinomis sutartimis Ventspilio uoste. Atsižvelgdamas į infrastruktūros savybes ir ypatumus pagal šias tris sutartis, nepriklausomas ekspertas taikė taisomuosius dalmenis, kad nustatytų pakankamą koncesijos mokestį.
(82)
Vis dėlto, remdamasi turima informacija, Komisija negali nustatyti, ar, pavyzdžiui, pateiktoms sutartims buvo organizuoti konkursai. Taip pat nėra įrodymų, kad pagal tris sutartis mokėti koncesijos mokesčiai gali būti laikomi pagrįstais rinkos verte.
(83)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija teigia, kad lyginamoji analizė nėra pakankamai patikima ir todėl ja remiantis negalima atmesti galimybės, kad koncesininkai turės pranašumą.
(84)
Pagal antrąjį nepriklausomo vertintojo taikytą metodą koncesijos mokesčiai ir kitos uosto direkcijos įplaukos užtikrins investicijų į infrastruktūrą grąžą ir tam tikrą grąžos lygį po 25 metų. Uosto direkcija nusprendė nustatyti gerokai didesnį koncesijos mokestį sausų birių krovinių terminalui ([…] eurų už kv. m vietoj […] eurų už kv. m per metus) ir prieplaukai Nr. 35 ([…] eurų vietoj […] eurų per metus) nei rekomendavo ekspertas. Todėl tikroji grąža, kurios tikisi uosto direkcija, yra gerokai didesnė nei eksperto apskaičiuota vertė.
(85)
Todėl Komisija daro išvadą, kad koncesijos mokestis ir kitos uosto direkcijos įplaukos leidžia jai susigrąžinti visas investicijų į infrastruktūrą išlaidas, įskaitant dugno gilinimo ir privažiuojamųjų geležinkelių sąnaudas) ir užsidirbti grąžą, atitinkančią grąžą, kurios tikėtųsi privatus investuotojas.
(86)
Be to, Komisija pabrėžia, kad šiuo atveju nėra įrodymų, kad uosto direkcija nustatė tokio dydžio koncesijos mokesčius, kad jos įplaukos nebūtų didžiausios.
(87)
Be to, įtraukta peržiūros nuostata leis reguliariai peržiūrėti koncesijos mokestį.
(88)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad šiuo atveju galima daryti išvadą, kad koncesijos mokestis, nustatytas, kaip aprašyta pirmiau, nesuteikia nepagrįstų pranašumų konkretiems naudotojams skirtos infrastruktūros koncesininkams.
(89)
Šiuo sprendimu neužbėgama už akių galimai būsimai Komisijos analizei dėl ES viešųjų pirkimų taisyklių ar kitų SESV įtvirtintų bendrųjų principų.
4.1.2. IŠVADA
(90)
Komisija mano, kad konkretiems naudotojams skirtos infrastruktūros Ventspilio uoste valstybinis finansavimas nesuteikia ekonominio pranašumo koncesininkams, ir todėl šia priemone nėra sukuriama palankesnė konkurencinė pozicija atrinktiems paslaugų teikėjams palyginti su įmonėmis, kurios su jais konkuruoja.
(91)
Pagal esamą teismo praktiką, kad priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, turi būti įvykdytos visos SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos (7). Kadangi Latvijos valdžios institucijų įgyvendinta priemonė nesuteikia ekonominio pranašumo būsimiems koncesininkams, vadinasi, ji neatitinka visų sąlygų, kurios turi būti įgyvendintos visos kartu, kad priemonę būtų galima laikyti valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.
5. IŠVADA
(92)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad konkretiems naudotojams skirtos infrastruktūros statybos Ventspilio uoste valstybinis finansavimas nėra valstybės pagalba koncesininkams.
(93)
Šis sprendimas yra susijęs tik su valstybės pagalbos aspektais ir nepažeidžia kitų SESV nuostatų, ypač susijusių su paslaugų koncesijų teise, taikymo,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Valstybės pagalba, kurią Latvija planuoja skirti Ventspilio uosto direkcijai statant sausų birių krovinių terminalą, prieplauką Nr. 12 ir prieplauką Nr. 35, nėra koncesininkams skirta valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.
Todėl priemonę leidžiama įgyvendinti.
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Latvijos Respublikai.
Priimta Briuselyje 2011 m. rugpjūčio 25 d.