ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 243/2012/EU
ze dne 14. března 2012
o vytvoření víceletého programu politiky rádiového spektra
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu se směrnicí 2002/21/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne 7. března 2002 o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací (rámcová směrnice) (3) může Komise předkládat Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrhy na vytvoření víceletých programů politiky rádiového spektra. Tyto programy by měly stanovit politickou orientaci a cíle pro strategické plánování a harmonizaci využívání rádiového spektra v souladu se směrnicemi platnými pro sítě a služby elektronických komunikací. Tato politická orientace a cíle by se měly týkat dostupnosti a efektivního využívání rádiového spektra, což je nezbytnou podmínkou pro vytvoření a fungování vnitřního trhu. Program politiky rádiového spektra (dále jen „program“) by měl podporovat cíle a klíčová opatření uvedené ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010 o Strategii Evropa 2020, ve sdělení Komise ze dne 26. srpna o Digitální agendě pro Evropu a je zahrnut mezi 50 prioritních opatření uvedených ve sdělení Komise ze dne 11. listopadu 2010„Na cestě k aktu o jednotném trhu“.
(2)
Tímto rozhodnutím by neměly být dotčeny stávající právní předpisy Unie, zejména směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/5/ES ze dne 9. března 1999 o rádiových zařízeních a telekomunikačních koncových zařízeních a vzájemném uznávání jejich shody (4), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/19/ES ze dne 7. března 2002 o přístupu k sítím elektronických komunikací a přiřazeným zařízením a o jejich vzájemném propojení (přístupová směrnice) (5), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/20/ES ze dne 7. března 2002 o oprávnění pro sítě a služby elektronických komunikací (autorizační směrnice) (6), směrnice 2002/21/ES, jakož ani rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 676/2002/ES ze dne 7. března 2002 o předpisovém rámci pro politiku rádiového spektra v Evropském společenství (rozhodnutí o rádiovém spektru) (7). Tímto rozhodnutím by neměla být rovněž dotčena opatření přijatá v souladu s právem Unie na vnitrostátní úrovni, která sledují cíle obecného zájmu, zejména opatření týkající se regulace obsahu a audiovizuální politiky, ani oprávnění členských států organizovat a využívat své rádiové spektrum pro účely veřejného pořádku, veřejné bezpečnosti a obrany.
(3)
Rádiové spektrum je klíčovým veřejným zdrojem pro důležitá odvětví a služby včetně mobilní, bezdrátové širokopásmové a družicové komunikace, televizního a rozhlasového vysílání, dopravy, radiolokace a aplikací, jako jsou výstražná zařízení, dálková ovládání, přístroje pro nedoslýchavé, mikrofony a lékařské přístroje. Podporuje veřejné služby, jako jdou služby ochrany a ostrahy a bezpečnostní služby včetně civilní obrany, a vědeckou činnost, jako je meteorologie, pozorování Země, radioastronomie a výzkum vesmíru. Snadný přístup k rádiovému spektru hraje určitou roli i při poskytování elektronických komunikací, zejména pro občany a podniky nacházející se ve vzdálených nebo řídce obydlených oblastech, jako jsou venkovské oblasti nebo ostrovy. Regulační opatření v oblasti rádiového spektra mají proto hospodářské, bezpečnostní, zdravotní i sociální důsledky, důsledky v oblasti veřejného zájmu, kultury, vědy, životního prostředí i techniky.
(4)
S ohledem na správu, přidělování a využívání rádiového spektra by měl být přijat nový hospodářský a sociální přístup. Tento přístup by se měl zaměřit především na politiku rádiového spektra, a to s cílem zajistit větší účinnost rádiového spektra a lepší plánování kmitočtů a poskytnout záruky proti chování, které je v rozporu s pravidly hospodářské soutěže.
(5)
Strategické plánování a harmonizace využívání rádiového spektra na úrovni Unie by mělo posílit vnitřní trh služeb a zařízení bezdrátových elektronických komunikací, jakož i další politiky Unie, pro něž je využívání rádiového spektra nezbytné, a vytvořit tak nové příležitosti pro inovace a vytváření pracovních míst, a zároveň přispět k hospodářskému oživení a sociální integraci v celé Unii a současně respektovat důležité společenské, kulturní a ekonomické hodnoty rádiového spektra.
(6)
Harmonizace přiměřeného využívání rádiového spektra může být rovněž přínosná pro zajištění kvality služeb poskytovaných prostřednictvím elektronických komunikací a je důležitá pro vytváření úspor z rozsahu snížením nákladů na zavádění bezdrátových sítí i výdajů spotřebitelů na bezdrátová zařízení. Proto Unie potřebuje politický program, který se bude vztahovat na vnitřní trh ve všech oblastech politik Unie souvisejících s využíváním rádiového spektra, jako jsou elektronické komunikace, výzkum, technologický rozvoj a vesmír, doprava, energetika a audiovizuální politika.
(7)
Program by měl podpořit hospodářskou soutěž a přispět k položení základů pro skutečně jednotný digitální trh.
(8)
Program by měl zejména podporovat strategii Evropa 2020 vzhledem k obrovskému potenciálu bezdrátových služeb pro rozvoj hospodářství založeného na znalostech, pro rozvoj a podporu odvětví, jež závisejí na informačních a komunikačních technologiích, a pro překlenutí digitální propasti. Stále častější využívání především audiovizuálních mediálních služeb a on-line obsahu zvyšuje poptávku po rychlosti a pokrytí. Jde rovněž o klíčové opatření v rámci Digitální agendy pro Evropu, jejímž cílem je zajistit rychlý širokopásmový internet pro budoucí hospodářství založené na znalostech a na sítích, s ambiciózním cílem univerzálního širokopásmového pokrytí. Poskytování nejvyšší možné rychlosti a kapacity pevného a bezdrátového širokopásmového připojení přispívá k dosažení cíle spočívajícího v zajištění přístupu k širokopásmovému připojení s minimální rychlosti 30 Mbps pro všechny do roku 2020 a přístupu k širokopásmovému připojení o rychlosti minimálně 100 Mbps pro alespoň polovinu domácností v Unii a je důležité pro podporu hospodářského růstu a celosvětové konkurenceschopnosti a nezbytné pro dosažení udržitelných hospodářských a sociálních přínosů jednotného digitálního trhu. Program by měl rovněž podporovat a prosazovat další odvětvové politiky Unie, jako je udržitelné životní prostředí a hospodářské a sociální začlenění pro všechny občany Unie. Vzhledem k významu bezdrátových aplikací pro inovace je program rovněž klíčovou iniciativou na podporu politik Unie v oblasti inovací.
(9)
Program by měl položit základy pro rozvoj, který Unii umožní zaujmout vedoucí postavení, pokud jde o rychlost širokopásmového připojení, mobilitu, pokrytí a kapacitu. Toto vedoucí postavení je důležité pro vytvoření konkurenceschopného jednotného digitálního trhu, který by zpřístupnil vnitřní trh pro všechny občany Unie.
(10)
Program by měl stanovit hlavní zásady a cíle do roku 2015 pro členské státy a orgány Unie a vytyčit konkrétní prováděcí iniciativy. Přestože správa rádiového spektra stále zůstává z velké části v kompetenci jednotlivých států, měla by být prováděna v souladu se stávajícími právními předpisy Unie a umožňovat opatření, která sledují prosazování politik Unie.
(11)
Program by měl rovněž zohledňovat rozhodnutí č. 676/2002/ES a odborné poznatky Evropské konference správ pošt a telekomunikací ( dále jen „CEPT“), aby mohly být politiky Unie, které využívají rádiové spektrum a které byly schváleny Evropským parlamentem a Radou, prováděny prostřednictvím technických prováděcích opatření, přičemž tato opatření mohou být přijímána, kdykoli to bude pro provádění stávajících politik Unie nezbytné.
(12)
Snadný přístup k rádiovému spektru může vyžadovat nové typy oprávnění, jako například oprávnění týkající se kolektivního využívání rádiového spektra nebo sdílení infrastruktury, jejichž uplatňování v Unii by bylo možné usnadnit stanovením osvědčených postupů a podporou sdílení informací a také vymezením určitých společných či sbližujících se podmínek pro využívání rádiového spektra. Obecná oprávnění, která představují nejméně omezující typ oprávnění, jsou zvláště zajímavá v případech, kdy možnost rušení neohrožuje provoz a rozvoj dalších služeb.
(13)
Ačkoli tzv. „kognitivní technologie“ jsou dosud ve fázi vývoje, měly by být již nyní podrobněji zkoumány, mimo jiné pomocí sdílení na základě geolokace.
(14)
Hospodářskému růstu by mohlo významně napomoci obchodování s právy k rádiovému spektru ve spojení s podmínkami jeho flexibilního využívání. Proto by mělo být možné podle směrnice 2002/21/ES okamžitě obchodovat s právy v pásmech, v nichž bylo již flexibilní využití právními předpisy Unie zavedeno. Sdílení osvědčených postupů pro podmínky a postupy udělování oprávnění pro tato pásma a společná opatření zabraňující hromadění práv k využívání rádiového spektra, jež by mohla vést ke vzniku dominantního postavení a nepřípustnému nevyužívání těchto práv, by usnadnily koordinované zavádění těchto opatření všemi členskými státy a nabývání uvedených práv kdekoli v Unii. Ve vhodných případech je třeba podporovat kolektivní (nebo sdílené) využívání rádiového spektra - kdy má neurčený počet nezávislých uživatelů nebo zařízení v konkrétní geografické oblasti ve stejný okamžik přístup k témuž kmitočtovému rozsahu, a to za jasně definovaných podmínek - aniž by byla dotčena ustanovení směrnice 2002/20/ES, pokud jde o sítě a služby elektronických komunikací.
(15)
Jak je zdůrazněno v Digitální agendě pro Evropu, je bezdrátové širokopásmové připojení důležitým prostředkem podpory hospodářské soutěže, možností volby pro spotřebitele a zlepšení přístupu ve venkovských a jiných oblastech, kde by zavedení pevného širokopásmového připojení bylo obtížné nebo ekonomicky neschůdné. Správa rádiového spektra může však hospodářskou soutěž ovlivnit tím, že změní úlohu a postavení tržních subjektů, například pokud stávající uživatelé získávají nepatřičné konkurenční výhody. Omezený přístup k rádiovému spektru, zejména v případě nedostatku vhodného rádiového spektra, může vytvářet překážky v zavádění nových služeb nebo aplikací a může omezovat inovace a hospodářskou soutěž. Získávání nových práv k využívání rádiového spektra, a to i formou převodu nebo pronájmu rádiového spektra či jiných transakcí mezi uživateli, a zavádění nových pružných kritérií pro využívání rádiového spektra může mít dopad na stávající situaci hospodářské soutěže. Členské státy by proto měly přijmout vhodná předběžná nebo následná regulatorní opatření (jako jsou opatření pozměňující stávající práva, zákaz některých způsobů nabývání práv k využívání rádiového spektra, stanovení podmínek pro nežádoucí hromadění rádiového spektra a pro efektivní využívání rádiového spektra, jako jsou podmínky uvedené ve směrnici 2002/21/ES, omezení objemu rádiového spektra pro jednotlivé podniky či zamezení nadměrnému hromadění práv k využívání rádiového spektra), aby se vyhnuly narušení hospodářské soutěže podle zásad, z nichž vychází směrnice 2002/20/ES a směrnice Rady 87/372/EHS ze dne 25. června 1987 o frekvenčních pásmech vyhrazených pro koordinované zavedení veřejných celoevropských buňkových digitálních pozemních mobilních komunikačních systémů ve Společenství (8) (směrnice „GSM“).
(16)
Zavedení registru stávajícího využívání rádiového spektra by v kombinaci s analýzou technologických trendů, budoucích potřeb a poptávky po rádiovém spektru, a to zejména v rozsahu mezi 400 MHz a 6 GHz, mělo umožnit určit kmitočtová pásma, ve kterých by bylo možné zlepšit efektivnost, jakož i možnosti sdílení rádiového spektra v zájmu komerčního i veřejného sektoru.Způsob sestavení a aktualizace registru stávajícího využívání rádiového spektra by měly náležitě zohledňovat administrativní zátěž, kterou představuje pro správu rádiového spektra, a jejím cílem by mělo být tuto administrativní zátěž minimalizovat. Proto by při vypracování způsobu sestavení registru stávajícího využívání rádiového spektra měly být plně zohledněny informace poskytované členskými státy podle rozhodnutí Komise 2007/344/ES ze dne 16. května 2007 o harmonizované dostupnosti informací o využívání rádiového spektra ve Společenství (9).
(17)
Pro dosažení efektivního využívání rádiového spektra jsou nezbytné harmonizované normy podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/5/ES, které by měly zohledňovat právně vymezené podmínky pro jeho sdílení. Evropské normy pro elektrická a elektronická zařízení, která nevyužívají rádiové spektrum, a sítě by také měly zamezit rušení ve využívaném rádiovém spektru. Kumulativní dopad rostoucího objemu a hustoty bezdrátových zařízení a aplikací ve spojení s různorodostí způsobů využívání rádiového spektra představuje problém pro stávající přístupy k řešení případů rušení. Tyto přístupy je proto třeba posoudit a přehodnotit v souvislosti s charakteristikami přijímačů a důmyslnějšími mechanismy předcházení rušení.
(18)
Členské státy by ve vhodných případech měly mít možnost zavést kompenzační opatření v souvislosti s náklady na migraci.
(19)
V souladu s cíli Digitální agendy pro Evropu by mohlo bezdrátové širokopásmové připojení významně přispět k hospodářskému oživení a růstu, pokud bude k dispozici dostatečné rádiové spektrum, pokud budou rychle přidělována práva na využívání rádiového spektra a pokud bude umožněno obchodování tak, aby bylo možné reagovat na vývoj na trhu. Digitální agenda pro Evropu přichází s požadavkem, aby všichni občané Evropské unie měli do roku 2020 přístup k širokopásmovému připojení o rychlosti alespoň 30 Mbps. Pásma, na která se již vztahují stávající rozhodnutí Komise, by proto měla být pro pozemní spoje zpřístupněna za podmínek stanovených v těchto rozhodnutích a postup udělování oprávnění by na základě poptávky trhu měl být dokončen v souladu se směrnicí 2002/20/ES do 31. prosince 2012 s cílem zajistit snadný přístup k bezdrátovému širokopásmovému připojení pro všechny, zejména v kmitočtových pásmech stanovených v rozhodnutích Komise 2008/411/ES (10), 2008/477/ES (11), a 2009/766/ES (12). Pro doplnění pozemních širokopásmových služeb a zajištění pokrytí nejvzdálenějších oblastí Unie by jako rychlé a proveditelné řešení mohl sloužit družicový přístup k širokopásmovému připojení.
