ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 1104/2011/EU
ze dne 25. října 2011
o podmínkách přístupu k veřejné regulované službě nabízené globálním družicovým navigačním systémem vytvořeným na základě programu Galileo
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie a zejména na článek 172 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 ze dne 9. července 2008 o dalším provádění evropských programů družicové navigace (EGNOS a Galileo) (3) v příloze stanoví, že zvláštní cíle programu Galileo mají umožnit, aby signály vysílané systémem vytvořeným na základě tohoto programu mohly být využívány zejména k nabízení veřejné regulované služby („public regulated service“, dále jen „PRS“) určené pouze vládou schváleným uživatelům pro citlivé aplikace, které vyžadují účinnou kontrolu přístupu a maximální nepřetržitost služby.
(2)
Zatímco příslušná ustanovení nařízení (ES) č. 683/2008 se vztahují rovněž na služby, včetně PRS, jež jsou uvedeny v příloze uvedeného nařízení, přičemž je zohledněno vzájemné propojení systému vytvořeného na základě programu Galileo a PRS z právního, technického, provozního, finančního a vlastnického hlediska, je vhodné, aby byla příslušná pravidla ohledně uplatňování bezpečnostních předpisů opětovně uvedena pro účely tohoto rozhodnutí.
(3)
Evropský parlament a Rada opakovaně poukázaly na to, že systém vytvořený na základě programu Galileo je civilním systémem pod civilní kontrolou, to znamená systémem vytvořeným podle civilních standardů na základě civilních požadavků a pod kontrolou orgánů Unie.
(4)
Program Galileo má strategický význam pro nezávislost Unie, pokud jde o družicovou navigaci, určování polohy a určování času, a je velkým přínosem, pokud jde o provádění strategie „Evropa 2020“ pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění.
(5)
PRS je z různých služeb nabízených evropskými systémy družicové navigace službou, která je zároveň nejvíce zabezpečená a nejvíce citlivá, a proto je velmi vhodná pro služby, u nichž musí být zajištěna vysoká odolnost a naprostá spolehlivost. Musí odběratelům zajišťovat nepřetržitost služby i v nejvážnějších krizových situacích. Důsledky porušení bezpečnostních pravidel při používání této služby nejsou omezeny na příslušného uživatele, ale potenciálně se vztahují i na jiné uživatele. Používání a řízení PRS tak spadají do společné odpovědnosti členských států za bezpečnost Unie i za jejich vlastní bezpečnost. V této souvislosti musí být přístup k PRS jasně omezený na určité kategorie uživatelů, kteří jsou pod stálou kontrolou.
(6)
Je tedy třeba definovat pravidla pro přístup k PRS a pravidla jejího řízení, zejména upřesněním obecných zásad týkajících se přístupu, funkcí různých řídicích útvarů a útvarů dohledu, podmínek spojených s výrobou přijímačů a zabezpečením a systému kontroly vývozu.
(7)
Pokud jde o obecné zásady přístupu k PRS, využívání služby musí být vzhledem k jejímu účelu a jejím charakteristikám přísně omezeno, přičemž členským státům, Radě, Komisi a Evropské službě pro vnější činnost (dále jen „ESVČ“) je zaručen volný, neomezený a nepřetržitý přístup ve všech částech světa. Navíc musí být každý členský stát schopen samostatně rozhodovat, kdo jsou oprávnění uživatelé PRS a jaká použití z toho vyplývají, včetně použití spojených s bezpečností, v souladu se společnými minimálními standardy.
(8)
S cílem podpořit v celosvětovém měřítku používání evropské technologie by mělo být možné, aby se odběrateli PRS staly některé třetí země a mezinárodní organizace prostřednictvím samostatných dohod s nimi uzavřených. Pokud jde o zabezpečené vládní aplikace v oblasti družicové navigace, měly by být podmínky, za kterých mohou třetí země a mezinárodní organizace používat PRS, stanoveny v mezinárodních dohodách, přičemž se rozumí, že dodržování bezpečnostních požadavků by mělo být za každých okolností povinné. V rámci těchto dohod by mělo být možné povolit výrobu PRS přijímačů, pokud budou stanoveny konkrétní podmínky a požadavky, jež budou přinejmenším na stejné úrovni jako podmínky a požadavky vztahující se na členské státy. Tyto dohody by však neměly zahrnovat obzvláště citlivé bezpečnostní záležitosti, jako je výroba bezpečnostních modulů.
(9)
Při sjednávání dohod se třetími zeměmi či mezinárodními organizacemi by se měl v plné míře zohledňovat význam dodržování zásad demokracie, právního státu, univerzálnosti a nedělitelnosti lidských práv a základních svobod, svobody myšlení, přesvědčení a náboženského vyznání, jakož i svobody vyjadřování a informací, lidské důstojnosti, zásady rovnosti a solidarity a dodržování zásad Charty Organizace spojených národů a mezinárodního práva.
(10)
Bezpečnostní předpisy Evropské kosmické agentury by měly poskytovat přinejmenším takovou úroveň ochrany, kterou stanoví bezpečnostní předpisy stanovené v příloze rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom (4) a rozhodnutím Rady 2011/292/EU ze dne 31. března 2011 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (5).
(11)
Unie a členské státy musí udělat vše pro to, aby zajistily bezpečnost a zabezpečení systému vytvořeného na základě programu Galileo a technologie a zařízení PRS, aby se předešlo používání signálů vysílaných pro PRS neoprávněnými fyzickými nebo právnickými osobami a aby se zabránilo nepřátelskému použití PRS proti Unii a členským státům.
(12)
V tomto ohledu je důležité, aby členské státy stanovily režim sankcí použitelných v případě nedodržení povinností vyplývajících z tohoto rozhodnutí a aby zajistily uplatňování těchto sankcí. Tyto sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.
(13)
Pokud jde o řídicí orgány a orgány dohledu, ukazuje se, že řešení spočívající v tom, že odběratelé PRS určí „příslušný orgán PRS“ odpovědný za řízení svých uživatelů a dohled nad nimi, je nejlepší pro zajištění účinného řízení užívání PRS, přičemž usnadňuje vztahy mezi různými subjekty pověřenými bezpečností a zaručuje trvalý dohled nad uživateli, a to především uživateli vnitrostátními, v souladu se společnými minimálními standardy. Je však zapotřebí jisté míry flexibility, aby se členským státům umožnilo účinným způsobem rozdělit povinnosti.
(14)
V rámci provádění tohoto rozhodnutí by mělo jakékoli zpracovávání osobních údajů probíhat v souladu s právem Unie, jak je stanoveno zejména ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (6) a ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES ze dne 12. července 2002 o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací (směrnice o soukromí a elektronických komunikacích) (7).
(15)
Jedním z úkolů bezpečnostního střediska systému Galileo (dále jen „bezpečnostní středisko“) uvedeného v čl. 16 písm. a) bodě ii) nařízení (ES) č. 683/2008 by mělo být zajištění provozního rozhraní mezi různými subjekty pověřenými bezpečností PRS.