(20)
Ve vhodných případech by měla být zavedena pružnější opatření upravující využívání rádiového spektra s cílem podporovat inovace a vysokorychlostní širokopásmová připojení, které podnikům umožní snížit náklady a zvýšit konkurenceschopnost a poskytnou možnost vytvářet nové interaktivní služby on-line, například v oblasti vzdělávání, zdravotnictví a služeb veřejného zájmu.
(21)
S téměř 500 miliony obyvatel s vysokorychlostním širokopásmovým připojením by v Evropě bylo možné zajistit rozvoj vnitřního trhu tím, že by se vytvořila celosvětově jedinečná klíčová skupina uživatelů otevírající všem regionům nové možnosti, jednotlivým uživatelům by to přineslo vyšší hodnotu a zlepšila by se schopnost Unie stát se přední světovou znalostní ekonomikou. Rychlé rozšíření širokopásmového připojení je proto zásadní pro rozvoj evropské produktivity a pro vznik nových malých podniků, které mohou být vedoucími subjekty v různých odvětvích, například ve zdravotnictví, výrobě a službách.
(22)
V roce 2006 Mezinárodní telekomunikační unie odhadovala, že budoucí požadavky na šířku pásma rádiového spektra pro rozvoj standardu International Mobile Telecommunications-2000 (IMT-2000) a pokročilých systémů IMT (tj. mobilní komunikace 3G a 4G) by se mohly v roce 2020 pohybovat v rozsahu 1 280 až 1 720 MHz pro odvětví komerční mobilní komunikace v každém regionu Mezinárodní telekomunikační unie, včetně Evropy. Je třeba uvést, že tato dolní hodnota (1 280 MHz) je vyšší než požadavky u některých zemí. Kromě toho jsou země, ve kterých požadavky převyšují uvedenou horní hodnotu (1 720 MHz). Obě tyto hodnoty zahrnují již využívané rádiové spektrum nebo spektrum, jehož využívání je plánováno, pro předchůdce systémů IMT (Pre-IMT), pro systémy IMT-2000 a jejich nástupce. Pokud nebudou uvolněna požadovaná pásma rádiového spektra, nejlépe jednotně na celosvětové úrovni, budou omezení kapacity v mobilních sítích představovat překážky pro nové služby a hospodářský růst.
(23)
Pro pokrytí velkých oblastí bezdrátovými širokopásmovými službami je optimální pásmo 800 MHz (790-862 MHz). Díky harmonizaci technických podmínek podle rozhodnutí 2010/267/EU a doporučení Komise ze dne 28. října 2009 k usnadnění uvolnění digitální dividendy v Evropské unii (13), které vyzývá k vypnutí analogového vysílání do 1. ledna 2012, a s ohledem na rychlý vývoj vnitrostátních předpisů by mělo být do roku 2013 toto pásmo v Unii v zásadě dostupné pro služby elektronických komunikací. V dlouhodobějším horizontu by bylo možné uvažovat i o dalších pásmech rádiového spektra, a to s ohledem na výsledky analýzy technologických trendů, budoucích potřeb a poptávky po rádiovém spektru. S ohledem na to, že v pásmu 800 MHz lze vysílat na velké vzdálenosti, mohla by být s právy případně spojena i povinnost pokrytí.
(24)
Větší možnosti pro bezdrátové širokopásmové připojení mají zásadní význam pro zajištění nových distribučních platforem pro kulturní odvětví, a připravují tak půdu pro další úspěšný rozvoj tohoto odvětví.
(25)
Bezdrátovým přístupovým systémům, jejichž součástí jsou rádiové místní sítě, nemusí jejich stávající přidělená bezlicenční pásma stačit. Je třeba posoudit potřebu a proveditelnost rozšíření přidělených bezlicenčních pásem 2,4 GHz a 5 GHz pro bezdrátové přístupové systémy, jejichž součástí jsou rádiové místní sítě, a to ve vztahu k registru stávajícího využívání rádiového spektra a nových potřeb rádiového spektra a s ohledem na využívání rádiového spektra pro jiné účely.
(26)
I když rozhlasové a televizní vysílání zůstane i nadále významnou platformou pro distribuci obsahu, jelikož je stále nejhospodárnější platformou pro hromadnou distribuci, pevné nebo bezdrátové širokopásmové připojení a další nové služby nabízejí kulturnímu odvětví nové příležitosti k rozšíření palety svých distribučních platforem, poskytování služeb na vyžádání a využití hospodářského potenciálu výrazného zvýšení datových přenosů.
(27)
Aby se mohly členské státy a Komise zaměřit na priority prvního víceletého programu, měly by spolupracovat za účelem podpory a dosažení cíle, kterým je umožnit Unii získat vedoucí postavení v poskytování služeb širokopásmových bezdrátových elektronických komunikací tím, že uvolní dostatečné rádiové spektrum v ekonomicky efektivně využitelných pásmech, aby tyto služby byly obecně dostupné.
(28)
Protože společný přístup a úspory z rozsahu jsou klíčem k rozvoji širokopásmových komunikací v celé Unii a k předcházení narušení hospodářské soutěže a fragmentace trhu mezi členskými státy, měly by být po dohodě členských států a Komise stanoveny některé osvědčené postupy týkající se podmínek a postupů udělování oprávnění. Tyto podmínky by mohly zahrnovat povinnost pokrytí, velikost bloků rádiového spektra, lhůty pro udělení práv, přístup pro operátory virtuálních mobilních sítí a dobu trvání práv k využívání rádiového spektra. Vzhledem k významu obchodování s právy k rádiovému spektru pro zlepšení efektivního využívání rádiového spektra a rozvoj vnitřního trhu bezdrátových zařízení a služeb by se tyto podmínky a postupy měly vztahovat na kmitočtová pásma, která jsou přidělena pro bezdrátové komunikace a která jsou spojena s možností převádět nebo pronajímat práva k využívání rádiového spektra.
(29)
Jiná odvětví, jako je doprava (pro bezpečnostní, informační a řídící systémy), výzkum a vývoj, elektronické zdravotnictví (e-Health), digitální začleňování a případně ochrana veřejnosti a odstraňování následků katastrof, mohou s ohledem na stále častější využívání videopřenosů a datových přenosů pro rychlou a účinnější službu potřebovat další kmitočtová pásma. Inovacím by měly napomoci optimalizace součinnosti mezi politikou rádiového spektra a činnostmi výzkumu a vývoje a provádění studií rádiové kompatibility mezi jednotlivými uživateli rádiového spektra. Podle výsledků výzkumu prováděného v rámci sedmého rámcového programu pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) je navíc třeba prozkoumat potřeby rádiového spektra u projektů, které mohou mít velký hospodářský nebo investiční potenciál, zejména pro malé a střední podniky, jako například kognitivní rádio nebo elektronické zdravotnictví (e-Health). S cílem podpořit výzkum a vývoj a vědeckou činnost by rovněž měla být zajištěna přiměřená ochrana před škodlivým rušením.
(30)
Strategie Evropa 2020 stanoví environmentální cíle pro udržitelné, energetický účinné konkurenční hospodářství, například formou zlepšení energetické účinnosti o 20 % do roku 2020. Jak je zdůrazněno v Digitální agendě pro Evropu, jednu z hlavních úloh zde hraje odvětví informačních a komunikačních technologií. Mezi navrhovaná opatření patří urychlené zavádění inteligentních systémů pro hospodaření s energií v celé Unii (inteligentní sítě a inteligentní měření) s využitím komunikačních kapacit pro snížení spotřeby energie a rozvoj inteligentních dopravních systémů a inteligentního řízení provozu pro snížení emisí oxidu uhličitého v odvětví dopravy. Účinné využívání technologií v oblasti rádiového spektra by také mohlo pomoci snížit spotřebu energie rádiovými zařízeními a omezit dopady na životní prostředí ve venkovských a odlehlých oblastech.
(31)
Konzistentní přístup k udělování oprávnění k využívání rádiového spektra v Unii, který sleduje blaho občanů, by měl plně zohlednit ochranu zdraví veřejnosti před elektromagnetickými poli. Při dodržování doporučení Rady 1999/519/ES ze dne 12. července 1999 o omezení expozice osob elektromagnetickým polím (0 Hz to 300 GHz) (14) je nezbytné zajistit trvalé monitorování ionizujících a neionizujících účinků využívání rádiového spektra na zdraví, a to včetně skutečných kumulativních účinků využívání rádiového spektra o různých kmitočtech ve stále větším počtu různých zařízení.
(32)
Důležité cíle obecného zájmu, jako je bezpečnost osob, vyžadují koordinovaná technická řešení umožňující spolupráci záchranných a havarijních služeb různých členských států. Pro rozvoj a volný pohyb služeb a zařízení pro zajišťování bezpečnosti a pro rozvoj inovační celoevropských nebo interoperabilních bezpečnostních a záchranných řešení je třeba zajistit dostatečné rádiové spektrum. Studie ukázaly, že v příštích 5 až 10 letech budou v celé Unii potřebná další harmonizovaná kmitočtová pásma pod 1 GHz, aby mohly být poskytovány mobilní širokopásmové služby pro ochranu veřejnosti a odstraňování následků katastrof.
(33)
Regulace rádiového spektra má významný přeshraniční a mezinárodní rozměr, což je dáno vlastnostmi šíření rádiových vln, mezinárodním charakterem trhů závislých na rádiových službách a nutností předcházet škodlivému rušení mezi jednotlivými státy.
(34)
Pokud spadá předmět mezinárodní dohody částečně do pravomoci Unie a částečně do pravomoci členských států, je podle příslušné judikatury Soudního dvora Evropské unie důležité zajistit úzkou spolupráci mezi členskými státy a orgány Unie. Tato povinnost spolupracovat, vyjasněná v ustálené judikatuře, vyplývá ze zásady jednotného mezinárodního zastupování Unie a jejích členských států.
(35)
Členské státy mohou rovněž potřebovat podporu v oblasti koordinace kmitočtů při dvoustranných jednáních se zeměmi sousedícími s Unií, a to včetně kandidátských nebo přistupujících zemí, aby splnily své povinnosti podle práva Unii v oblasti koordinace kmitočtů. Mělo by to rovněž napomoci předcházet škodlivému rušení a zlepšit efektivitu využívání rádiového spektra a konvergenci využívání rádiového spektra i za hranicemi Unie.
(36)
Aby bylo možné uskutečnit cíle tohoto rozhodnutí, je důležité zlepšit stávající institucionální rámec pro koordinaci politiky rádiového spektra a správu rádiového spektra na úrovni Unie, mimo jiné v záležitostech přímo se dotýkajících dvou nebo více členských států, přičemž je třeba plně zohlednit pravomoci a odborné znalosti národních správ rádiového spektra. Nezbytná je rovněž spolupráce a koordinace mezi normalizačními orgány, výzkumnými ústavy a CEPT.
(37)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto rozhodnutí by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (15).
(38)
Jelikož cíle tohoto rozhodnutí, totiž zavedení víceletého programu politiky rádiového spektra, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu rozsahu navrhovaného programu lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(39)
Komise by měla předkládat Evropskému parlamentu a Radě zprávy o výsledcích dosažených na základě tohoto rozhodnutí, jakož i o plánovaných budoucích opatřeních.
(40)
Při vypracování návrhu vzala Komise v maximální míře v úvahu stanovisko Skupiny pro politiku rádiového spektra zřízené rozhodnutím Komise 2002/622/ES (16),
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Účel a oblast působnosti
1. Tímto rozhodnutím se zavádí víceletý program politiky rádiového spektra pro strategické plánování a harmonizaci využití rádiového spektra k zajištění fungování vnitřního trhu v oblastech politiky Unie souvisejících s využíváním rádiového spektra, jako jsou například elektronické komunikace, výzkum, technologický rozvoj a vesmír, doprava, energetika a audiovizuální politika.
Tímto rozhodnutím není dotčena dostatečná dostupnost rádiového spektra pro jiné oblasti politiky Unie, jako je civilní obrana a odstraňování následků katastrof, a společná bezpečnostní a obranná politika.
2. Tímto rozhodnutím nejsou dotčeny stávající právní předpisy Unie, zejména směrnice 1999/5/ES, 2002/20/ES a 2002/21/ES, rozhodnutí č. 676/2002/ES, v rozsahu stanoveném článkem 6 tohoto rozhodnutí, a opatření přijatá v souladu s právními předpisy Unie na vnitrostátní úrovni.
3. Tímto rozhodnutím nejsou dotčena opatření přijatá v plném souladu s právem Unie na vnitrostátní úrovni, která sledují cíle obecného zájmu, zejména cíle týkající se regulace obsahu a audiovizuální politiky.
Tímto rozhodnutím nejsou dotčena práva členských států organizovat a využívat své rádiové spektrum pro účely veřejného pořádku a vnitřní bezpečnosti a obrany. V případech, kdy toto rozhodnutí nebo opatření přijatá na jeho základě v kmitočtových pásmech uvedených v článku 6 mají dopad na rádiové spektrum využívané členským státem výhradně a přímo k účelům vnitřní bezpečnosti a obrany, smí členský stát v nezbytném rozsahu toto kmitočtové pásmo využívat k účelům vnitřní bezpečnosti a obrany i nadále, dokud nejsou systémy, které v pásmu existují ke dni vstupu tohoto rozhodnutí nebo opatření přijatých případně na jeho základě v platnost, vyřazeny z provozu. Členský stát o svém rozhodnutí náležitě informuje Komisi.
Článek 2
Obecné regulační zásady
1. Členské státy budou transparentním způsobem spolupracovat mezi sebou i s Komisí, aby zajistily důsledné uplatňování těchto obecných regulačních zásad v celé Unii:
a)
uplatňování nejvhodnějšího a nejméně omezujícího systému udělování oprávnění, a to tak, aby byla maximalizována flexibilita a efektivita využívání rádiového spektra. Tento systém udělování oprávnění musí vycházet z objektivních, transparentních, nediskriminačních a přiměřených kritérií;
b)
podpora rozvoje vnitřního trhu podporou vzniku budoucích digitálních služeb pro celou Unii a podporou účinné hospodářské soutěže;
c)
podpora hospodářské soutěže a inovací, při zohlednění potřeby předcházet škodlivému rušení a potřeby zajistit technickou kvalitu služby pro usnadnění dostupnosti širokopásmových služeb a účinné reagování na zvýšený bezdrátový datový provoz;
d)
definování technických podmínek využívání rádiového spektra při plném zohlednění příslušných právních předpisů Unie, včetně předpisů týkajících se omezení expozice osob elektromagnetickým polím;
e)
podpora neutrality technologií a služeb, pokud jde o práva k využití rádiového spektra tam, kde je to možné.