(16)
Rada a vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku by rovněž měli hrát určitou úlohu v řízení PRS prostřednictvím uplatnění společné akce Rady 2004/552/SZBP ze dne 12. července 2004 o aspektech provozu Evropského družicového navigačního systému majících dopad na bezpečnost Evropské unie (8). Rada by také měla schvalovat mezinárodní dohody opravňující třetí země nebo mezinárodní organizace k přístupu k PRS.
(17)
Pokud jde o výrobu a zabezpečení přijímačů, bezpečnostní požadavky vyžadují, aby byl tento úkol svěřen pouze členskému státu, který určil příslušný orgán PRS, nebo podnikům usazeným na území členského státu, který určil příslušný orgán PRS. Subjekt vyrábějící přijímače musí být předem držitelem řádného povolení rady pro bezpečnostní akreditaci evropských systémů GNSS zřízené podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 912/2010 (9) (dále jen „rada pro bezpečnostní akreditaci“) a musí se řídit jejími rozhodnutími. Příslušné orgány PRS mají za úkol trvale kontrolovat jak dodržování požadavku povolení a soulad s uvedenými rozhodnutími, tak dodržování zvláštních technických požadavků vyplývajících ze společných minimálních standardů.
(18)
Členský stát, který neurčil příslušný orgán PRS, by měl v každém případě určit kontaktní místo pro řešení veškerých zaznamenaných případů škodlivé elektromagnetické interference zasahující PRS. Tímto kontaktním místem by měla být fyzická nebo právnická osoba plnící funkci místa, kam se podává hlášení, nebo adresa, kterou může Komise v případě potenciálně škodlivé elektromagnetické interference kontaktovat za účelem odstranění této interference.
(19)
Pokud jde o omezení vývozu, je třeba omezit vývoz zařízení nebo technologií a softwaru souvisejících s využíváním a vývojem PRS a s výrobou pro PRS mimo Unii, bez ohledu na to, zda se jedná o zařízení, software nebo technologii uvedené v příloze I nařízení Rady (ES) č. 428/2009 ze dne 5. května 2009, kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu, přepravy, zprostředkování a tranzitu zboží dvojího užití (10), pouze na třetí země, které jsou řádně oprávněny k přístupu k PRS na základě mezinárodní dohody uzavřené s Unií. Třetí země, na jejímž území je instalována referenční stanice obsahující vybavení PRS a patřící do systému vytvořeného na základě programu Galileo, by neměla být považována za odběratele PRS pouze na základě této skutečnosti.
(20)
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o společné minimální standardy v oblastech stanovených v příloze, a tuto přílohu případně aktualizovat nebo měnit tak, aby se zohlednil vývoj programu Galileo. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(21)
Vzhledem k dopadu, který by společná pravidla týkající se přístupu k PRS a výroby přijímačů PRS a bezpečnostních modulů mohla mít na bezpečnost systému vytvořeného na základě programu Galileo a na bezpečnost Unie a jejích členských států, a to jak jednotlivě, tak i společně, je nanejvýš důležité, aby tato pravidla byla v jednotlivých členských státech uplatňována jednotně. Je tedy nezbytné, aby Komise byla zmocněna přijímat podrobné požadavky, pokyny a jiná opatření, aby bylo možné uvést společné minimální standardy v účinnost. Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto rozhodnutí je nutné, aby Komisi byly svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (11).
(22)
Audity a inspekce prováděné Komisí za pomoci členských států by měly případně být prováděny obdobným způsobem, jaký stanoví příloha III část VII rozhodnutí 2011/292/EU.
(23)
Pravidla přístupu k PRS nabízené systémem vytvořeným na základě programu Galileo jsou základním předpokladem provádění PRS. Komise by měla provést analýzu toho, zda je třeba zavést zpoplatnění PRS, a to také s ohledem na třetí země a mezinárodní organizace, a podat Evropskému parlamentu a Radě zprávu o výsledku této analýzy.
(24)
Jelikož cílů tohoto rozhodnutí, tedy stanovení podmínek, za kterých mohou mít členské státy, Rada, Komise, ESVČ, agentury Unie, třetí země a mezinárodní organizace přístup k PRS, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu navrhovaného opatření lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(25)
Jakmile bude PRS prohlášena za funkční, měly by být zavedeny mechanismy pro předávání zpráv a provádění přezkumu,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Předmět
Toto rozhodnutí stanoví podmínky, za kterých mohou mít členské státy, Rada, Komise, ESVČ, agentury Unie, třetí země a mezinárodní organizace přístup k veřejné regulované službě („public regulated service“, dále jen „PRS“) poskytované globálním družicovým navigačním systémem vytvořeným na základě programu Galileo.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:
a)
„odběrateli PRS“ členské státy, Rada, Komise a ESVČ, jakož i agentury Unie, třetí země a mezinárodní organizace, pokud byly tyto agentury, třetí země a organizace řádně oprávněny;
b)
„uživateli PRS“ fyzické nebo právnické osoby řádně oprávněné odběratelem PRS k tomu, aby vlastnily nebo používaly přijímač PRS.
Článek 3
Obecné zásady v oblasti přístupu k PRS
1. Členské státy, Rada, Komise a ESVČ mají právo na neomezený a nepřetržitý přístup k PRS po celém světě.
2. Je na rozhodnutí každého členského státu, Rady, Komise a ESVČ, zda budou PRS v rámci svých příslušných pravomocí využívat.
3. Každý členský stát, který využívá PRS, samostatně rozhodne v souladu s článkem 8 a bodem 1 podbody i) a ii) přílohy, které kategorie fyzických osob pobývajících na jeho území nebo vykonávajících úřední povinnosti v zahraničí jeho jménem a právnických osob usazených na jeho území jsou oprávněné jako uživatelé PRS a o způsobech používání PRS. Způsoby používání mohou zahrnovat použití spojené s bezpečností.
Rada, Komise a ESVČ rozhodnou v souladu s článkem 8 a bodem 1 podbody i) a ii) přílohy, které kategorie jejich pracovníků jsou oprávněny jako uživatelé PRS.
4. Agentury Unie se mohou stát odběrateli PRS pouze tehdy, je-li to nezbytné k vykonávání jejich úkolů, a za podmínek stanovených správní dohodou uzavřenou mezi Komisí a dotčenou agenturou.
5. Třetí země nebo mezinárodní organizace se mohou stát odběrateli PRS pouze tehdy, pokud uzavřou v souladu s postupem stanoveným v článku 218 Smlouvy o fungování Evropské unie obě tyto dohody mezi Unií a dotčenou třetí zemí nebo mezinárodní organizací:
a)
dohodu o bezpečnosti informací vymezující rámec pro výměnu a ochranu utajovaných informací, jež stanoví stupeň ochrany přinejmenším na stejné úrovni jako v členských státech;
b)
dohodu stanovující podmínky přístupu třetí země nebo mezinárodní organizace k PRS; tato dohoda by za zvláštních podmínek mohla zahrnovat výrobu přijímačů PRS, s výjimkou bezpečnostních modulů.
Článek 4
Použití bezpečnostních předpisů
1. Každý členský stát zajistí, aby jeho vnitrostátní bezpečnostní předpisy poskytovaly stupeň ochrany utajovaných informací, který je přinejmenším rovnocenný stupni zaručenému bezpečnostními předpisy stanovenými v příloze rozhodnutí 2001/844/ES, ESUO, Euratom a rozhodnutím 2011/292/EU, a aby se tyto vnitrostátní bezpečnostní předpisy vztahovaly na uživatele PRS dotčeného členského státu, na všechny fyzické osoby s bydlištěm na jeho území a na všechny právnické osoby usazené na jeho území, jež přicházejí do styku s utajovanými informacemi EU týkajícími se PRS.
2. Členské státy neprodleně informují Komisi o přijetí vnitrostátních bezpečnostních předpisů uvedených v odstavci 1.
3. Pokud se ukáže, že utajované informace EU týkající se PRS byly vyzrazeny jakékoli osobě, která není oprávněna je znát, Komise po řádné konzultaci s dotčeným členským státem:
a)
informuje původce utajovaných informací PRS;
b)
posoudí možnou škodu z hlediska zájmů Unie nebo členských států;
c)
sdělí příslušným orgánům výsledky tohoto posouzení a poskytne doporučení k nápravě situace, přičemž příslušné orgány neprodleně informují Komisi o opatřeních, která mají v úmyslu přijmout nebo je již přijaly, včetně opatření, jejichž cílem je předejít tomu, aby se situace opakovala, jakož i o výsledcích uvedených opatření, a
d)
odpovídajícím způsobem informuje Evropský parlament a Radu o uvedených výsledcích.
Článek 5
Příslušný orgán PRS
1. Příslušný orgán PRS je určen:
a)
každým členským státem, který využívá PRS, a každým členským státem, na jehož území je usazen jakýkoli ze subjektů uvedených v čl. 7 odst. 1; v takových případech se příslušný orgán PRS zřídí na území dotčeného členského státu a tento stát o určení orgánu neprodleně uvědomí Komisi;
b)
Radou, Komisí a ESVČ, pokud využívají PRS. V takovém případě může být jako příslušný orgán PRS v souladu s odpovídajícími ujednáními určena Agentura pro evropský GNSS zřízená podle nařízení (EU) č. 912/2010 (dále jen „Agentura pro evropský GNSS“);
c)
agenturami Unie a mezinárodními organizacemi v souladu s ustanoveními dohod uvedených v čl. 3 odst. 4 a 5. V takovém případě může být jako příslušný orgán PRS určena Agentura pro evropský GNSS;
d)
třetími zeměmi v souladu s ustanoveními dohod uvedených v čl. 3 odst. 5.
2. Náklady na fungování příslušného orgánu PRS nesou odběratelé PRS, kteří tento orgán určili.
3. Členský stát, který neurčil příslušný orgán PRS podle odst. 1 písm. a), určí v každém případě kontaktní místo, jež bude v potřebné míře nápomocno při nahlašování zaznamenaných případů potenciálně škodlivé elektromagnetické interference zasahující PRS. Dotčený členský stát o určení tohoto kontaktního místa neprodleně uvědomí Komisi.
4. Příslušný orgán PRS zajistí, aby využívání PRS bylo v souladu s článkem 8 a bodem 1 přílohy a aby:
a)
pro účely řízení PRS s bezpečnostním střediskem byli uživatelé PRS sdruženi do skupin;
b)
byla určena a spravována přístupová práva k PRS každé skupiny nebo uživatele;
c)
byly od bezpečnostního střediska získány přístupové klíče k PRS a jiné související utajované informace;
d)
byly přístupové klíče k PRS a jiné související utajované informace předány uživatelům;
e)
bylo řízeno zabezpečení přijímačů a souvisejících utajovaných technologií a informací a byla posouzena rizika;
f)
bylo zřízeno kontaktní místo, jež bude v potřebné míře nápomocno při nahlašování zaznamenaných případů potenciálně škodlivé elektromagnetické interference zasahující PRS.
5. Příslušný orgán PRS členského státu zajistí, aby subjekt usazený na území tohoto členského státu mohl vyvíjet nebo vyrábět přijímače PRS nebo bezpečnostní moduly, pouze pokud tento subjekt:
a)
získal řádné povolení rady pro bezpečnostní akreditaci v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) č. 912/2010 a
b)
splňuje podmínky stanovené v rozhodnutích rady pro bezpečnostní akreditaci a v článku 8 a bodu 2 přílohy, pokud jde o vývoj a výrobu přijímačů PRS nebo bezpečnostních modulů, pokud se týkají jeho činnosti.
Veškerá povolení udělená k výrobě zařízení podle tohoto odstavce se nejméně každých pět let přezkoumají.
6. V případě vývoje nebo výroby podle odstavce 5 tohoto článku nebo v případě vývozu mimo Unii je příslušný orgán PRS dotčeného členského státu styčným bodem pro subjekty, které jsou příslušné pro omezení vývozu daného zařízení, technologie a softwaru, pokud jde o využívání a vývoj PRS a výrobu pro PRS, aby se zajistilo uplatňování ustanovení článku 9.
7. Příslušný orgán PRS je propojen s bezpečnostním střediskem v souladu s článkem 8 a bodem 4 přílohy.
8. Odstavci 4 a 7 není dotčena možnost členských států přenést určité konkrétní úkoly jejich příslušného orgánu PRS na základě vzájemného souhlasu na jiný členský stát, s výjimkou veškerých úkolů souvisejících s uplatňováním svrchovanosti nad svým územím. Úkoly uvedené v odstavcích 4 a 7, jakož i úkoly podle odstavce 5 mohou být vykonávány členskými státy společně. Dotčené členské státy neprodleně oznámí tato opatření Komisi.
9. Příslušný orgán PRS může na základě zvláštních ujednání požádat Agenturu pro evropský GNSS o technickou pomoc při vykonávání svých úkolů. Dotčené členské státy neprodleně oznámí tato ujednání Komisi.
10. Každé tři roky předkládají příslušné orgány PRS Komisi a Agentuře pro evropský GNSS zprávu o dodržování společných minimálních standardů.
11. Každé tři roky předkládá Komise za pomoci Agentury pro evropský GNSS Evropskému parlamentu a Radě zprávu o dodržování společných minimálních standardů příslušnými orgány PRS a rovněž o případech vážného porušení těchto standardů.
12. Pokud příslušný orgán PRS nedodržuje společné minimální standardy stanovené v článku 8, může Komise s náležitým přihlédnutím k zásadě subsidiarity, po konzultaci s dotčeným členským státem a případně po obdržení dalších konkrétních informací vydat doporučení. Do tří měsíců od vydání doporučení dotyčný příslušný orgán PRS buď doporučení Komise splní, nebo si vyžádá či navrhne změny s cílem zajistit dodržování společných minimálních standardů a provede je po dohodě s Komisí.
Pokud dotyčný příslušný orgán PRS ani po uplynutí této lhůty tří měsíců nezajistí dodržování společných minimálních standardů, uvědomí o tom Komise Evropský parlament a Radu a navrhne příslušná opatření, která mají být přijata.
Článek 6
Úloha bezpečnostního střediska
Bezpečnostní středisko zajišťuje provozní rozhraní mezi příslušnými orgány PRS, Radou a vysokým představitelem Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku jednajícími v souladu se společnou akcí 2004/552/SZBP a kontrolními středisky. Informuje Komisi o všech událostech, které by mohly narušit řádné fungování PRS.