2. Pro elektronické komunikace se kromě obecných regulačních zásad definovaných v odstavci 1 tohoto článku použijí následující zvláštní zásady v souladu s články 8a, 9, 9a a 9b směrnice 2002/21/ES a rozhodnutím č. 676/2002/ES:
a)
uplatňování technologické neutrality služeb, pokud jde o právo k využívání rádiového spektra v sítích a službách elektronických komunikací a převod nebo pronájem individuálních práv k využívání rádiových kmitočtů;
b)
podpora harmonizace využívání rádiových kmitočtů v celé Unii ve shodě s potřebou zajistit jejich účelné a efektivní využití;
c)
usnadňování nárůstu bezdrátového datového přenosu a širokopásmových služeb, zejména podporou flexibility, a prosazování inovací, při zohlednění potřeby předcházet škodlivému rušení a zajistit technickou kvalitu služby.
Článek 3
Cíle
Aby se mohly členské státy a Komise zaměřit na priority tohoto rozhodnutí, budou spolupracovat za účelem podpory a dosažení následujících cílů:
a)
podpora účinné správy a efektivního využívání rádiového spektra, aby byla co nejlépe uspokojována stoupající poptávka po využívání kmitočtů a zároveň při zohlednění důležité sociální, kulturní a ekonomická hodnoty rádiového spektra;
b)
snaha o včasné přidělení dostatečného a odpovídajícího rádiového spektra za účelem podpory cílů politik Unie a o co nejlepší uspokojení rostoucí poptávky po bezdrátovém přenosu dat, čímž se umožní rozvoj komerčních i veřejných služeb a zároveň se zohlední důležité cíle obecného zájmu, jako je kulturní rozmanitost a pluralita sdělovacích prostředků; za tímto účelem je třeba vyvinout veškeré úsilí s cílem určit na základě registru využívání rádiového spektra podle článku 9 nejpozději do roku 2015 alespoň 1 200 MHz rádiového spektra vhodného k přidělení. Toto číslo zahrnuje i rádiové spektrum, které je již využíváno;
c)
překlenutí digitální propasti a přispění k cílům Digitální agendy pro Evropu, přičemž podpoří přístup všech občanů Unie k širokopásmovému připojení o minimální rychlosti 30 Mbps do roku 2020 a umožní, aby v Unii byla k dispozici nejvyšší možná rychlost a kapacita širokopásmového připojení;
d)
umožnění, aby Unie získala vedoucí postavení v poskytování služeb širokopásmových bezdrátových elektronických komunikací tím, že uvolní dostatečné rádiové spektrum v pásmech, která jsou z hlediska nákladů efektivní, aby tyto služby byly obecně dostupné;
e)
zajištění příležitostí pro komerční i veřejný sektor prostřednictvím vyšších kapacit mobilního širokopásmového připojení;
f)
podpora inovací a investic zvýšenou pružností využívání rádiového spektra, důsledným uplatňováním zásad technologické neutrality a neutrality služeb mezi technologickými řešeními, která mohou být přijata, v celé Unii a formou vhodné předvídatelnosti v oblasti regulace stanovené mimo jiné v předpisovém rámci pro elektronické komunikace, uvolněním harmonizovaných kmitočtových pásem pro nové vyspělé technologie a možností obchodovat s právy k využívání rádiového spektra, čímž se vytvoří příležitosti pro vznik budoucích digitálních služeb v celé Unii;
g)
zajištění snadného přístupu k rádiovému spektru využitím výhod plynoucích z obecných oprávnění pro elektronické komunikace v souladu s článkem 5 směrnice 2002/20/ES;
h)
podpora sdílení pasivních infrastruktur tam, kde by to bylo přiměřené a nediskriminační, jak je uvedeno v článku 12 směrnice 2002/21/ES;
i)
udržování a rozvíjení účinné hospodářské soutěže zejména ve službách elektronických komunikací, a to usilováním prostřednictvím preventivních či nápravných opatření o předcházení nadměrnému hromadění práv k využívání rádiových kmitočtů některými podniky, která vede ke značnému narušení hospodářské soutěže;
j)
snížení fragmentace a plné využití potenciálu vnitřního trhu, aby se posilováním koordinace a harmonizace technických podmínek pro využívání a případně i dostupnost rádiového spektra podpořil hospodářský růst a úspory z rozsahu na úrovni Unie;
k)
předcházení škodlivému rušení či narušování jinými rádiovými zařízeními nebo zařízeními nevyužívajícími rádiové spektrum, a to mimo jiné usnadněním přípravy norem, jež přispějí k efektivnímu využívání rádiového spektra, a zvýšením odolnosti přijímačů vůči rušení, přičemž bude brán v úvahu zejména kumulativní dopad rostoucího množství a hustoty nasazení rádiových zařízení a aplikací;
l)
podpora dostupnosti nových spotřebitelských výrobků a technologií, tak aby byla zajištěna podpora spotřebitelů, pokud jde o přechod na digitální technologii, a aby bylo zajištěno účinné využívání digitální dividendy;
m)
snížení uhlíkové stopy Unie zvýšením technické účinnosti a energetické účinnosti bezdrátových komunikačních sítí a vybavení.
Článek 4
Větší účinnost a flexibilita
1. Členské státy ve spolupráci s Komisí a dle potřeby podpoří kolektivní využívání rádiového spektra, jakož i sdílené využívání rádiového spektra.
Členské státy rovněž podpoří vývoj stávajících a nových technologií, například kognitivního rádia, a to včetně těch, které využívají tzv. bílých míst.
2. Členské státy a Komise spolupracují na zvyšování flexibility využívání rádiového spektra za účelem podpory inovací a investic prostřednictvím možnosti využívat nové technologie a převodu a pronájmu práv k využívání rádiového spektra.
3. Členské státy a Komise budou spolupracovat na podpoře přípravy a harmonizace norem pro rádiová zařízení a telekomunikační terminály, jakož i pro elektrická a elektronická zařízení a sítě, a to dle potřeby na základě normalizačního pověření udělených Komisí příslušným orgánům pro normalizaci. Zvláštní pozornost bude též věnována normám pro zařízení určená pro postižené osoby.
4. Členské státy podpoří výzkum a vývoj nových technologií, jako jsou kognitivní technologie a geolokační databáze.
5. Členské státy ve vhodných případech zavedou kritéria výběru a postupy udělování oprávnění k využívání rádiového spektra podporující hospodářskou soutěž, investice a efektivní využívání rádiového spektra jako veřejného statku a koexistenci nových a stávajících služeb a zařízení. Členské státy podpoří trvalé, efektivní využívání rádiového spektra pro sítě, zařízení a uživatelské aplikace.
6. Bude-li to nutné pro zajištění efektivního výkonu práv k využívání rádiového spektra a pro zamezení nežádoucího hromadění rádiového spektra, mohou členské státy zvážit přijetí vhodných opatření, jako například uložení finančních sankcí, využití finančních pobídkových nástrojů nebo odejmutí práv. Tato opatření se přijímají a uplatňují transparentním, nediskriminačním a přiměřeným způsobem.
7. Pokud jde o služby elektronických komunikací, členské státy přijmou v souladu se směrnicí 2002/20/ES do 1. ledna 2013 opatření v oblasti přidělování kmitočtů a udělování oprávnění, která jsou vhodná z hlediska rozvoje širokopásmových služeb s cílem dosáhnout co nejvyšší kapacity a rychlosti širokopásmového připojení.
8. Aby nedocházelo k případné fragmentaci vnitřního trhu v důsledku odlišných kritérií výběru a postupů pro harmonizovaná kmitočtová pásma přidělená službám elektronických komunikací, s nimiž lze obchodovat ve všech členských státech podle článku 9b směrnice 2002/21/ES, Komise ve spolupráci s členskými státy a v souladu se zásadou subsidiarity pomáhá při stanovení a sdílení osvědčených postupů pro podmínky a postupy udělování oprávnění a podporuje výměnu informací pro tato pásma, za účelem zvýšení soudržnosti po celé Unii, jíž bude dosaženo dodržováním zásad technologické neutrality a neutrality služeb.
Článek 5
Hospodářská soutěž
1. Členské státy podporují účinnou hospodářskou soutěž a předcházejí narušování hospodářské soutěže na vnitřním trhu služeb elektronických komunikací v souladu se směrnicemi 2002/20/ES a 2002/21/ES.
Otázky hospodářské soutěže zohledňují i při udělování práv k využívání rádiového spektra uživatelům neveřejných elektronických komunikací.
2. Pro účely odst. 1 prvního pododstavce a aniž je dotčeno uplatňování pravidel hospodářské soutěže a opatření přijatých členskými státy za účelem dosažení cíle obecného zájmu v souladu s čl. 9 odst. 4 směrnice 2002/21/ES, mohou členské státy přijmout opatření, kterými mohou mimo jiné:
a)
omezit množství rádiového spektra, k němuž jsou udělena práva k využívání jakémukoli operátorovi, nebo stanovit pro taková práva k využívání rádiového spektra podmínky, jako je poskytování velkoobchodního přístupu, národní nebo regionálního roamingu, v určitých pásmech nebo určitých skupinách pásem s podobnými charakteristikami, například u pásem pod 1 GHz přidělených službám elektronických komunikací; tyto dodatečné podmínky mohou uložit pouze příslušné vnitrostátní orgány;
b)
vyhradit určitou část kmitočtového pásma či skupiny pásem pro přidělení novým subjektům, je-li to vhodné s ohledem na situaci na vnitrostátním trhu;
c)
v některých pásmech odmítnout udělení nových práv k využívání rádiového spektra nebo povolení nových využití rádiového spektra v určitých pásmech, případně mohou pro udělení nových práv k využívání rádiového spektra či povolení nových využití rádiového spektra stanovit podmínky, aby se předešlo narušení hospodářské soutěže přidělením, převodem nebo hromaděním práv k využívání rádiových kmitočtů;
d)
u práv k využívání rádiového spektra, jež nepodléhají kontrole fúzí na úrovni členského státu ani Unie, zakázat převod těchto práv nebo stanovit pro jejich převod podmínky, pokud by tímto převodem mohlo dojít k významnému narušení hospodářské soutěže;
e)
v souladu se směrnicí 2002/20/ES pozměnit stávající práva, pokud je to nezbytné za účelem nápravy narušení hospodářské soutěže, ke kterému došlo převodem nebo hromaděním práv k využívání rádiových kmitočtů.
3. Členské státy, které mají v úmyslu přijmout opatření podle odstavce 2 tohoto článku, tak učiní v souladu s postupy pro stanovení či změnu podmínek pro práva k využívání rádiového spektra, jež stanoví směrnice 2002/20/ES.
4. Členské státy zajistí, aby při postupu udělování oprávnění u služeb elektronických komunikací a při jejich výběru byla podporována účinná hospodářská soutěž v zájmu občanů, spotřebitelů a podniků v Unii.
Článek 6
Rádiové spektrum pro bezdrátové širokopásmové komunikace
1. Členské státy učiní ve spolupráci s Komisí všechny potřebné kroky pro zajištění toho, aby v rámci Unie bylo k dispozici dostatečné rádiové spektrum z hlediska pokrytí a kapacity, které by Unii umožnilo dosáhnout nejvyšších rychlostí širokopásmového připojení na světě, aby bezdrátové aplikace a vedoucí postavení Evropy v poskytování nových služeb mohly účinně přispívat k hospodářskému růstu, a pro naplňování cíle, jímž je zajistit do roku 2020 všem občanům přístup k širokopásmovému připojení o minimální rychlosti 30 Mbps.
2. Za účelem rozšíření dostupnosti bezdrátových širokopásmových služeb v zájmu občanů a spotřebitelů Unie zpřístupní členské státy pásma uvedená v rozhodnutích 2008/411/ES (3,4-3,8 GHz), 2008/477/ES (2,5-2,69 GHz) a 2009/766/ES (900-1 800 MHz) v souladu s podmínkami popsanými v těchto rozhodnutích. V závislosti na tržní poptávce členské státy dokončí proces udělování oprávnění do 31. prosince 2012, aniž budou dotčeny stávající zavedené služby a za podmínek, jež spotřebitelům umožní snadný přístup k bezdrátovým širokopásmovým službám.
3. Členské státy podpoří probíhající modernizaci sítí prováděnou poskytovateli elektronických komunikací na úroveň nejnovějších a nejúčinnějších technologií s cílem vytvořit své vlastní spektrální dividendy v souladu se zásadami technologické neutrality a neutrality služeb.
4. Členské státy dokončí do 1. ledna 2013 proces udělování oprávnění, aby mohlo být pásmo 800 MHz využíváno pro služby elektronických komunikací. Členským státům, kterým by výjimečné vnitrostátní nebo místní podmínky nebo potíže s přeshraniční koordinací kmitočtů neumožňovaly zpřístupnění tohoto pásma, udělí Komise na základě řádně odůvodněné žádosti dotčeného členského státu zvláštní výjimky do 31. prosince 2015.
Pokud by konkrétní potíže členského státu s přeshraniční koordinací kmitočtů s jednou nebo více zeměmi, včetně kandidátských či přistupujících zemí, přetrvávaly i po 31. prosinci 2015 a bránily dostupnosti pásma 800 MHz, udělí Komise zvláštní výjimky, a to každoročně až do doby, než budou potíže odstraněny.
Členské státy, kterým byla udělena výjimka podle prvního nebo druhého pododstavce, zajistí, aby využívání pásma 800 MHz nebránilo dostupnosti tohoto pásma v sousedních zemích pro služby elektronických komunikací jiné než rozhlasové a televizní vysílání.
Tento odstavec platí rovněž pro potíže s koordinací rádiového spektra v Kyperské republice, neboť kyperské vládě není umožněno vykonávat účinnou kontrolu nad částí svého území.
5. Členské státy ve spolupráci s Komisí nepřetržitě sledují požadavky na kapacitu bezdrátových širokopásmových služeb. Na základě výsledků analýzy uvedené v čl. 9 odst. 4 Komise do 1. ledna 2015 posoudí a podá zprávu Evropskému parlamentu a Radě, zda je nutné přijmout opatření k harmonizaci dalších kmitočtových pásem.
Členské státy mohou ve vhodných případech a v souladu s právem Unie zajistit, aby přímé náklady na migraci rádiového spektra či nové přidělení pásem rádiového spektra pro jejich využívání byly přiměřeně kompenzovány v souladu s vnitrostátními právními předpisy.
6. Členské státy ve spolupráci s Komisí podporují ve vhodných případech ve vzdálených a řídce obydlených oblastech přístup k širokopásmovým službám využívajícím pásma 800MHz. Členské státy přitom zajistí, že uvolnění pásma 800 MHz negativně neovlivní uživatele služeb pro zajištění zpravodajských programů a pořádání hromadných společenských akcí (Programme-Making and Special Events - PMSE) a v případě potřeby podniknou za tímto účelem technická a regulatorní opatření.