Článek 7
Výroba a zabezpečení přijímačů a bezpečnostních modulů
1. Členský stát může, jsou-li dodrženy požadavky uvedené v čl. 5 odst. 5, pověřit úkolem výroby přijímačů PRS nebo přidružených bezpečnostních modulů subjekty usazené na jeho území nebo na území jiného členského státu. Rada, Komise nebo ESVČ mohou výrobou přijímačů PRS nebo přidružených bezpečnostních modulů pro vlastní využití pověřit subjekty usazené na území členského státu.
2. Rada pro bezpečnostní akreditaci může kdykoli odebrat povolení, které udělila subjektu uvedenému v odstavci 1 k výrobě přijímačů PRS nebo přidružených bezpečnostní modulů, pokud nebyla dodržena opatření uvedená v čl. 5 odst. 5 písm. b).
Článek 8
Společné minimální standardy
1. Společné minimální standardy, které mají příslušné orgány PRS podle článku 5 splňovat, zahrnují oblasti uvedené v příloze.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 11, pokud jde o přijetí společných minimálních standardů pro oblasti stanovené v příloze a případné změny aktualizující přílohu s cílem zohlednit vývoj programu Galileo, zejména s ohledem na vývoj po technické stránce a vývoj potřeb v oblasti bezpečnosti.
3. Na základě společných minimálních norem uvedených v odstavci 2 tohoto článku může Komise přijmout nezbytné technické požadavky, pokyny a jiná opatření. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 12 odst. 2.
4. Komise zajistí, aby byly učiněny kroky nezbytné pro dodržování opatření uvedených v odstavcích 2 a 3 a aby byly splněny požadavky týkající se bezpečnosti PRS, jejích uživatelů a souvisejících technologií, přičemž plně zohlední doporučení odborníků.
5. S cílem usnadnit dodržování požadavků uvedených v tomto článku Komise alespoň jednou ročně umožní setkání všech příslušných orgánů PRS.
6. Komise za pomoci členských států a Agentury pro evropský GNSS zajistí dodržování společných minimálních standardů příslušnými orgány PRS, zejména prováděním auditů či inspekcí.
Článek 9
Omezení vývozu
Vývoz zařízení, technologie a softwaru souvisejících s využíváním a vývojem PRS a výrobou pro PRS mimo Unii je povolen pouze v souladu s článkem 8 a bodem 3 přílohy a v rámci dohod uvedených v čl. 3 odst. 5 nebo v rámci dohod týkajících se podmínek umístění a fungování referenčních stanic.
Článek 10
Použitelnost společné akce 2004/552/SZBP
Toto rozhodnutí se použije, aniž jsou dotčena opatření přijatá podle společné akce 2004/552/SZBP.
Článek 11
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 8 odst. 2 je svěřena Komisi na dobu pěti let ode dne 5. listopadu 2011. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 8 odst. 2 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 8 odst. 2 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 12
Postupy projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor zřízený nařízením (ES) č. 683/2008. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise navrhovaný prováděcí akt nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 13
Přezkum a podávání zpráv
Nejpozději dva roky poté, co bude PRS prohlášena za funkční, předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o řádném fungování a přiměřenosti pravidel stanovených pro přístup k PRS, a případně navrhne příslušné změny tohoto rozhodnutí.
Článek 14
Zvláštní pravidla pro provádění programu Galileo
Bez ohledu na ostatní ustanovení tohoto rozhodnutí je v zájmu zajištění řádného fungování systému vytvořeného na základě programu Galileo povolen přístup k technologii PRS a k vlastnictví nebo používání přijímačů PRS, jsou-li dodrženy zásady stanovené v článku 8 a v příloze, těmto subjektům:
a)
Komisi, pokud působí jako správce programu Galileo;
b)
provozovatelům systému vytvořeného na základě programu Galileo pouze pro účely dodržení kompetencí, jak je stanoveno ve zvláštním ujednání s Komisí;
c)
Agentuře pro evropský GNSS, aby mohla plnit jí svěřené úkoly, jak je stanoveno ve zvláštním ujednání s Komisí;
d)
Evropské kosmické agentuře výhradně pro účely výzkumu, vývoje a zavádění infrastruktury, jak je stanoveno ve zvláštním ujednání s Komisí.
Článek 15
Sankce
Členské státy stanoví sankce za porušení vnitrostátních ustanovení přijatých na základě tohoto rozhodnutí. Sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.
Článek 16
Vstup v platnost a použitelnost
1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Členské státy použijí článek 5 nejpozději 6. listopadu 2013.
Článek 17
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Ve Štrasburku dne 25. října 2011.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 1104/2011/ES
2011 m. spalio 25 d.
dėl Galileo programos pagrindu sukurtos pasaulinės navigacijos palydovų sistemos paslaugos valstybinėms institucijoms prieigos tvarkos
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 172 straipsnį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
pasikonsultavę su Regionų komitetu,
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),
kadangi:
(1)
2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 683/2008 dėl tolesnio Europos palydovinės navigacijos programų (EGNOS ir Galileo) įgyvendinimo (3) priede nustatyta, kad Galileo programos konkretūs tikslai - užtikrinti, kad pagal tą programą sukurtos sistemos skleidžiamus signalus būtų įmanoma panaudoti siekiant teikti paslaugą valstybinėms institucijoms (toliau - PVI), kuri būtų teikiama tik tam tikriems vyriausybių įgaliotiems naudotojams konfidencialaus pobūdžio reikmėms, kurioms būtina užtikrinti veiksmingą prieigos kontrolę ir aukšto lygio paslaugos tęstinumą;
(2)
nors atitinkamos Reglamento (EB) Nr. 683/2008 nuostatos taip pat taikomos jo priede išvardytoms paslaugoms, įskaitant PVI, atsižvelgiant į sistemą, sukurtą pagal Galileo programą, ir PVI sąsajas teisiniu, techniniu, veiklos vykdymo, finansiniu ir nuosavybės teisės aspektais, į šį sprendimą reikėtų įtraukti atitinkamas nuostatas dėl saugumo taisyklių taikymo;
(3)
Europos Parlamentas ir Taryba ne kartą priminė, kad sistema, sukurta pagal Galileo programą, yra civilinė sistema, kontroliuojama civilių, t. y. ji sukurta pagal civilinius standartus atsižvelgiant į civilių reikmes ir kontroliuojant Sąjungos institucijoms;
(4)
Galileo programa turi strateginės svarbos Sąjungos nepriklausomumui palydovinės navigacijos, padėties ir laiko nustatymo paslaugų srityje, ir ja svariai prisidedama prie pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo;
(5)
iš visų Europos palydovinės navigacijos sistemos paslaugų PVI yra labiausiai apsaugota ir reikalaujanti daugiausiai konfidencialumo, taigi tinkama paslaugoms, kurias teikiant turi būti užtikrintas patvarumas ir visiškas patikimumas. Būtina užtikrinti šios paslaugos nenutrūkstamą teikimą užsakovams net ir sudėtingiausiomis krizės sąlygomis. Saugumo taisyklių pažeidimas naudojantis šia paslauga gali turėti pasekmių ne tik jį padariusiam naudotojui, bet ir kitiems naudotojams. Todėl, siekiant užtikrinti Sąjungos ir pačių jos valstybių narių saugumą, už PVI naudojimą ir valdymą valstybės narės yra atsakingos bendrai. Taigi PVI prieiga turi būti suteikiama išimtinai tik tam tikrų kategorijų naudotojams, kurių atžvilgiu vykdoma nuolatinė stebėsena;
(6)
todėl būtina nustatyti PVI prieigos ir valdymo taisykles - visų pirma nurodant su šia prieiga susijusius bendruosius principus, įvairių valdymo ir kontrolės įstaigų funkcijas, su imtuvų gamyba ir saugumu susijusias sąlygas - ir eksporto kontrolės sistemą;
(7)
kalbant apie bendruosius PVI prieigos principus, atsižvelgiant į patį paslaugos tikslą ir jos ypatybes, jos naudojimas turėtų būti griežtai ribotas, valstybėms narėms, Tarybai, Komisijai ir Europos išorės veiksmų tarnybai (toliau - EIVT) suteikiant diskrecinę, neribotą ir nenutrūkstamą prieigą visame pasaulyje. Be to, kiekviena valstybė narė turi turėti teisę savarankiškai nuspręsti, kuriems naudotojams suteikti PVI prieigos įgaliojimus ir kokiai paskirčiai PVI bus naudojama, įskaitant su saugumu susijusį naudojimą, laikantis bendrų būtiniausių standartų;
(8)
siekiant skatinti europinės technologijos naudojimą visame pasaulyje, PVI užsakovais turėtų galėti tapti kai kurios trečiosios šalys ir tarptautinės organizacijos, su jomis sudarius atskirus susitarimus. Palydovinės radijo navigacijos naudojimo saugioms vyriausybinio sektoriaus reikmėms atveju, sąlygos, kuriomis trečiosios šalys ir tarptautinės organizacijos gali naudotis PVI, turėtų būti nustatytos tarptautiniuose susitarimuose, laikantis nuostatos, kad visais atvejais turėtų būti privaloma atitiktis saugumo reikalavimams. Tokių susitarimų atveju turėtų būti galima leisti PVI imtuvų gamybą laikantis konkrečių sąlygų ir reikalavimų su sąlyga, kad jie yra bent lygiaverčiai valstybėms narėms taikomoms sąlygoms ir reikalavimams. Tačiau tokie susitarimai neturėtų apimti ypač jautraus pobūdžio klausimų, pavyzdžiui, saugumo modulių gamybos;
(9)
dėl susitarimų su trečiosiomis šalimis ir su tarptautinėmis organizacijomis turėtų būti deramasi visapusiškai atsižvelgiant į būtinybę užtikrinti pagarbą demokratijai, teisinei valstybei, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių visuotinumą bei nedalomumą, ir minties, sąžinės ir religijos laisvę, saviraiškos ir informacijos laisvę, žmogaus orumą, lygybės ir solidarumo principus ir laikantis Jungtinių Tautų Chartijos ir tarptautinės teisės principų;
(10)
Europos kosmoso agentūros saugumo taisyklėmis turėtų būti užtikrinamas apsaugos lygis, kuris yra bent lygiavertis apsaugos lygiui, kurį garantuoja saugumo taisyklės, išdėstytos Komisijos sprendimo 2001/844/EB, EAPB, Euratomas (4) priede, ir 2011 m. kovo 31 d. Tarybos sprendime 2011/292/EB dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (5);
(11)
Sąjunga ir valstybės narės turi imtis visų priemonių siekdamos užtikrinti tiek sistemos, sukurtos pagal Galileo programą, ir PVI technologijos, tiek įrangos saugą ir saugumą, kad leidimo neturintys fiziniai arba juridiniai asmenys negalėtų pasinaudoti signalais, skleidžiamais PVI tikslais, taip pat užtikrinti, kad PVI nebūtų priešiškais tikslais panaudota prieš jas;
(12)
šiuo atžvilgiu svarbu, kad valstybės narės nustatytų sankcijų, taikomų už šiame sprendime išdėstytų prievolių nevykdymą, sistemą ir užtikrintų, kad jos būtų taikomos. Sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios;
(13)
kalbant apie valdymo arba priežiūros įstaigas, geriausias sprendimas, kuriuo būtų užtikrinama, jog PVI naudojimas yra veiksmingai valdomas, yra reikalavimas, kad PVI užsakovai skirtų kompetentingą PVI instituciją, valdysiančią ir prižiūrėsiančią naudotojus; tai supaprastintų įvairių už saugumą atsakingų suinteresuotųjų subjektų ryšius ir garantuotų nuolatinę naudotojų, visų pirma nacionalinių naudotojų, priežiūrą laikantis bendrų būtiniausių standartų. Tačiau reikalingas lankstumas, kad valstybės narės galėtų veiksmingai derinti pareigas;
(14)
įgyvendinant šį sprendimą bet kokie asmens duomenys turėtų būti tvarkomi laikantis Sąjungos teisės, ypač 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (6) ir 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių) (7);
(15)
be to, viena iš Galileo saugumo centro (toliau - Galileo saugumo stebėsenos centras arba GSSC), nurodyto Reglamento (EB) Nr. 683/2008 16 straipsnio a dalies ii punkte, užduočių turėtų būti įvairių suinteresuotųjų subjektų, atsakingų už PVI saugumą, veiklos sąsajos funkcijos vykdymas;
(16)
Tarybai ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai taip pat turėtų tekti tam tikras vaidmuo valdant PVI - tai numatyta 2004 m. liepos 12 d. Tarybos bendraisiais veiksmais 2004/552/BUSP dėl Europos palydovinės radijo navigacinės sistemos, turinčios įtakos Europos Sąjungos saugumui, veikimo aspektų (8). Taryba turėtų patvirtinti tarptautinius susitarimus, kuriais trečiosioms šalims arba tarptautinėms organizacijoms suteikiamas leidimas naudotis PVI;
(17)
dėl imtuvų gamybos ir saugumo, laikantis saugumo reikalavimų ši užduotis gali būti patikėta tik valstybei narei, paskyrusiai kompetentingą PVI instituciją, arba kompetentingą PVI instituciją paskyrusios valstybės narės teritorijoje įsisteigusioms įmonėms. Be to, imtuvų gamintojas turi būti gavęs atitinkamą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 912/2010 (9) įsteigtos Europos GNSS sistemų saugumo akreditavimo valdybos (toliau - Saugumo akreditavimo valdyba) leidimą ir turi laikytis jos sprendimų. Kompetentingos PVI institucijos turi užtikrinti nuolatinę tiek to leidimo reikalavimo ir tų sprendimų laikymosi stebėseną, tiek bendrais būtiniausiais standartais pagrįstų konkrečių techninių reikalavimų laikymosi stebėseną;