7. Komise ve spolupráci s členskými státy posoudí, zda je odůvodněné a proveditelné prodloužit přidělování bezlicenčního pásma pro bezdrátové přístupové systémy, jejichž součástí jsou rádiové místní sítě.
8. Členské státy povolí převod či pronájem práv k využívání rádiového spektra v harmonizovaných pásmech 790-862 MHz, 880-915 MHz, 925-960 MHz, 1 710-1 785 MHz, 1 805-1 880 MHz, 1 900-1 980 MHz, 2 010-2 025 MHz, 2 110-2 170 MHz, 2,5-2,69 GHz a 3,4-3,8 GHz.
9. Členské státy a Komise mohou prozkoumat dostupnost dostatečného rádiového spektra pro poskytování širokopásmových družicových služeb umožňujících přístup k internetu s cílem zajistit, aby všichni občané měli přístup k vyspělým digitálním službám včetně širokopásmového připojení, a to zejména ve vzdálených a řídce obydlených oblastech.
10. Členské státy ve spolupráci s Komisí posoudí možnost rozšíření dostupnosti a používání pikobuněk a femtobuněk. Plně zohlední potenciál těchto základnových stanic buňkových sítí a sdíleného a bezlicenčního využívání rádiového spektra pro vytvoření základu pro bezdrátové sítě typu „mesh“, jež mohou být klíčové pro překlenutí digitální propasti.
Článek 7
Rádiové spektrum pro další politiky v oblasti bezdrátové komunikace
Za účelem podpory dalšího rozvoje inovativních audiovizuálních sdělovacích prostředků a dalších služeb pro občany Unie a s ohledem na hospodářský a sociální přínos jednotného digitálního trhu, členské státy ve spolupráci s Komisí usilují o zajištění toho, aby bylo dostupné dostatečné množství rádiového spektra pro družicové a pozemní poskytování těchto služeb za předpokladu, že je tato potřeba zjevně odůvodněná.
Článek 8
Rádiové spektrum pro další konkrétní politiky Unie
1. Členské státy a Komise zajistí dostupnost rádiového spektra a ochranu rádiových kmitočtů potřebných pro sledování atmosféry a povrchu Země, a umožní tak rozvoj a využívání vesmírných aplikací a zlepšení dopravních systémů, zejména pro globální civilní navigační družicový systém zřízený v rámci programu Galileo (17), Evropský program pro monitorování Země (GMES) (18) a pro inteligentní systémy bezpečnosti a řízení dopravy.
2. Komise ve spolupráci s členskými státy provede studie o úsporách energie při využívání rádiového spektra, jež by přispěly k nízkouhlíkové politice, a zváží zpřístupnění rádiového spektra pro bezdrátové technologie, které mohou zvýšit úspory energie a účinnost jiných distribučních sítí, jako jsou dodávky vody, včetně inteligentních energetických sítí a inteligentních měřících systémů.
3. Komise se ve spolupráci s členskými státy vynasnaží zajistit zpřístupnění dostatečného rádiového spektra za harmonizovaných podmínek na podporu rozvoje služeb zajišťujících bezpečnost a na podporu volného oběhu souvisejících zařízení a rozvoje inovačních interoperabilních řešení bezpečnosti a ochrany veřejnosti, civilní obrany a odstraňování následků katastrof.
4. Členské státy a Komise budou spolupracovat s vědeckou a akademickou obcí;, aby určily výzkumné a vývojové iniciativy a inovační aplikace, které mohou mít velký sociálně-ekonomický dopad nebo potenciál pro investice, aby posoudily potřeby těchto aplikací, co se týče rádiového spektra, a v případě potřeby zvážily přidělení dostatečných pásem rádiového spektra pro tyto aplikace podle harmonizovaných technických podmínek a s co nejmenší administrativní zátěží.
5. Členské státy se ve spolupráci s Komisí vynasnaží zajistit potřebná kmitočtová pásma pro zpravodajské programy a pořádání hromadných společenských akcí (PMSE), a to v souladu s cíli Unie zlepšit propojení vnitřního trhu a přístup ke kultuře.
6. Členské státy a Komise se vynasnaží zajistit dostupnost rádiového spektra pro rádiovou identifikaci (RFID) a další bezdrátové komunikační technologie v rámci „internetu věcí“ (IoT) a budou spolupracovat na vytváření norem a harmonizaci přidělování rádiového spektra pro komunikaci v rámci IoT ve všech členských státech.
Článek 9
Registr
1. Zavádí se registr stávajícího využívání rádiového spektra pro komerční i veřejné účely.
Tento registr sleduje tyto cíle:
a)
umožnit zjištění kmitočtových pásem, ve kterých by mohlo dojít ke zlepšení účinnosti stávajícího využití rádiového spektra;
b)
usnadnit zjištění kmitočtových pásem, která by mohla být vhodná k přerozdělení a možnosti sdílení rádiového spektra za účelem podpory politik Unie stanovených v tomto rozhodnutí, při současném zohlednění budoucích potřeb rádiového spektra mimo jiné v závislosti na poptávce spotřebitelů a operátorů, jakož i možnosti uspokojení těchto potřeb;
c)
pomoci analyzovat různé typy využívání rádiového spektra soukromými i veřejnými uživateli;
d)
pomoci určit kmitočtová pásma, která by mohla být přidělena nebo přerozdělena tak, aby se zvýšila efektivita jejich využití, podpořily inovace a posílila hospodářská soutěž na vnitřním trhu, hledat nové způsoby sdílení rádiového spektra ve prospěch soukromých i veřejných uživatelů, při současném zohlednění potenciálního pozitivního i negativního dopadu přidělení nebo opětovné přidělení těchto i sousedních pásem stávajícím uživatelům. xxxxxx
2. Za účelem jednotného uplatňování odstavce 1 tohoto článku, přijme Komise, při maximálním zohlednění stanoviska Skupiny pro politiku rádiového spektra do 1. července 2013 prováděcí akty, kterými se
a)
stanoví praktické postupy a jednotné formáty shromažďování údajů o stávajícím využití rádiového spektra a jejich poskytování členskými státy Komisi za předpokladu, že budou dodržena pravidla obchodního tajemství podle článku 8 rozhodnutí č.676/2002/ES a právo členských států neposkytnout důvěrné informace, s ohledem na cíl minimalizovat administrativní zátěž a stávající povinnosti členských států vyplývající z jiných ustanovení práva Unie, zejména povinnosti poskytnout konkrétní informace;
b)
stanoví metodika pro analýzu technologických trendů, budoucích potřeb a poptávky po rádiovém spektru v oblastech politiky Unie, na něž se vztahuje toto rozhodnutí, především u služeb, které by mohly fungovat v kmitočtových pásmech v rozsahu 400 MHz až 6 GHz, za účelem určení rozvíjejících se a potenciálně významných využití rádiového spektra.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 13 odst. 2.
3. Komise spravuje registr rádiového spektra uvedený v odstavci 1 v souladu s prováděcími akty podle odstavce 2.
4. Komise provede analýzu technologických trendů, budoucích potřeb a poptávky po rádiovém spektru v souladu s prováděcími akty uvedenými v odst.2 písm. b). Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o výsledcích této analýzy.
Článek 10
Mezinárodní jednání
1. V mezinárodních jednáních týkajících se otázek rádiového spektra platí tyto zásady:
a)
spadá-li předmět mezinárodních jednání do pravomoci Unie, stanoví se postoj Unie v souladu s právem Unie;
b)
spadá-li předmět mezinárodních jednání částečně do pravomocí Unie a částečně do pravomocí členských států, usilují Unie a členské státy o stanovení společného postoje v souladu s požadavky zásady loajální spolupráce;
Pro účely písmene b) prvního pododstavce spolupracují Unie a členské státy v souladu se zásadou jednotného mezinárodního zastupování Unie a jejích členských států.
2. Unie poskytne na žádost členským státům právní, politickou a technickou podporu při řešení potíží s koordinací rádiového spektra se zeměmi sousedícími s Unií, včetně kandidátských a přistupujících zemí, a to tak, aby dotčené členské státy mohly dostát svým závazkům podle práva Unie. Při poskytování takové pomoci využije Unie veškerých svých právních a politických pravomocí na podporu provádění politik Unie.
Unie bude rovněž podporovat úsilí třetích zemí o provádění správy rádiového spektra, které je slučitelné se správou rádiového spektra v Unii, s cílem ochránit cíle Unie v politice rádiového spektra.
3. Při dvoustranných nebo vícestranných jednáních se třetími zeměmi jsou členské státy vázány svými povinnostmi vyplývajícími z práva Unie. Při uzavírání smluv či jiném přijímání mezinárodních závazků v souvislosti s rádiovým spektrem připojí členské státy ke svému podpisu či jinému aktu přijetí společné prohlášení, v němž se uvede, že budou plnit tyto mezinárodní smlouvy či závazky v souladu se svými povinnostmi vyplývajícími ze Smlouvy o Evropské unii a Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 11
Spolupráce mezi orgány
1. Komise a členské státy spolupracují na posílení stávajícího institucionálního uspořádání, aby podpořily koordinaci správy rádiového spektra na úrovni Unie včetně záležitostí, jež přímo ovlivňují dva či více členských států, s cílem rozvíjet vnitřní trh a zajistit, aby bylo dosaženo všech cílů politiky Unie v oblasti rádiového spektra.
2. Komise a členské státy vyzvou orgány pro normalizaci, CEPT, Společné výzkumné centrum Komise a další příslušné subjekty k úzké spolupráci v technických záležitostech za účelem podpory účinného využívání rádiového spektra. Za tímto účelem zachovají celkovou vazbu mezi správou rádiového spektra a normalizací, a to tak, aby byl posílen vnitřní trh.
Článek 12
Veřejné konzultace
Kdykoli to bude vhodné, uspořádá Komise veřejné konzultace, aby získala názory všech zainteresovaných subjektů i názory široké veřejnosti na využívání rádiového spektra v Unii.
Článek 13
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro rádiové spektrum zřízený rozhodnutím č. 676/2002/ES. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise návrh prováděcího aktu nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 14
Plnění politických ukazatelů a cílů
Členské státy uplatňují politické ukazatele a cíle stanovené tímto rozhodnutím nejpozději od 1. července 2015, nestanoví-li toto rozhodnutí jinak.
Článek 15
Podávání zpráv a přezkum
Komise podá Evropskému parlamentu a Radě zprávu o činnostech vyvíjených a opatřeních přijatých v souladu s tímto rozhodnutím do 10. dubna 2014.
Členské státy poskytnou Komisi všechny informace nezbytné pro posouzení uplatňování tohoto rozhodnutí.
Komise provede přezkum uplatňování tohoto rozhodnutí do 31. prosince 2015.
Článek 16
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 17
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Ve Štrasburku dne 14. března 2012.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 243/2012/ES
2012 m. kovo 14 d.