(18)
kompetentingos PVI institucijos nepaskyrusi valstybė narė bet kuriuo atveju turėtų paskirti kontaktinį punktą, atsakingą už aspektų, susijusių su aptiktais žalingais elektromagnetiniais trukdžiais, darančiais poveikį PVI, valdymą. Tas kontaktinis punktas turėtų būti fizinis ar juridinis asmuo, kurio paskirtis - vykdyti pranešimų teikimo funkciją, arba adresas, į kurį Komisija gali kreiptis dėl elektromagnetinių trukdžių, kurie gali būti žalingi, siekdama tokius trukdžius pašalinti;
(19)
kalbant apie eksporto apribojimus, įrangos arba technologijos ir programinės įrangos, susijusios su PVI naudojimu ir su PVI kūrimu bei PVI skirta gamyba, eksportas už Sąjungos ribų, nepriklausomai nuo to, ar ta įranga, programinė įranga arba technologija yra nurodyta 2009 m. gegužės 5 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 428/2009, nustatančio Bendrijos dvejopo naudojimo prekių eksporto, persiuntimo, susijusių tarpininkavimo paslaugų ir tranzito kontrolės režimą (10), I priede, gali būti vykdomas tik į tas trečiąsias šalis, kurioms pagal tarptautinį susitarimą su Sąjunga atitinkamu leidimu suteikta PVI prieiga. Trečioji šalis, kurios teritorijoje įkurta referencinė stotis su PVI įranga, esanti sistemos, sukurtos pagal Galileo programą, dalis, remiantis vien šiuo faktu negali būti laikoma PVI užsakove;
(20)
pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai, susiję su bendrais būtiniausiais standartais priede nustatytose srityse ir, jei būtina, siekiant atsižvelgti į pokyčius Galileo programoje, ją atnaujinti ir iš dalies keisti. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai;
(21)
atsižvelgiant į tai, kad bendros taisyklės, susijusios su PVI prieiga ir PVI imtuvų bei saugumo modulių gamyba, gali daryti poveikį sistemos, sukurtos pagal Galileo programą, Sąjungos ir jos valstybių narių saugumui tiek individualiai, tiek bendrai, labai svarbu, kad jos būtų taikomos vienodai visose valstybėse narėse. Todėl būtina, kad Komisija būtų įgaliota patvirtinti išsamius reikalavimus, gaires ir kitas priemones, skirtas bendrų būtiniausių standartų realiam taikymui užtikrinti. Siekiant užtikrinti vienodas šio sprendimo įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (11);
(22)
auditas ir patikrinimai, kuriuos pavedama atlikti Komisijai, padedamai valstybių narių, prireikus turėtų būti vykdomi tvarka, panašia į numatytą Sprendimo 2011/292/ES III priedo VII dalyje;
(23)
sistemos, sukurtos pagal Galileo programą, PVI prieigos taisyklės yra pagrindinė PVI įgyvendinimo sąlyga. Komisija turėtų išanalizuoti klausimą, ar reikėtų nustatyti mokesčio už naudojimąsi PVI rinkimo tvarką, taip pat ir iš trečiųjų šalių ir iš tarptautinių organizacijų, ir informuoti Europos Parlamentą ir Tarybą apie tos analizės rezultatus;
(24)
kadangi šio sprendimo tikslo, t. y. nustatyti taisykles, pagal kurias valstybėms narėms, Tarybai, Komisijai, EIVT, Sąjungos agentūroms, trečiosioms šalims, ir tarptautinėms organizacijoms gali būti suteikta PVI prieiga, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl siūlomo veiksmo masto tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;
(25)
kai tik paskelbiama, kad galima naudotis PVI, turėtų būti nustatyta ataskaitų teikimo ir peržiūros tvarka,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Dalykas
Šiuo sprendimu nustatomos taisyklės, pagal kurias valstybėms narėms, Tarybai, Komisijai, EIVT, Sąjungos agentūroms, trečiosioms šalims ir tarptautinėms organizacijoms suteikiama Galileo programos pagrindu sukurtos pasaulinės navigacijos palydovų sistemos paslaugos valstybinėms institucijoms (toliau - PVI) prieiga.
2 straipsnis
Terminų apibrėžtys
Šiame sprendime vartojamų terminų apibrėžtys:
a) PVI užsakovai- valstybės narės, Taryba, Komisija ir EIVT bei Sąjungos agentūros, trečiosios šalys ir tarptautinės organizacijos, jeigu tokios agentūros, trečiosios šalys ir organizacijos yra gavusios atitinkamą leidimą;
b) PVI naudotojai- fiziniai arba juridiniai asmenys, kuriems PVI užsakovas suteikė atitinkamą leidimą turėti PVI imtuvą arba tokiu imtuvu naudotis.
3 straipsnis
Bendrieji PVI prieigos principai
1. Valstybės narės, Taryba, Komisija ir EIVT turi teisę į neribotą ir nenutrūkstamą PVI prieigą visame pasaulyje.
2. Kiekviena atskira valstybė narė, Taryba, Komisija ir EIVT pagal atitinkamą savo kompetenciją savarankiškai sprendžia, ar naudotis PVI.
3. Kiekviena PVI naudojanti valstybė narė savarankiškai sprendžia, kokių kategorijų fiziniams asmenims, gyvenantiems jos teritorijoje arba tos valstybės narės vardu užsienyje vykdantiems oficialias pareigas, ir juridiniams asmenims, įsisteigusiems jos teritorijoje, leidžiama būti PVI naudotojais, ir kokios galimos PVI naudojimo paskirtys, remiantis 8 straipsniu ir priedo 1 punkto i ir ii papunkčiais. Tokios naudojimo paskirtys gali apimti ir su saugumu susijusias paskirtis.
Remdamosi 8 straipsniu ir priedo 1 punkto i ir ii papunkčiais, Taryba, Komisija ir EIVT nusprendžia, kokių kategorijų jų subjektams leidžiama būti PVI naudotojais.
4. Sąjungos agentūros PVI užsakovais gali tapti tik jeigu tai būtina jų užduotims vykdyti ir laikantis Komisijos bei atitinkamos agentūros administraciniame susitarime išdėstytų išsamių taisyklių.
5. Trečiosios šalys arba tarptautinės organizacijos PVI užsakovais gali tapti tik tais atvejais, kai Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnyje nustatyta tvarka jos sudaro abu iš šių Sąjungos ir trečiosios šalies ar atitinkamos tarptautinės organizacijos susitarimų:
a)
susitarimą dėl informacijos saugumo, kuriame apibrėžti keitimosi įslaptinta informacija ir jos apsaugos pagrindai ir kuriuo užtikrinamas apsaugos lygis, kuris yra bent lygiavertis valstybių narių apsaugos lygiui;
b)
susitarimą, kuriame nustatomos trečiosios šalies arba tarptautinės organizacijos PVI prieigos išsamios tvarkos sąlygos; toks susitarimas tam tikromis sąlygomis galėtų apimti PVI imtuvų, išskyrus saugumo modulius, gamybą.