kuriuo nustatoma daugiametė radijo spektro politikos programa
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
perdavus teisėkūros procedūra priimamo akto projektą nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
pasikonsultavę su Regionų komitetu,
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),
kadangi:
(1)
remiantis 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos (Pagrindų Direktyva) (3), Komisija gali teikti Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais nustatomos daugiametės radijo spektro politikos programos. Tos programos turėtų nustatyti naudojimosi radijo spektru strateginio planavimo ir derinimo pagal direktyvas, taikomas elektroninių ryšių tinklams ir paslaugoms, politikos kryptis ir tikslus. Tos politikos kryptys ir tikslai turėtų būti susiję su radijo spektro, kurio reikia vidaus rinkai sukurti ir veikti, prieinamumu ir veiksmingu naudojimu. Radijo spektro politikos programa (toliau - programa) turėtų būti siekiama tikslų ir remiami pagrindiniai veiksmai, išdėstyti 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikate dėl strategijos „Europa 2020“ ir 2010 m. rugpjūčio 26 d. Komisijos komunikate dėl Europos skaitmeninės darbotvarkės, ir ji yra vienas iš 50 prioritetinių veiksmų, išvardytų 2010 m. lapkričio 11 d. Komisijos komunikate „Kuriamas Bendrosios rinkos aktas“;
(2)
šiuo sprendimu neturėtų būti daromas poveikis galiojančiai Sąjungos teisei, visų pirma 1999 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai 1999/5/EB dėl radijo ryšio įrenginių ir telekomunikacijų galinių įrenginių bei abipusio jų atitikties pripažinimo (4), 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir susijusių priemonių sujungimo ir prieigos prie jų (Prieigos Direktyva) (5), 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo (Leidimų Direktyva) (6), Direktyvai 2002/21/EB, taip pat 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimui Nr. 676/2002/EB dėl radijo spektro politikos teisinio reguliavimo pagrindų Europos bendrijoje (Sprendimas dėl radijo spektro) (7). Šiuo sprendimu taip pat neturėtų būti daromas poveikis pagal Sąjungos teisę nacionaliniu lygmeniu taikomoms priemonėms, kuriomis siekiama bendro intereso tikslų, ypač tikslų, susijusių su turinio reguliavimu ir audiovizualine politika; neturėtų būti daromas poveikis valstybių narių teisei tvarkyti ir naudoti savo radijo spektrą viešosios tvarkos ir visuomenės saugumo bei gynybos tikslais;
(3)
radijo spektras yra labai svarbus viešasis išteklius, naudojamas ypač svarbiuose sektoriuose ir paslaugose, įskaitant judrųjį, belaidį plačiajuostį ir palydovinį ryšį, televizijos ir radijo transliavimą, transportą, radiolokaciją, taip pat tokias taikymo sritis kaip signalizacija, nuotolinis valdymas, klausos aparatai, mikrofonai ir medicinos įranga. Jo reikia viešosioms tarnyboms, pavyzdžiui, saugumo ir saugos tarnyboms, įskaitant civilinę saugą, taip pat mokslinei veiklai, pavyzdžiui, meteorologijai, Žemės stebėjimui, radioastronomijai ir kosmoso tyrimams. Lengvos prieigos prie radijo spektro suteikimas taip pat yra svarbus užtikrinant elektroninių ryšių paslaugų teikimą, ypač piliečiams ir įmonėms, esantiems atokiose ir retai apgyvendintose vietovėse, pavyzdžiui, kaimo vietovėse arba salose. Todėl radijo spektro reguliavimo priemonės reikšmingos ekonomikos, saugos, sveikatos, viešojo intereso, kultūros, mokslo, socialinėje, aplinkos ir technikos srityse;
(4)
turėtų būti patvirtintas atnaujintas ekonominis ir socialinis požiūris į radijo spektro valdymą, skirstymą ir naudojimą. Tame požiūryje ypač daug dėmesio turėtų būti skirta radijo spektro politikai, siekiant užtikrinti didesnį radijo spektro veiksmingumą, geresnį dažnių planavimą ir apsaugos nuo antikonkurencinio elgesio priemones;
(5)
Sąjungos lygmeniu strategiškai planuojant ir derinant radijo spektro naudojimą turėtų būti sustiprinta belaidžio elektroninio ryšio paslaugų ir įrangos vidaus rinka, taip pat kita su radijo spektro naudojimu susijusi Sąjungos politika, ir taip sukurta naujų galimybių diegti inovacijas, kurti darbo vietas ir tuo pat metu prisidėta prie ekonomikos atgaivinimo ir socialinės integracijos visoje Sąjungoje, kartu atsižvelgiant į ypatingą socialinę, kultūrinę ir ekonominę radijo spektro vertę;
(6)
radijo spektro tinkamo naudojimo suderinimas taip pat gali būti naudingas užtikrinant elektroninių ryšių paslaugų kokybę ir yra būtinas norint sukurti masto ekonomiją, kurios sąlygomis mažėtų belaidžių tinklų diegimo išlaidos ir kaina, kurią už belaidžio ryšio prietaisus moka vartotojai. Tuo tikslu Sąjungai reikia politikos programos, kuri būtų taikoma vidaus rinkai visose su radijo spektro naudojimu susijusiose Sąjungos politikos srityse, pavyzdžiui, elektroninių ryšių, mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir kosmoso, transporto, energetikos bei audiovizualinės politikos srityse;
(7)
programa turėtų būti skatinama konkurencija ir padedama kurti realios bendrosios skaitmeninės rinkos pagrindą;
(8)
programa visų pirma turėtų būti remiama strategija „Europa 2020“, atsižvelgiant į teikiant belaidžio ryšio paslaugas suteikiamas dideles galimybes skatinti žiniomis grindžiamą ekonomiką, kurti ir remti nuo informacinių ir ryšio technologijų priklausomus sektorius ir įveikti skaitmeninę atskirtį. Dėl to, kad vis daugiau naudojamasi visų pirma audiovizualinės žiniasklaidos paslaugomis ir internetiniu turiniu, didėja spartos ir aprėpties paklausa. Programa taip pat yra vienas iš svarbiausių Europos skaitmeninės darbotvarkės, kurioje numatyta užtikrinti spartųjį plačiajuostį interneto ryšį būsimoje tinklais ir žiniomis grindžiamoje ekonomikoje, veiksmų, ja nustatomas plataus užmojo tikslas - garantuoti visuotinę plačiajuosčio ryšio aprėptį. Kuo didesnės spartos ir pajėgumo tiek laidinio, tiek belaidžio plačiajuosčio ryšio užtikrinimas padeda siekti tikslo, kad ne vėliau kaip 2020 m. visi Sąjungos namų ūkiai turėtų galimybę turėti ne mažesnės kaip 30 Mb/s, o bent pusė - ne mažesnės kaip 100 Mb/s spartos plačiajuostę prieigą; tai labai svarbu siekiant skatinti ekonomikos augimą ir pasaulinį konkurencingumą ir taip užtikrinti ekonominę ir socialinę bendrosios skaitmeninės rinkos tvarią naudą. Šia programa taip pat turėtų būti remiama ir skatinama kituose sektoriuose įgyvendinama Sąjungos politika, pavyzdžiui, tvarios aplinkos ir ekonominės bei socialinės visų Sąjungos piliečių įtraukties politika. Atsižvelgiant į belaidžių taikomųjų sistemų svarbą inovacijoms, programa taip pat yra viena iš svarbiausių Sąjungos inovacijų politikos rėmimo iniciatyvų;
(9)
programa turėtų būti sukurtas pagrindas vystymuisi - tuo remdamasi Sąjunga gali būti lydere plačiajuosčio belaidžio ryšio spartos, judrumo, aprėpties ir pajėgumo srityse. Toks lyderės vaidmuo nepaprastai svarbus siekiant sukurti konkurencingą bendrąją skaitmeninę rinką, kuri atvertų vidaus rinką visiems Sąjungos piliečiams;
(10)
programoje valstybėms narėms ir Sąjungos institucijoms turėtų būti nurodyti pagrindiniai principai ir tikslai iki 2015 m., taip pat nustatytos konkrečios įgyvendinimo iniciatyvos. Nors radijo spektro valdymas vis dar iš esmės yra nacionalinės kompetencijos dalykas, jis turėtų būti vykdomas pagal galiojančią Sąjungos teisę ir turėtų būti sudarytos sąlygos imtis veiksmų siekiant vykdyti Sąjungos politiką;
(11)
programoje taip pat turėtų būti atsižvelgta į Sprendimą Nr. 676/2002/EB ir į Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferencijos (toliau - CEPT) techninę kompetenciją, kad radijo spektru grindžiama ir Europos Parlamento ir Tarybos sutarta Sąjungos politika galėtų būti įgyvendinta taikant technines įgyvendinimo priemones, pabrėžiant, kad prireikus tokių priemonių galima imtis siekiant įgyvendinti jau taikomą Sąjungos politiką;
(12)
kad būtų užtikrinta lengva prieiga prie radijo spektro, gali reikėti sukurti naujoviškas leidimų rūšis, kaip antai kolektyvinį radijo spektro naudojimą ar pasidalijimą infrastruktūra, kurios taikymui Sąjungoje gali būti sudarytos palankesnės sąlygos nustačius geriausią praktiką ir skatinant dalintis informacija, taip pat nustačius tam tikras bendras arba panašias radijo spektro naudojimo sąlygas. Jei nekyla pavojus, kad trukdžiai apsunkins kitų paslaugų plėtrą, reikėtų visų pirma išnagrinėti galimybes išduoti bendruosius leidimus (tokios leidimų rūšys reikalauja mažiausiai pastangų);
(13)
nors vadinamosios „kognityvinės technologijos“ vis dar technologinės plėtros etape, jas jau reikėtų toliau tirti, be kita ko, sudarant palankesnes sąlygas dalintis darbo rezultatais remiantis geolokacija;
(14)
prekyba radijo spektro naudojimo teisėmis, kartu nustačius lankstesnes naudojimo sąlygas, galėtų duoti nemažai naudos ekonomikos augimui. Todėl, jei Sąjungos teisėje jau nustatytos dažnių juostų lankstesnio naudojimo sąlygos, turėtų būti nedelsiant leista prekiauti tų juostų naudojimo teisėmis pagal Direktyvą 2002/21/EB. Dalijantis geriausios praktikos pavyzdžiais tokių dažnių juostų leidimų suteikimo sąlygų ir tvarkos srityje, taip pat bendrai taikant priemones, kuriomis siekiama neleisti kaupti radijo spektro naudojimo teisių, nes tai galėtų įtvirtinti dominuojamąją padėtį, arba išvengti atvejų, kai tokios teisės lieka nepagrįstai nepanaudotos, padėtų visoms valstybėms narėms suderintai nustatyti šias priemones, o visoje Sąjungoje būtų paprasčiau įsigyti tokias teises. Kolektyvinis (arba pasidalijamasis) radijo spektro naudojimas - kai neapibrėžtas skaičius nepriklausomų vartotojų ir (arba) prietaisų vienu metu konkrečioje geografinėje zonoje tam tikromis aiškiai apibrėžtomis sąlygomis turi prieigą prie radijo spektro tame pačiame dažnių diapazone - turėtų būti puoselėjamas, kai taikoma, nedarant poveikio Direktyvos 2002/20/EB nuostatoms, susijusioms su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis;
(15)
Europos skaitmeninėje darbotvarkėje pabrėžiama, kad belaidis plačiajuostis ryšys yra svarbi priemonė konkurencijai skatinti, vartotojų pasirinkimo galimybėms gerinti ir prieigai kaimo ir kitose vietovėse, kuriose diegti laidinį plačiajuostį ryšį sunku arba ekonomiškai neperspektyvu, plėtoti. Tačiau valdant radijo spektrą gali būti pakeistas rinkos dalyvių vaidmuo ir jų įtaka (pavyzdžiui, jei esami naudotojai įgyja nepagrįstą konkurencinį pranašumą), o tai gali turėti įtakos konkurencijai. Ribota prieiga prie radijo spektro, ypač kai sumažėja reikiamas radijo spektras, gali būti kliūtis į rinką patekti naujoms paslaugoms arba taikomosioms sistemoms ir gali stabdyti inovacijas ir konkurenciją. Naujų radijo spektro naudojimo teisių įsigijimo būdai (įskaitant radijo spektro naudojimo teisių perdavimą, nuomavimą arba kitokius naudotojų sandorius) ir nustatyti nauji lankstūs radijo spektro naudojimo kriterijai gali daryti poveikį esamai konkurencinei padėčiai. Todėl valstybės narės turėtų imtis tinkamų ex ante arba ex post reguliavimo priemonių (pavyzdžiui, imtis veiksmų siekiant iš dalies pakeisti galiojančias teises, tam tikrais atvejais neleisti įsigyti radijo spektro naudojimo teisių, nustatyti sąlygas, susijusias su radijo spektro atsargų kaupimu ir efektyviu jo naudojimu, pavyzdžiui, tokias, kurios nurodytos Direktyvoje 2002/21/EB, apriboti kiekvienos įmonės turimo radijo spektro kiekį arba neleisti kaupti pernelyg daug radijo spektro naudojimo teisių), kad būtų išvengta konkurencijos iškraipymo, pagal pagrindinius Direktyvos 2002/20/EB ir 1987 m. birželio 25 d. Tarybos direktyvos 87/372/EEB dėl dažnių juostų, kurios turi būti paliktos viešajam paneuropiniam koriniam skaitmeniniam antžeminiam judriajam ryšiui suderintai diegti Bendrijoje (8) (GSM direktyva), principus;
(16)
parengus esamo radijo spektro naudojimo aprašą kartu su technologijų tendencijų bei radijo spektro būsimo poreikio ir paklausos analize, visų pirma 400 MHz ir 6 GHz diapazone, turėtų būti sudarytos galimybės nustatyti dažnių juostas, kuriose veiksmingumas galėtų būti padidintas, taip pat pasidalijimo radijo spektru galimybes, naudingas tiek komerciniam, tiek viešajam sektoriams. Esamų radijo spektro naudojimo būdų aprašo sudarymo ir palaikymo metodikoje turėtų būti tinkamai atsižvelgta į metodikos sukuriamą administracinę naštą valdymo institucijoms ir turėtų būti siekiama kuo labiau sumažinti tą naštą. Todėl rengiant esamų radijo spektro panaudojimo būdų aprašo sudarymo metodiką turėtų būti visapusiškai atsižvelgta į valstybių narių pateiktą informaciją pagal 2007 m. gegužės 16 d. Komisijos sprendimą 2007/344/EB dėl suderintų galimybių gauti informaciją apie radijo spektro naudojimą Bendrijoje (9);
(17)
pagal Direktyvą 1999/5/EB nustatyti darnieji standartai būtini siekiant užtikrinti efektyvų radijo spektro naudojimą ir turėtų atitikti nustatytas teisines bendro naudojimo sąlygas. Europos ne radijo elektros įrangos ir elektroninės įrangos bei tinklų standartais taip pat turėtų būti vengiama trikdyti radijo spektro naudojimą. Dėl to, kad belaidžių įrenginių, taikomųjų sistemų skaičius ir tankis didėja, ir dėl radijo spektro naudojimo tikslų įvairovės atsiranda toks bendras poveikis, kad dabartinių trukdžių valdymo metodų nepakanka. Todėl šie metodai, taip pat imtuvų charakteristikos ir tobulesni trukdžių išvengimo mechanizmai turėtų būti išnagrinėti ir dar kartą įvertinti;
(18)
kai tinkama, valstybėms narėms turėtų būti leidžiama nustatyti kompensacines priemones, susijusias su perėjimo sąnaudomis;
(19)
vadovaujantis Europos skaitmeninės darbotvarkės tikslais, belaidis plačiajuostis ryšys galėtų būti labai naudingas ekonomikos atsigavimui ir augimui, jei būtų skirta pakankamai radijo spektro, radijo spektro naudojimo teisės būtų suteikiamos greitai, o prekybą radijo spektru būtų leidžiama pritaikyti prie rinkos raidos. Europos skaitmeninėje darbotvarkėje raginama, kad ne vėliau kaip 2020 m. visiems Sąjungos piliečiams būtų užtikrinta bent 30 Mb/s spartos plačiajuostė prieiga. Todėl radijo spektras, kuris jau reguliuojamas pagal galiojančius Komisijos sprendimus, turėtų būti skiriamas tuose sprendimuose nustatytomis sąlygomis. Priklausomai nuo paklausos rinkoje, ne vėliau kaip 2012 m. gruodžio 31 d. remiantis Direktyva 2002/20/EB turėtų būti įvykdytos leidimų naudoti radijo spektrą antžeminiam ryšiui suteikimo procedūros, kad visiems būtų užtikrinta lengva prieiga prie belaidžio plačiajuosčio ryšio, visų pirma radijo dažnių juostose, nurodytose Komisijos sprendimuose 2008/411/EB (10), 2008/477/EB (11) ir 2009/766/EB (12). Palydovinė plačiajuostė prieiga galėtų būti greitas ir praktiškai įmanomas sprendimas siekiant papildyti antžemines plačiajuosčio ryšio paslaugas ir užtikrinti aprėptį atokiausiose Sąjungos vietovėse;
(20)
kai tinkama, turėtų būti nustatyta lankstesnė tvarka, reglamentuojanti radijo spektro naudojimą, siekiant skatinti inovacijas ir didelės spartos plačiajuosčio ryšio jungtis, kurios įmonėms padėtų sumažinti išlaidas ir padidinti jų konkurencingumą bei suteiktų galimybes sukurti naujas sąveikias internetines paslaugas, pvz., švietimo, sveikatos ir visuotinės svarbos paslaugų srityse;
(21)
Europoje esant beveik 500 mln. didelės spartos plačiajuostę prieigą turinčių žmonių, būtų prisidedama prie vidaus rinkos vystymosi, sukuriant pasaulyje unikalią kritinę naudotojų masę, o tai visiems regionams atvertų naujų galimybių, kiekvienam naudotojui sukurtų papildomos vertės, o Sąjungai suteiktų pajėgumų būti pasaulyje pirmaujančia žinių ekonomika. Todėl spartus plačiajuosčio ryšio įdiegimas būtinas siekiant plėtoti Europos produktyvumą ir kurti naujas ir mažas įmones, galinčias tapti įvairių sektorių, pvz., sveikatos priežiūros, gamybos ir paslaugų pramonės, lyderėmis;
(22)
2006 m. Tarptautinė telekomunikacijų sąjunga (toliau - TTS) pateikė vertinimą, kad 2020 m. kiekvieno TTS regiono, įskaitant Europą, komercinei judriojo ryšio pramonei reikėtų 1 280-1 720 MHz dažnių juostos radijo spektro tarptautinių judriojo ryšio telekomunikacijų 2000 (angl. IMT-2000) ir IMT pažangiųjų sistemų (t. y., 3G ir 4G judriojo ryšio komunikacijų) plėtrai. Pažymėtina, kad mažesnysis dydis (1 280 MHz) viršija kai kurioms šalims nustatytus reikalavimus. Be to, yra šalių, kurių atžvilgiu nustatytas didesnįjį dydį (1 720 MHz) viršijantis reikalavimas. Abu šie dydžiai apima jau naudojamą arba planuojamą naudoti radijo spektrą, numatytą Prie-IMT sistemoms, IMT-2000 ir jų patobulinimams. Jei nebus atlaisvinamas reikalingas radijo spektras (pageidautina suderintu būdu pasauliniu lygmeniu), judriojo ryšio tinklų pajėgumo apribojimai sudarys kliūčių naujoms paslaugoms ir ekonomikos augimui;
(23)
800 MHz dažnių juosta (790-862 MHz) yra optimali siekiant užtikrinti didelių teritorijų aprėptį belaidžio plačiajuosčio ryšio paslaugomis. Remiantis techninių sąlygų derinimu pagal Sprendimą 2010/267/ES ir 2009 m. spalio 28 d. Komisijos rekomendacija „Veiksmingesnis „skaitmeninio dividendo“ naudojimas Europos Sąjungoje“ (13), kurioje raginama antžeminį analoginį transliavimą nutraukti ne vėliau kaip 2012 m. sausio 1 d., taip pat atsižvelgiant į sparčius nacionalinio reguliavimo pokyčius, ta dažnių juosta elektroninio ryšio paslaugoms Sąjungoje turėtų būti iš esmės suteikta ne vėliau kaip 2013 m. Ilgesniu laikotarpiu būtų galima numatyti ir papildomą radijo spektrą, atsižvelgiant į technologijos tendencijų analizės rezultatus, su radijo spektru susijusius ateities poreikius ir jo paklausą. Atsižvelgiant į 800 MHz dažnių juostos tinkamumą transliuoti didelėse teritorijose, aprėpties masto reikalavimai, kai tinkama, galėtų būti susieti su teisėmis;
(24)
didesnės belaidžio plačiajuosčio ryšio galimybės nepaprastai svarbios siekiant suteikti kultūros sektoriui naujas platinimo platformas ir taip sudaryti sąlygas sėkmingai to sektoriaus raidai ateityje;
(25)
belaidės prieigos sistemos, įskaitant vietinius radijo ryšio tinklus, be licencijų gali išeiti už šiuo metu joms skiriamų dažnių juostų ribų. Atsižvelgiant į dabartinio radijo spektro naudojimo ir naujo radijo spektro poreikio aprašą, taip pat atsižvelgiant į radijo spektro naudojimą kitais tikslais, turėtų būti įvertinta, ar reikia ir ar įmanoma taikyti nelicencijuojamo radijo spektro skirstymą belaidės prieigos sistemoms, įskaitant vietinius radijo ryšio tinklus 2,4 GHz ir 5 GHz dažnių juostose;
(26)
nors transliavimas išliks svarbi turinio platinimo platforma, nes jis tebėra ekonomiškiausia visuotinio platinimo platforma, laidinis arba belaidis plačiajuostis ryšys ir kitos naujos paslaugos kultūros sektoriui atveria naujų galimybių padidinti savo platinimo platformų įvairovę, teikti paslaugas pagal pareikalavimą ir išnaudoti labai padidėjusio duomenų srauto teikiamą ekonominį potencialą;
(27)
norėdamos sutelkti dėmesį į daugiametės programos prioritetus, valstybės narės ir Komisija turėtų bendradarbiauti, kad paremtų tikslą sudaryti Sąjungai galimybes pirmauti belaidžio plačiajuosčio elektroninio ryšio paslaugų srityje, atlaisvinant pakankamai radijo spektro ekonomiškai perspektyviose dažnių juostose, kad tos paslaugos būtų plačiai prieinamos, ir šį tikslą pasiektų;
(28)
kadangi bendras požiūris ir masto ekonomija yra itin svarbūs plėtojant plačiajuostį ryšį visoje Sąjungoje, taip pat neleidžiant iškreipti konkurencijos ir suskaidyti rinkos tarp valstybių narių, valstybės narės tarpusavyje ir kartu su Komisija, veikdamos suderintai, turėtų nustatyti tam tikrą geriausią praktiką leidimų išdavimo sąlygų ir procedūrų klausimais. Tokios sąlygos ir procedūros galėtų būti aprėpties įpareigojimai, radijo spektro bloko dydis, teisių suteikimo terminas, prieiga virtualiųjų judriojo ryšio tinklų operatoriams ir radijo spektro naudojimo teisių galiojimo trukmė. Atsižvelgiant į prekybos radijo spektru svarbą radijo spektro naudojimo veiksmingumo didinimui ir belaidės įrangos bei paslaugų vidaus rinkos plėtojimui, tos sąlygos ir procedūros turėtų būti taikomos belaidžiam ryšiui paskirtoms dažnių juostoms, kurių naudojimo teisės gali būti perduotos arba išnuomotos;
(29)
papildomo radijo spektro galėtų prireikti kituose, pavyzdžiui, transporto (saugos, informacijos ir valdymo sistemoms), mokslinių tyrimų ir plėtros (toliau - MTP), e. sveikatos, e. įtraukties ir prireikus - visuomenės apsaugos bei pagalbos nelaimės atveju sektoriuose, atsižvelgiant į tai, kad šiais atvejais, siekiant šias paslaugas teikti greitai ir veiksmingai, dažniau naudojamas vaizdo informacijos ir duomenų perdavimas. Optimizuojant radijo spektro politikos ir MTP sinergiją, taip pat atliekant įvairių radijo spektro naudotojų radijo spektro suderinamumo tyrimus, turėtų būti paskatintos inovacijos. Be to, atsižvelgiant į mokslinių tyrimų, atliktų pagal Mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007-2013 m.), rezultatus, būtina išnagrinėti, kokie yra radijo spektro poreikiai projektų, kurie galėtų suteikti didelių ekonominių arba investicinių galimybių, atveju, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms skirtų projektų, kaip antai, kognityviosios radijo įrangos arba e. sveikatos projektų atveju. Kad MTP ir mokslinė veikla nenutrūktų, taip pat turėtų būti užtikrinta tinkama apsauga nuo žalingųjų trukdžių;
(30)
strategijoje „Europa 2020“ nustatyti tvarios ir konkurencingos ekonomikos, kurioje energija naudojama efektyviai, tikslai, pavyzdžiui, ne vėliau kaip 2020 m. 20 % padidinti energijos naudojimo efektyvumą. Europos skaitmeninėje darbotvarkėje pabrėžiama informacinių ir ryšių technologijų sektoriaus svarba. Pasiūlytos šios priemonės: visoje Sąjungoje sparčiau diegti pažangiąsias energetikos valdymo sistemas (pažangiuosius tinklus ir pažangiąsias matavimo sistemas), kurios naudojamomis ryšio galimybėmis mažina energijos suvartojimą, taip pat - kurti intelektines transporto sistemas ir pažangų transporto valdymą, kad būtų sumažintas transporto sektoriuje išmetamas anglies dioksido kiekis. Veiksmingai naudojant su radijo spektru susijusias technologijas, taip pat galėtų būti prisidėta mažinant radijo įrangos suvartojamos elektros energijos kiekį ir mažinant jos poveikį aplinkai kaimo ir atokiose vietovėse;
(31)
taikant nuoseklų požiūrį į leidimų naudoti radijo spektrą išdavimą Sąjungoje, turėtų būti visapusiškai atsižvelgiama į visuomenės sveikatos apsaugą nuo elektromagnetinių laukų, kuri yra labai svarbi siekiant užtikrinti piliečių gerovę. Laikantis 1999 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos 1999/519/EB dėl elektromagnetinių laukų poveikio plačiajai visuomenei ribojimo (0 Hz-300 GHz) (14), būtina užtikrinti, kad būtų nuolat stebimas radijo spektro naudojimo jonizuojantysis ir nejonizuojantysis poveikis sveikatai, įskaitant faktinį suminį poveikį, atsirandantį, kai vis įvairesnei įrangai naudojami įvairūs radijo spektro dažniai;
(32)
siekiant tokių svarbiausių viešojo intereso tikslų kaip gyvybės apsauga, reikia suderintų techninių sprendimų, užtikrinančių valstybių narių saugos ir skubios pagalbos tarnybų sąveiką. Nuosekliai turėtų būti teikiama pakankamai radijo spektro, kad būtų kuriamos ir laisvai platinamos saugos paslaugos ir prietaisai, taip pat naujoviški visos Europos arba sąveikieji saugos ir skubios pagalbos sprendimai. Tyrimais atskleista, kad per artimiausius 5-10 metų visoje Sąjungoje papildomai reikės suderinto žemesnių nei 1 GHz dažnių radijo spektro, kad visuomenės apsaugai ir pagalbos nelaimės atveju teikimui būtų užtikrintos judriojo plačiajuosčio ryšio paslaugos;
(33)
radijo spektro reguliavimui būdingi svarbūs tarpvalstybiniai arba tarptautiniai aspektai, susiję su sklidimo charakteristikomis, tarptautiniu rinkų, priklausomų nuo radijo ryšiu grindžiamų paslaugų, pobūdžiu ir būtinybe išvengti tarpvalstybinių žalingųjų trukdžių;
(34)
atsižvelgiant į susijusią Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką, tuo atveju, kai tarptautinio susitarimo dalykas iš dalies priklauso Sąjungos, o iš dalies - valstybių narių kompetencijai, labai svarbu užtikrinti glaudų valstybių narių ir Sąjungos institucijų bendradarbiavimą. Pagal nusistovėjusią teismų praktiką aiškinama, kad ta pareiga bendradarbiauti grindžiama vieningo atstovavimo Sąjungai ir jos valstybėms narėms tarptautiniu mastu principu;
(35)
tam, kad valstybės narės galėtų įvykdyti savo įsipareigojimus dažnių derinimo srityje pagal Sąjungos teisę, joms taip pat gali prireikti paramos dažnių derinimo klausimu dvišalėse derybose su kaimyninėmis Sąjungai nepriklausančiomis šalimis, įskaitant šalis kandidates ir stojančiąsias šalis. Tai taip pat turėtų padėti išvengti žalingųjų trukdžių, padidinti radijo spektro naudojimo veiksmingumą ir suvienodinti radijo spektro naudojimą net už Sąjungos sienų;
(36)
siekiant įgyvendinti šio sprendimo tikslus, svarbu sutvirtinti esamą institucijų struktūrą, skirtą Sąjungos lygmeniu koordinuoti radijo spektro politiką ir valdymą, be kita ko, klausimais, kurie tiesiogiai aktualūs dviem ar kelioms valstybėms narėms, visapusiškai atsižvelgiant į nacionalinių administracijų kompetenciją ir profesinę patirtį. Taip pat itin svarbu, kad standartizacijos įstaigos, mokslinių tyrimų institucijos ir CEPT bendradarbiautų ir koordinuotų savo veiklą;
(37)
siekiant užtikrinti vienodas šio sprendimo įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (15);
(38)
kadangi šio sprendimo tikslo, t. y., nustatyti daugiametę radijo spektro politikos programą, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl siūlomo veiksmo masto to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;
(39)
Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai turėtų pateikti ataskaitą apie šio sprendimo įgyvendinimo rezultatus, taip pat apie planuojamus būsimus veiksmus;
(40)
rengdama pasiūlymą, Komisija visapusiškai atsižvelgė į Radijo spektro politikos grupės, įsteigtos pagal Komisijos sprendimą 2002/622/EB (16), nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Tikslas ir taikymo sritis
1. Šiuo sprendimu nustatoma daugiametė radijo spektro politikos programa, skirta radijo spektro naudojimo strateginiam planavimui ir suderinimui, siekiant užtikrinti vidaus rinkos veikimą su radijo spektro naudojimu susijusiose Sąjungos politikos srityse, pavyzdžiui, elektroninių ryšių, mokslinių tyrimų, technologinės plėtros bei kosmoso, transporto, energetikos ir audiovizualinėje srityse.
Šis sprendimas neturi įtakos galimybėms turėti pakankamai radijo spektro kitoms Sąjungos politikos sritims, pavyzdžiui, civilinės saugos ir pagalbos nelaimės atveju, ir bendros saugumo ir gynybos politikos sritims.
2. Šiuo sprendimu nedaromas poveikis galiojančiai Sąjungos teisei, visų pirma direktyvoms 1999/5/EB, 2002/20/EB bei 2002/21/EB, ir, vadovaujantis šio sprendimo 6 straipsniu, Sprendimui Nr. 676/2002/EB bei Sąjungos teisę atitinkančioms nacionaliniu lygmeniu taikomoms priemonėms.
3. Šis sprendimas nedaro poveikio nacionaliniu lygmeniu taikomoms priemonėms, kurios visiškai atitinka Sąjungos teisę ir kuriomis siekiama bendrojo intereso tikslų, ypač susijusių su turinio reguliavimu ir audiovizualine politika.
Šis sprendimas nedaro poveikio valstybių narių teisei tvarkyti ir naudoti savo radijo spektrą viešosios tvarkos ir visuomenės saugumo bei gynybos tikslais. Kai šis sprendimas arba priemonės, pagal jį patvirtintos 6 straipsnyje nurodytose dažnių juostose, turi įtakos radijo spektrui, naudojamam valstybės narės išskirtinai ir tiesiogiai savo visuomenės saugumo užtikrinimo arba gynybos tikslais, valstybė narė, kiek tai būtina, gali tą dažnių juostą toliau naudoti visuomenės saugumo ir gynybos tikslais, kol atitinkamai šio sprendimo arba pagal jį patvirtintos priemonės įsigaliojimo datą juostoje esančių sistemų veikimas pamažu nutraukiamas. Ta valstybė narė tinkamai praneša Komisijai apie savo sprendimą.