4 straipsnis
Saugumo nuostatų taikymas
1. Kiekviena valstybė narė pasirūpina, kad nacionaliniais saugumo nuostatais būtų užtikrinamas įslaptintos informacijos apsaugos lygis, kuris yra bent lygiavertis apsaugos lygiui, nustatytam saugumo taisyklėse, išdėstytose Sprendimo 2001/844/EB, EAPB, Euratomas priede, ir Sprendimo 2011/292/EB priede, ir kad šie nacionaliniai saugumo nuostatai būtų taikomi šios valstybės PVI naudotojams, visiems jos teritorijoje gyvenantiems fiziniams asmenims ir visiems jos teritorijoje įsteigtiems juridiniams asmenims, kurie dirba su ES įslaptinta informacija, susijusia su PVI.
2. Valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai apie 1 dalyje nurodytų nacionalinių saugumo nuostatų priėmimą.
3. Jei išaiškėja, kad su PVI susijusi ES įslaptinta informacija buvo atskleista asmenims, kuriems nesuteiktas įgaliojimas ją gauti, Komisija, visapusiškai konsultuodamasi su atitinkama valstybe nare, imasi šių veiksmų:
a)
informuoja įslaptintų PVI duomenų pateikėją;
b)
įvertina galimą žalą Sąjungos ar valstybių narių interesams;
c)
praneša atitinkamoms institucijoms apie to vertinimo rezultatus ir kartu pateikia rekomendacijas, kaip ištaisyti padėtį; tuo atveju atitinkamos institucijos nedelsdamos informuoja Komisiją apie veiksmus, kurių jos ketina imtis arba jau ėmėsi, įskaitant veiksmus, kuriais siekiama užkirsti kelią pažeidimui pasikartoti, taip pat apie tokių veiksmų rezultatus; ir
d)
jei reikia, informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie tuos rezultatus.
5 straipsnis
Kompetentinga PVI institucija
1. Kompetentingą PVI instituciją skiria:
a)
kiekviena valstybė narė, kuri naudojasi PVI, ir kiekviena valstybė narė, kurios teritorijoje yra įsikūręs bet kuris iš 7 straipsnio 1 dalyje nurodytų subjektų; tokiais atvejais kompetentinga PVI institucija steigiama atitinkamos valstybės narės teritorijoje; ta valstybė narė nedelsdama praneša apie paskyrimą Komisijai;
b)
Taryba, Komisija ir EIVT, jei jos naudojasi PVI. Tokiu atveju pagal atitinkamus susitarimus kompetentinga PVI institucija gali būti paskirta Reglamentu (ES) Nr. 912/2010 įsteigta Europos GNSS agentūra (toliau - Europos GNSS agentūra);
c)
Sąjungos agentūros ir tarptautinės organizacijos laikantis 3 straipsnio 4 ir 5 dalyse nurodytų susitarimų nuostatų; tokiais atvejais kompetentinga PVI institucija gali būti paskirta Europos GNSS agentūra;
d)
trečiosios šalys, pagal 3 straipsnio 5 dalyje nurodytų susitarimų nuostatas.
2. Kompetentingos PVI institucijos veikimo išlaidas padengia ją paskyrę PVI užsakovai.
3. Kompetentingos PVI institucijos kaip nurodyta 1 dalies a papunktyje nepaskyrusi valstybė narė bet kuriuo atveju paskiria kontaktinį punktą, kuris prireikus teiktų pagalbą pranešant apie aptiktus darančius poveikį PVI elektromagnetinius trukdžius, kurie gali būti žalingi. Atitinkama valstybė narė nedelsdama praneša Komisijai apie tokį paskyrimą.
4. Kompetentinga PVI institucija užtikrina, kad naudojant PVI būtų laikomasi 8 straipsnio ir priedo 1 punkto, ir kad:
a)
PVI naudotojai PVI valdymo tikslu būtų susieti su GSSC;
b)
būtų nustatytos ir administruojamos kiekvienos grupės ar naudotojo PVI prieigos teisės;
c)
PVI šifravimo raktai ir kita susijusi įslaptinta informacija būtų gaunama iš GSSC;
d)
PVI šifravimo raktai ir kita susijusi įslaptinta informacija būtų paskirstoma naudotojams;
e)
imtuvų ir susijusių įslaptintų technologijų bei informacijos saugumas būtų valdomas, o rizika įvertinama;
f)
būtų įsteigtas kontaktinis punktas, kuris prireikus teiktų pagalbą pranešant apie darančius poveikį PVI aptiktus elektromagnetinius trukdžius, kurie gali būti žalingi.
5. Valstybės narės kompetentinga PVI institucija užtikrina, kad tos valstybės narės teritorijoje įsisteigęs subjektas kurti ar gaminti PVI imtuvus ar saugumo modulius galėtų tik tuo atveju, jei toks subjektas:
a)
yra gavęs Saugumo akreditavimo valdybos leidimą pagal Reglamento (ES) Nr. 912/2010 11 straipsnio 2 dalį, ir
b)
atitinka Saugumo akreditavimo valdybos sprendimus ir 8 straipsnį bei priedo 2 punktą dėl PVI imtuvų ar saugumo modulių kūrimo ir gamybos tokiu mastu, kokiu jos susijusios su jo veikla.
Bet koks šioje dalyje nustatytas įrangos gamybos leidimas peržiūrimas ne rečiau nei kas penkerius metus.
6. Šio straipsnio 5 dalyje nurodyto kūrimo ar gamybos atveju arba eksporto iš Sąjungos atveju atitinkamos valstybės narės kompetentinga PVI institucija atlieka sąsajos su subjektais, atsakingais už atitinkamos įrangos, technologijų ir programinės įrangos eksporto apribojimus, funkciją PVI naudojimo ir kūrimo bei PVI skirtos gamybos srityje, siekiant užtikrinti 9 straipsnio nuostatų taikymą.
7. Kompetentingos PVI institucijos ryšiai su GSSC užtikrinami vadovaujantis 8 straipsniu ir priedo 4 punktu.
8. 4 ir 7 dalys nedaro poveikio valstybių narių galimybei deleguoti tam tikras konkrečias atitinkamos savo kompetentingos PVI institucijos užduotis abipusiu sutikimu kitai valstybei narei, išskyrus bet kokias užduotis, susijusias su jų jurisdikcijos atitinkamose savo teritorijose įgyvendinimu. 4 ir 7 dalyse nurodytas užduotis ir 5 dalyje numatytas užduotis gali bendrai vykdyti valstybės narės. Atitinkamos valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai apie tokias priemones.
9. Kompetentinga PVI institucija, sudariusi specialius susitarimus, gali paprašyti Europos GNSS agentūros techninės pagalbos savo užduotims vykdyti. Atitinkamos valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai apie tokius susitarimus.
10. Kas trejus metus kompetentingos PVI institucijos pateikia ataskaitas Komisijai ir Europos GNSS agentūrai dėl bendrų būtiniausių standartų laikymosi.
11. Kas trejus metus Komisija, padedama Europos GNSS agentūros, pateikia ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai apie tai, kaip kompetentingos PVI institucijos laikosi bendrų būtiniausių standartų, taip pat ir tais atvejais, kai rimtai pažeidžiami tie standartai.