2 straipsnis
Bendrieji reguliavimo principai
1. Valstybės narės skaidriai bendradarbiauja tarpusavyje ir su Komisija, siekdamos užtikrinti, kad visoje Sąjungoje būtų nuosekliai taikomi šie bendrieji reguliavimo principai:
a)
kuo tinkamesnė ir paprastesnė leidimų sistema taikoma taip, kad būtų užtikrintas kuo didesnis radijo spektro naudojimo lankstumas ir veiksmingumas. Tokia leidimų sistema grindžiama objektyviais, skaidriais, nediskriminaciniais ir proporcingais kriterijais;
b)
skatinamas vidaus rinkos vystymasis, prisidedant prie to, kad ateityje visoje Sąjungoje būtų teikiamos skaitmeninės paslaugos, ir skatinant veiksmingą konkurenciją;
c)
skatinama konkurencija ir inovacijos, atsižvelgiant į tai, kad siekiant sudaryti palankesnes sąlygas plačiajuosčio ryšio paslaugų prieinamumui ir veiksmingai reaguoti į padidėjusį duomenų srautą belaidžiu ryšiu, reikia vengti žalingųjų trukdžių ir užtikrinti techninę paslaugų kokybę;
d)
nustatant technines radijo spektro naudojimo sąlygas, visapusiškai atsižvelgiama į atitinkamą Sąjungos teisę, įskaitant dėl elektromagnetinių laukų poveikio visuomenei apribojimo;
e)
radijo spektro naudojimo teisių srityje, kai tai įmanoma, propaguojami technologijų ir paslaugų neutralumo principai.
2. Be šio straipsnio 1 dalyje apibrėžtų bendrųjų reguliavimo principų, elektroniniams ryšiams, vadovaujantis Direktyvos 2002/21/EB 8a, 9a ir 9b straipsniais ir Sprendimu Nr. 676/2002/EB, taikomi šie konkretūs principai:
a)
teisių naudoti radijo spektrą elektroninių ryšių tinklams ir paslaugoms ir individualių radijo dažnių naudojimo teisių perdavimo ar nuomos atžvilgiu laikomasi technologijų ir paslaugų neutralumo principo;
b)
skatinamas radijo dažnių naudojimo visoje Sąjungoje derinimas, kad būtų atsižvelgiama į būtinybę užtikrinti jų veiksmingą ir rezultatyvų naudojimą;
c)
sudaromos palankesnės sąlygos didesniam belaidžiu ryšiu perduodamų duomenų srautui ir plačiajuosčio ryšio paslaugoms (visų pirma skatinant lankstumą ir inovacijas), atsižvelgiant į poreikį vengti žalingųjų trukdžių ir užtikrinti techninę paslaugų kokybę.
3 straipsnis
Politikos tikslai
Siekdamos sutelkti dėmesį į šio sprendimo prioritetus, valstybės narės ir Komisija bendradarbiauja, kad paremtų ir pasiektų šiuos politikos tikslus:
a)
skatinti veiksmingą radijo spektro valdymą ir naudojimą, siekiant kuo geriau patenkinti didėjantį dažnių naudojimo poreikį, atsižvelgiant į svarbią socialinę, kultūrinę ir ekonominę radijo spektro vertę;
b)
siekti, kad būtų pakankamai ir laiku skirta tinkamo radijo spektro, kad būtų remiamas Sąjungos politikos tikslų įgyvendinimas ir būtų kuo geriau patenkintas didėjantis belaidžiu ryšiu perduodamo duomenų srauto poreikis, taip sudarant sąlygas komercinių ir viešųjų paslaugų plėtojimui, atsižvelgiant į tokius svarbius bendro intereso tikslus kaip kultūrų įvairovė ir žiniasklaidos pliuralizmas; tuo tikslu reikėtų dėti visas pastangas, siekiant ne vėliau kaip 2015 m., remiantis 9 straipsnyje nustatytu aprašu, nustatyti bent 1 200 MHz tinkamą radijo spektrą. Į tą dydį įtraukiamas ir jau naudojamas radijo spektras;
c)
įveikti skaitmeninę atskirtį ir prisidėti prie Europos skaitmeninės darbotvarkės tikslų įgyvendinimo, skatinant, kad ne vėliau kaip 2020 m. visi Sąjungos piliečiai turėtų prieigą prie bent 30 Mb/s spartos plačiajuosčio ryšio, ir sudarant galimybę Sąjungai turėti patį sparčiausią ir didžiausio pajėgumo plačiajuostį ryšį;
d)
belaidžio elektroninės komunikacijos plačiajuosčio ryšio paslaugoms atlaisvinti pakankamai radijo spektro ekonomiškai perspektyviose dažnių juostose, kad tos paslaugos būtų plačiai prieinamos, ir taip sudaryti galimybes Sąjungai pirmauti šioje srityje;
e)
padidinti judriojo plačiajuosčio ryšio pajėgumus ir taip užtikrinti galimybes ir komerciniam, ir viešajam sektoriui;
f)
skatinti inovacijas ir investicijas, pasitelkiant didesnį radijo spektro naudojimo sąlygų lankstumą, nuosekliai visoje Sąjungoje taikant technologijų ir paslaugų neutralumo principus technologinių sprendimų, kurie gali būti priimti, atžvilgiu ir užtikrinant pakankamą reguliavimo nuspėjamumą, kaip, inter alia, yra numatyta pagal elektroninių ryšių reguliavimo sistemą, atlaisvinant suderintą radijo spektrą naujoms pažangiosioms technologijoms ir suteikiant galimybę prekiauti radijo spektro naudojimo teisėmis, taip sudarant galimybes ateityje plėtoti visoje Sąjungoje teikiamas skaitmenines paslaugas;
g)
sudaryti palankesnes sąlygas gauti lengvą prieigą prie radijo spektro naudojantis elektroninių ryšių bendrųjų leidimų teikiamais privalumais pagal Direktyvos 2002/20/EB 5 straipsnį;
h)
skatinti dalijimąsi pasyviąja infrastruktūra, jei tai atitinka proporcingumo ir nediskriminavimo principus, kaip numatyta Direktyvos 2002/21/EB 12 straipsnyje;
i)
išlaikyti ir plėtoti veiksmingą konkurenciją, ypač elektroninių ryšių paslaugų srityje, siekiant ex ante priemonėmis arba ex post taisomosiomis priemonėmis užtikrinti, kad tam tikros įmonės nekauptų pernelyg daug radijo dažnių naudojimo teisių, jei tai daro didelę žalą konkurencijai;
j)
siekiant skatinti ekonomikos augimą ir masto ekonomiją Sąjungos lygmeniu, mažinti vidaus rinkos suskaidymą ir visapusiškai išnaudoti jos potencialą, atitinkamais atvejais geriau koordinuojant ir derinant radijo spektro naudojimo ir prieinamumo prie jo technines sąlygas;
k)
vengti kitų radijo arba ne radijo prietaisų žalingųjų trukdžių arba trikdžių, inter alia, sudarant palankesnes sąlygas rengti standartus, kurie prisidėtų prie veiksmingo radijo spektro naudojimo, ir padidinant imtuvų atsparumą trukdžiams, ypač atsižvelgiant į radijo prietaisų ir taikomųjų sistemų suminį poveikį didėjant jų stiprumui ir tankumui;
l)
skatinti naujų vartotojams skirtų produktų ir technologijų prieinamumą, siekiant užtikrinti vartotojų paramą perėjimui prie skaitmeninių technologijų ir efektyvų vadinamųjų skaitmeninių dividendų naudojimą;
m)
mažinti Sąjungos išmetamą anglies pėdsaką didinant techninį ir energetinį belaidžių ryšių tinklų ir įrangos našumą.
4 straipsnis
Didesnis veiksmingumas ir lankstumas
1. Bendradarbiaudamos su Komisija, valstybės narės prireikus skatina kolektyvinį ir pasidalijamąjį radijo spektro naudojimą.
Valstybės narės taip pat skatina plėtoti esamas ir naujas technologijas, pavyzdžiui, kognityvųjį radiją, įskaitant technologijas, kuriose naudojamos vadinamosios baltosios dėmės.
2. Valstybės narės ir Komisija bendradarbiauja, siekdamos užtikrinti kuo lankstesnį radijo spektro naudojimą, skatinti inovacijas ir investicijas, sudarydamos galimybę naudoti naujas technologijas ir perduodamos ar nuomodamos radijo spektro naudojimo teises.
3. Valstybės narės ir Komisija bendradarbiauja, skatindamos radijo įrangai ir telekomunikacijų galiniams įrenginiams taikomų standartų rengimą ir suderinimą, taip pat elektrinės ir elektroninės įrangos ir tinklų standartus, prireikus remdamosi atitinkamoms standartizavimo įstaigoms Komisijos suteikiamais standartizavimo įgaliojimais. Ypač daug dėmesio taip pat skiriama įrangos, kuria naudosis neįgalūs asmenys, standartams.
4. Valstybės narės skatina MTP veiklą, susijusią su tokiomis naujomis technologijomis kaip kognityviosios technologijos ir geolokacijos duomenų bazės.
5. Valstybės narės atitinkamais atvejais nustato radijo spektro naudojimo teisių suteikimo atrankos kriterijus ir procedūras, kuriomis būtų skatinama konkurencija, investicijos ir radijo spektro kaip viešosios gėrybės veiksmingas naudojimas, taip pat skatinamas naujų ir dabartinių paslaugų ir prietaisų veikimas vienu metu. Valstybės narės skatina, kad tinklams, prietaisams ir naudotojų taikomosioms sistemoms reikalingas radijo spektras būtų nuolat naudojamas veiksmingai.
6. Kai to reikia siekiant užtikrinti, kad radijo spektro naudojimo teisėmis būtų naudojamasi veiksmingai ir kad nebūtų kaupiamas radijo spektras, valstybės narės gali apsvarstyti galimybę imtis tinkamų priemonių, pavyzdžiui, taikyti pinigines baudas, skatinamųjų mokesčių priemonių panaudojimą arba teisių atėmimą. Tokios priemonės nustatomos ir taikomos skaidriai, nediskriminuojant ir proporcingai.
7. Elektroninių ryšių paslaugų srityje, siekdamos užtikrinti kuo didesnio pajėgumo ir spartos plačiajuostį ryšį, valstybės narės, laikydamosi Direktyvos 2002/20/EB, ne vėliau kaip 2013 m. sausio 1 d. patvirtina paskirstymo ir leidimų suteikimo priemones, kurių reikia plačiajuosčio ryšio paslaugoms plėtoti.
8. Kad būtų išvengta galimo vidaus rinkos suskaidymo dėl skirtingų atrankos kriterijų ir procedūrų, pagal kurias suderintas radijo spektras skiriamas elektroninių ryšių paslaugoms teikti ir pagal kurias visose valstybėse narėse leidžiama prekyba tomis juostomis, kaip nustatyta Direktyvos 2002/21/EB 9b straipsnyje, Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir laikydamasi subsidiarumo principo, sudaro palankesnes sąlygas nustatyti geriausią praktiką, susijusią su leidimų išdavimo sąlygomis ir procedūromis, ir dalytis tokios praktikos pavyzdžiais, skatina dalintis informacija, susijusia su tokiu radijo spektru, kad visoje Sąjungoje, vadovaujantis technologijų ir paslaugų neutralumo principais, būtų padidintas nuoseklumas.
5 straipsnis
Konkurencija
1. Valstybės narės, vadovaudamosi direktyvomis 2002/20/EB ir 2002/21/EB, skatina veiksmingą konkurenciją ir užtikrina, kad elektroninių ryšių paslaugų vidaus rinkoje konkurencija nebūtų iškreipta.
Privačių elektroninių ryšių tinklų naudotojams suteikdamos radijo spektro naudojimo teises, jos taip pat atsižvelgia į konkurencijos klausimus.
2. Siekiant 1 dalies pirmos pastraipos tikslų ir nedarant poveikio konkurencijos taisyklių taikymui ir priemonėms, kurias valstybės narės patvirtino, kad būtų pasiektas bendrojo intereso tikslas pagal Direktyvos 2002/21/EB 9 straipsnio 4 dalį, valstybės narės gali, inter alia, patvirtinti priemones:
a)
apribojančias radijo spektro, kurio naudojimo teisės suteikiamos vienai įmonei, kiekį arba tokias naudojimo teises susiejančias su tam tikromis sąlygomis, pavyzdžiui, įpareigojimu teikti didmeninę prieigą, nacionalinį ar regioninį tarptinklinį ryšį tam tikrose dažnių juostose arba tam tikrose panašių charakteristikų juostų grupėse, pavyzdžiui, žemiau 1 GHz ribos esančiose dažnių juostose, skirtose elektroninių ryšių paslaugoms. Tokias papildomas sąlygas gali nustatyti tik kompetentingos nacionalinės institucijos;
b)
rezervuojančias, jeigu tai yra tinkama atsižvelgiant į padėtį nacionalinėje rinkoje, tam tikrą dažnių juostos arba juostų grupės dalį, kuri galėtų būti paskirta naujiems rinkos dalyviams;
c)
nesuteikiančias naujų radijo spektro naudojimo teisių arba neleidžiančias naudoti radijo spektro pagal naują paskirtį tam tikrose dažnių juostose, arba susiejančias naujų naudojimo teisių suteikimą arba leidimą naudoti radijo spektrą pagal naują paskirtį su tam tikromis sąlygomis, siekdamos išvengti konkurencijos iškraipymo dėl naudojimo teisių skyrimo, perdavimo arba kaupimo;
d)
uždraudžiančias perduoti radijo spektro naudojimo teises, kurioms netaikomos nacionalinės arba Sąjungos bendrovių susijungimo kontrolės priemonės, arba nustatančias jų perdavimo sąlygas, jeigu dėl tokių perdavimų galėtų būti padaryta didelė žala konkurencijai;
e)
pagal Direktyvą 2002/20/EB iš dalies keičiančias galiojančias teises, kai to reikia siekiant ex post ištaisyti konkurencijos iškraipymą, atsiradusį dėl radijo dažnių naudojimo teisių perdavimo ar kaupimo.
3. Kai valstybės narės nori patvirtinti šio straipsnio 2 dalyje nurodytas priemones, jos veikia laikydamosi procedūrų, kurios taikomos nustatant ar keičiant tokias sąlygas, susijusias su radijo spektro naudojimo teisėmis, kurios nustatytos Direktyvoje 2002/20/EB.
4. Valstybės narės užtikrina, kad elektroninių ryšių paslaugų leidimų suteikimo ir atrankos procedūromis būtų skatinama veiksminga konkurencija, siekiant naudos piliečiams, vartotojams ir įmonėms Sąjungoje.
6 straipsnis
Radijo spektro, skirto belaidžiam plačiajuosčiam ryšiui, poreikis
1. Valstybės narės, bendradarbiaudamos su Komisija, imasi visų būtinų priemonių, kuriomis būtų užtikrinta, kad Sąjungoje pakankamai radijo spektro būtų suteikta aprėpties ir pajėgumų tikslais, siekiant suteikti Sąjungai galimybę turėti sparčiausią plačiajuostį ryšį pasaulyje, sudarant sąlygas tam, kad pasitelkiant belaides taikomąsias sistemas ir Europos pirmavimą naujų paslaugų srityje būtų veiksmingai prisidėta prie ekonomikos augimo, ir prisidėta siekiant įgyvendinti tikslą, kad ne vėliau kaip 2020 m. visi piliečiai galėtų naudotis ne lėtesniu kaip 30 Mb/s spartos plačiajuosčiu ryšiu.