12. Jei kompetentinga PVI institucija nesilaiko 8 straipsnyje nustatytų bendrų būtiniausių standartų, Komisija, deramai atsižvelgdama į subsidiarumo principą, pasikonsultavusi su atitinkama valstybe nare ir prireikus surinkusi išsamesnės konkrečios informacijos, gali pateikti rekomendaciją. Per tris mėnesius nuo rekomendacijos pateikimo atitinkama kompetentinga PVI institucija įgyvendina Komisijos rekomendaciją ar reikalavimą arba pasiūlo pakeitimus, kuriais siekiama užtikrinti, kad būtų laikomasi bendrų būtiniausių standartų, ir įgyvendina juos Komisijai pritarus.
Jei pasibaigus tam trijų mėnesių laikotarpiui atitinkama kompetentinga PVI institucija vis dar neužtikrina, kad būtų laikomasi bendrų būtiniausių standartų, Komisija apie tai praneša Tarybai ir Europos Parlamentui ir siūlo imtis tinkamų priemonių.
6 straipsnis
GSSC vaidmuo
GSSC užtikrina kompetentingų PVI institucijų, Tarybos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai, veikiančio pagal Bendruosius veiksmus 2004/552/BUSP, ir kontrolės centrų veiklos sąsajos funkcijos vykdymą. Jis praneša Komisijai apie visus įvykius, galinčius turėti įtakos sklandžiam PVI teikimui.
7 straipsnis
Imtuvų ir saugumo modulių gamyba ir saugumas
1. Valstybė narė, laikydamasi 5 straipsnio 5 dalyje išdėstytų reikalavimų, gali pavesti gaminti PVI imtuvus arba susijusius saugumo modulius subjektams, įsisteigusiems jos teritorijoje arba kitos valstybės narės teritorijoje. Taryba, Komisija arba EIVT gali pavesti gaminti PVI imtuvus arba susijusius saugumo modulius, skirtus jų pačių naudojimui, subjektams, įsisteigusiems valstybės narės teritorijoje.
2. Saugumo akreditavimo valdyba gali bet kuriuo metu atšaukti leidimą gaminti PVI imtuvus arba susijusius saugumo modulius, kurį ji suteikė šio straipsnio 1 dalyje nurodytam subjektui, jei nebuvo laikomasi 5 straipsnio 5 dalies b punkte nustatytų priemonių.
8 straipsnis
Bendri būtiniausi standartai
1. Bendri būtiniausi standartai, kurių turi laikytis 5 straipsnyje nurodytos kompetentingos PVI institucijos, apima priede nurodytas sritis.
2. Komisijai pagal 11 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus siekiant patvirtinti bendrus būtiniausius standartus priede nurodytose srityse ir prireikus patvirtinti pakeitimus, kuriais priedas būtų atnaujinamas siekiant atsižvelgti į Galileo programos pokyčius, visų pirma technologinius, ir pasikeitusius saugumo poreikius.
3. Remdamasi šio straipsnio 2 dalyje nurodytais bendrais būtiniausiais standartais, Komisija gali patvirtinti reikiamus techninius reikalavimus, gaires ir kitas priemones. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 12 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
4. Komisija užtikrina, kad būtų imtasi veiksmų, būtinų 2 ir 3 dalyse nurodytoms priemonėms įgyvendinti, ir kad būtų laikomasi reikalavimų, susijusių su PVI ir jos naudotojų bei susijusių technologijų saugumu, visapusiškai atsižvelgiant į ekspertų rekomendacijas.
5. Tam, kad būtų teikiama pagalba laikantis šio straipsnio, Komisija sudaro sąlygas bent kartą per metus surengti visų kompetentingų PVI institucijų posėdį.
6. Komisija, padedama valstybių narių ir Europos GNSS agentūros, užtikrina, kad kompetentingos PVI institucijos laikytųsi bendrų būtiniausių standartų, visų pirma atlikdama auditus ir patikrinimus.
9 straipsnis
Eksporto apribojimai
Iš Sąjungos neleidžiama eksportuoti įrangos, technologijų ir programinės įrangos, susijusių su PVI naudojimu ir kūrimu bei PVI skirta gamyba, išskyrus atvejus, kai laikomasi 8 straipsnio ir priedo 3 punkto, kiek tai susiję su eksporto apribojimais, ir pagal 3 straipsnio 5 dalyje nurodytus susitarimus arba pagal susitarimus dėl referencinių stočių įkūrimo ir veikimo išsamių taisyklių.
10 straipsnis
Bendrųjų veiksmų 2004/552/BUSP taikymas
Šis sprendimas taikomas nedarant poveikio priemonėms, dėl kurių sprendimas priimtas pagal Bendruosius veiksmus 2004/552/BUSP.
11 straipsnis
Naudojimasis įgaliojimais
1. Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus laikantis šiame straipsnyje nustatytų sąlygų.
2. 8 straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2011 m. lapkričio 5 d. Komisija parengia ataskaitą dėl įgaliojimų suteikimo likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos.
3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 8 straipsnio 2 dalyje nurodytų įgaliojimų suteikimą. Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų suteikimas. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.
4. Kai tik Komisija priima deleguotąjį aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
5. Pagal 8 straipsnio 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų, arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad jie nepareikš prieštaravimų. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiams.
12 straipsnis
Komiteto procedūra
1. Komisijai padeda komitetas, įsteigtas pagal Reglamentą (EB) Nr. 683/2008. Tas komitetas - komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis. Jei komitetas nuomonės nepateikia, Komisija įgyvendinimo akto projekto nepriima ir taikoma Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa.
13 straipsnis
Peržiūra ir ataskaita
Ne vėliau kaip praėjus dvejiems metams po to, kai paskelbiama, kad galima naudotis PVI, Komisija pateikia ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai, kurioje nurodoma, ar tinkamai ir deramai veikia PVI prieigai nustatytos taisyklės, ir prireikus pasiūlo atitinkamus šio sprendimo pakeitimus.
14 straipsnis
Specialios Galileo programos įgyvendinimo taisyklės
Nepaisant kitų šio sprendimo nuostatų, siekiant užtikrinti sklandų sistemos, sukurtos pagal Galileo programą, veikimą, PVI technologijų prieiga suteikiama ir turėti arba naudoti PVI imtuvus laikantis 8 straipsnyje ir priede išdėstytų principų leidžiama:
a)
Komisijai, kai ji atlieka Galileo programos valdytojo funkcijas;
b)
sistemos, sukurtos pagal Galileo programą, operatoriams griežtai jų įgaliojimų vykdymo tikslais, kaip nustatyta specialiame susitarime su Komisija;
c)
Europos GNSS agentūrai, kad ji galėtų atlikti jai pavestas užduotis, kaip nustatyta specialiame susitarime su Komisija;
d)
Europos kosmoso agentūrai griežtai tyrimų, vystymo ir infrastruktūros diegimo tikslais, kaip nustatyta specialiame susitarime su Komisija.
15 straipsnis
Sankcijos
Valstybės narės nustato sankcijas, taikomas pagal šį sprendimą priimtų nacionalinių nuostatų pažeidimų atvejais. Sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.
16 straipsnis
Įsigaliojimas ir taikymas
1. Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
2. Valstybės narės taiko 5 straipsnį ne vėliau kaip nuo 2013 m. lapkričio 6 d.
17 straipsnis
Adresatai
Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.
Priimta Strasbūre 2011 m. spalio 25 d.