2. Valstybės narės suteikia galimybę naudotis dažnių juostomis, nurodytomis sprendimuose 2008/411/EB (3,4-3,8 GHz), 2008/477/EB (2,5-2,69 GHz) ir 2009/766/EB (900-1 800 MHz), tuose sprendimuose apibūdintomis sąlygomis, kad būtų skatinamos platesnės galimybės naudotis belaidžio plačiajuosčio ryšio paslaugomis piliečių ir vartotojų Sąjungoje naudai. Atsižvelgdamos į paklausą rinkoje, valstybės narės įvykdo leidimų suteikimo procedūras ne vėliau kaip 2012 m. gruodžio 31 d., nedarydamos poveikio vykdomam paslaugų diegimui ir taikydamos sąlygas, kuriomis vartotojams būtų suteikta lengva prieiga prie belaidžio plačiajuosčio ryšio paslaugų.
3. Valstybės narės skatina elektroninių ryšių paslaugų teikėjus nuolat vykdyti jų tinklų atnaujinimą pagal naujausias ir efektyviausias technologijas, kad jie sukurtų savo radijo spektro dividendus pagal paslaugų ir technologijų neutralumo principą.
4. Ne vėliau kaip 2013 m. sausio 1 d. valstybės narės įvykdo leidimų suteikimo procedūras, kad 800 MHz dažnių juostą būtų galima naudoti elektroninių ryšių paslaugoms. Gavusi atitinkamos valstybės narės tinkamai pagrįstą prašymą, Komisija leidžia iki 2015 m. gruodžio 31 d. taikyti specialias nukrypti leidžiančias nuostatas valstybėse narėse, kuriose dėl išskirtinių nacionalinių ar vietos aplinkybių arba dėl tarpvalstybinio dažnių derinimo problemų šia dažnių juosta nebūtų galima naudotis.
Jeigu po 2015 m. gruodžio 31 d. tebėra valstybės narės pagrįstų tarpvalstybinio dažnių derinimo problemų su viena ar keliomis šalimis, įskaitant šalis kandidates ar stojančiąsias šalis, ir dėl šių problemų negalima naudotis 800 MHz dažnių juosta, Komisija kasmet suteikia išskirtines nukrypti leidžiančias nuostatas tol, kol tokios problemos bus pašalintos.
Valstybės narės, kurioms suteikiamos pirmoje ar antroje pastraipose nurodytos nukrypti leidžiančios nuostatos, užtikrina, kad tai, jog naudojama 800 MHz dažnių juosta, nereikštų, kad kaimyninėse valstybėse narėse šios dažnių juostos nebūtų galima naudoti kitoms elektroninių ryšių paslaugoms nei transliavimas.
Ši dalis taip pat taikoma radijo spektro derinimo problemoms Kipro Respublikoje, kylančioms dėl to, kad Kipro Vyriausybei užkirstas kelias veiksmingai kontroliuoti dalį savo teritorijos.
5. Valstybės narės, bendradarbiaudamos su Komisija, nuolat vykdo belaidžio plačiajuosčio ryšio paslaugų pajėgumų poreikių stebėseną. Remdamasi 9 straipsnio 4 dalyje nurodytos analizės rezultatais, Komisija įvertina, ar reikia imtis veiksmų siekiant suderinti papildomas dažnių juostas, ir ne vėliau kaip 2015 m. sausio 1 d. pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą šiuo klausimu.
Valstybės narės gali užtikrinti, kad atitinkamais atvejais perėjimo arba radijo spektro naudojimo perskirstymo tiesioginės išlaidos būtų tinkamai kompensuojamos pagal nacionalinę teisę ir vadovaujantis Sąjungos teise.
6. Valstybės narės, bendradarbiaudamos su Komisija, atitinkamais atvejais skatina prieigą prie plačiajuosčio ryšio paslaugų, kurioms naudojama 800 MHz dažnių juosta, atokiose ir retai apgyvendintose vietovėse. Tai darydamos valstybės narės nagrinėja įvairius būdus ir atitinkamais atvejais imasi techninių ir reguliavimo priemonių, siekdamos užtikrinti, kad atlaisvinus 800 MHz dažnių juostą nebūtų padarytas neigiamas poveikis programų kūrimo ir specialiųjų renginių (toliau - PMSE) įrangos naudotojams.
7. Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, įvertina, ar pagrįsta ir įmanoma nelicencijuojamo radijo spektro paskirstymą taikyti ir belaidės prieigos sistemoms, įskaitant radijo ryšio vietinius tinklus.
8. Valstybės narės leidžia perduoti arba nuomoti radijo spektro naudojimo teises šiose suderintose dažnių juostose: 790-862 MHz, 880-915 MHz, 925-960 MHz, 1 710-1 785 MHz, 1 805-1 880 MHz, 1 900-1 980 MHz, 2 010-2 025 MHz, 2 110-2 170 MHz, 2,5-2,69 GHz ir 3,4-3,8 GHz.
9. Siekdamos užtikrinti, kad visi piliečiai turėtų prieigą prie pažangiųjų skaitmeninių paslaugų, įskaitant plačiajuostį ryšį, visų pirma atokiose ir retai apgyvendintose vietovėse, valstybės narės ir Komisija gali išnagrinėti, ar yra pakankamai radijo spektro, kad būtų galima teikti plačiajuosčio palydovinio ryšio paslaugas, kuriomis sudaroma galimybė turėti prieigą prie interneto.
10. Valstybės narės, bendradarbiaudamos su Komisija, išnagrinėja galimybę išplėsti pikocelių ir femtocelių prieinamumą ir naudojimą. Jos turi visapusiškai atsižvelgti į šių korinio ryšio bazinių stočių ir pasidalijamojo bei nelicencijuojamo radijo spektro naudojimo potencialą siekiant suteikti pagrindą belaidžiams jungliesiems tinklams, kuriems gali tekti esminis vaidmuo įveikiant skaitmeninę atskirtį.
7 straipsnis
Radijo spektro naudojimo poreikis vykdant kitų belaidžio ryšio sričių politiką
Siekiant remti tolesnį Sąjungos piliečiams teikiamų novatoriškų audiovizualinių žiniasklaidos ir kitų paslaugų plėtojimą, atsižvelgiant į bendrosios skaitmeninės rinkos teikiamą ekonominę ir socialinę naudą, valstybės narės, bendradarbiaudamos su Komisija, siekia užtikrinti, kad pakankamą radijo spektro dalį būtų galima naudoti tokioms palydovinio ir antžeminio ryšio paslaugoms teikti, jeigu toks poreikis yra aiškiai pagrįstas.
8 straipsnis
Radijo spektro naudojimo poreikis vykdant kitų konkrečių sričių Sąjungos politiką
1. Valstybės narės ir Komisija užtikrina radijo spektro prieinamumą ir saugo radijo dažnius, kurie yra būtini Žemės atmosferai ir paviršiui stebėti, kad būtų galima kurti ir naudoti kosmoso taikmenas ir tobulinti transporto sistemas, visų pirma skirtus pasaulinei civilinei palydovinės navigacijos sistemai, sukurtai pagal Galileo programą (17), ir Europos Žemės stebėsenos programai (GMES) (18), taip pat intelektinėms transporto saugos ir transporto valdymo sistemoms.
2. Bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, Komisija atlieka tyrimus dėl radijo spektrui naudoti reikiamos energijos taupymo, siekiant prisidėti prie anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamos politikos, ir svarsto galimybes suteikti radijo spektrą belaidžio ryšio technologijoms, kurios gali padėti sutaupyti kituose paskirstymo tinkluose, pavyzdžiui, vandentiekio tinkluose, vartojamą energiją ir padidinti jos vartojimo efektyvumą, įskaitant pažangiuosius elektros energijos tinklus ir pažangiąsias matavimo sistemas.
3. Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, siekia užtikrinti, kad suderintomis sąlygomis būtų suteikta pakankamai radijo spektro siekiant remti saugos paslaugų plėtojimą ir laisvą susijusių prietaisų apyvartą, taip pat inovacinių sąveikiųjų sprendimų kūrimą visuomenės saugos ir apsaugos, civilinės saugos ir pagalbos nelaimės atveju srityse.
4. Valstybės narės ir Komisija bendradarbiauja su mokslo ir akademine bendruomene, kad nustatytų mokslinių tyrimų ir plėtros iniciatyvas ir inovacines taikomąsias sistemas, kurios galėtų padaryti didelį socialinį bei ekonominį poveikį ir (arba) suteikti investavimo galimybių, apsvarsto tokių taikomųjų sistemų radijo spektro poreikį ir prireikus apsvarsto galimybę skirti tokioms taikomosioms sistemoms pakankamai radijo spektro suderintomis techninėmis sąlygomis ir užtikrinant kuo mažesnę administracinę naštą.
5. Valstybės narės, bendradarbiaudamos su Komisija, siekia užtikrinti, kad, vadovaujantis Sąjungos tikslais gerinti vidaus rinkos integraciją bei kultūros prieinamumą, reikiamos dažnių juostos būtų skirtos PMSE įrangai.
6. Valstybės narės ir Komisija siekia užtikrinti, kad radijo spektrą būtų galima naudoti radijo dažninio atpažinimo (RDA) ir kitoms daiktų interneto (DI) bevielio ryšio technologijoms, ir bendradarbiauja skatindamos rengti standartus bei derinti radijo spektro paskirstymą DI ryšiui visose valstybėse narėse.
9 straipsnis
Aprašas
1. Nustatomas dabartinio radijo spektro naudojimo tiek komerciniais, tiek viešaisiais tikslais aprašas.
Aprašo tikslai yra šie:
a)
sudaryti galimybes nustatyti tas dažnių juostas, kuriose dabartinio radijo spektro naudojimo veiksmingumas galėtų būti padidintas;
b)
padėti identifikuoti tas dažnių juostas, kurios galėtų būti tinkamos perskirstyti, ir radijo spektro pasidalijamojo naudojimo galimybes siekiant remti šiame sprendime nustatytą Sąjungos politiką, kartu atsižvelgiant į būsimą radijo spektro poreikį remiantis, inter alia, vartotojų ir operatorių reikmėmis, taip pat į tokių reikmių patenkinimo galimybę;
c)
padėti išanalizuoti įvairias radijo spektro naudojimo rūšis (tiek privataus, tiek viešojo sektorių naudotojų);
d)
padėti identifikuoti tas dažnių juostas, kurias būtų galima paskirti arba perskirstyti siekiant padidinti jų naudojimo veiksmingumą, skatinti inovacijas ir stiprinti konkurenciją vidaus rinkoje, nagrinėti naujas radijo spektro pasidalijamojo naudojimo galimybes tiek privataus, tiek viešojo sektorių naudotojų naudai, kartu atsižvelgiant į galimą teigiamą ir neigiamą paskirstymo arba perskirstymo poveikį dabartiniams tokių juostų ir gretimų juostų naudotojams.
2. Siekdama užtikrinti vienodą šio straipsnio 1 dalies įgyvendinimą, Komisija, kuo labiau atsižvelgdama į Radijo spektro politikos grupės nuomonę, ne vėliau kaip 2013 m. liepos 1 d. priima šiuos įgyvendinimo aktus:
a)
siekiant parengti praktines sąlygas ir vienodus formatus, kurie būtų taikomi valstybėms narėms renkant duomenis apie dabartinį radijo spektro naudojimą ir teikiant tokius duomenis Komisijai, su sąlyga, kad būtų laikomasi Sprendimo Nr. 676/2002/EB 8 straipsnyje nustatytų verslo konfidencialumo taisyklių ir gerbiama valstybių narių teisė neperduoti konfidencialios informacijos, atsižvelgiant į siekį kuo labiau sumažinti administracinę naštą ir sušvelninti įpareigojimus, kurie pagal kitą Sąjungos teisę šiuo metu taikomi valstybėms narėms, visų pirma įpareigojimus suteikti konkrečios informacijos;
b)
siekiant parengti technologinių tendencijų, radijo spektro būsimo poreikio ir paklausos tose Sąjungos politikos srityse, kurioms taikomas šis sprendimas, analizės metodiką, visų pirma tų paslaugų atveju, kurios galėtų veikti 400 MHz-6 GHz dažnių diapazone, kad būtų nustatyti svarbūs plėtojami ir galimi radijo spektro naudojimo būdai.
Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 13 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
3. Komisija administruoja 1 dalyje nurodytą aprašą, vadovaudamasi 2 dalyje nurodytais įgyvendinimo aktais.
4. Komisija atlieka technologinių tendencijų, radijo spektro būsimo poreikio ir paklausos analizę vadovaudamasi 2 dalies b punkte nurodytais įgyvendinimo aktais. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai tos analizės rezultatų ataskaitą.
10 straipsnis
Tarptautinės derybos
1. Tarptautinėse derybose radijo spektro klausimais taikomi šie principai:
a)
jeigu tarptautinių derybų dalykas patenka į Sąjungos kompetencijos sritį, Sąjungos pozicija nustatoma vadovaujantis Sąjungos teise;
b)
jeigu tarptautinių derybų dalykas iš dalies patenka į Sąjungos kompetencijos sritį ir iš dalies - į valstybių narių kompetencijos sritį, Sąjunga ir valstybės narės siekia nustatyti bendrąją poziciją, vadovaudamosi lojalaus bendradarbiavimo principo reikalavimais.
Taikant pirmos pastraipos b punktą, Sąjunga ir valstybės narės bendradarbiauja, vadovaudamosi vieningo atstovavimo Sąjungai ir jos valstybėms narėms tarptautiniu mastu principu.
2. Valstybių narių prašymu Sąjunga teikia joms teisinę, politinę ir techninę paramą, kad radijo spektro derinimo klausimai su Sąjungos kaimyninėmis šalimis, įskaitant šalis kandidates ir stojančiąsias šalis, būtų sprendžiami tokiu būdu, kad atitinkamos valstybės narės galėtų laikytis savo įsipareigojimų pagal Sąjungos teisę. Teikdama tokią paramą, Sąjunga naudojasi visais savo teisiniais ir politiniais įgaliojimais, siekdama skatinti Sąjungos politikos įgyvendinimą.
Siekdama užtikrinti Sąjungos radijo spektro politikos tikslų įgyvendinimą, Sąjunga taip pat remia trečiųjų šalių pastangas radijo spektro valdymą įgyvendinti taip, kad jis būtų suderinamas su Sąjungos radijo spektro valdymu.
3. Dvišaliu arba daugiašaliu pagrindu derėdamosi su trečiosiomis šalimis, valstybės narės turi laikytis įsipareigojimų pagal Sąjungos teisę. Pasirašydamos dokumentus arba kitokiais būdais prisiimdamos tarptautinius su radijo spektru susijusius įsipareigojimus, valstybės narės prie pasirašomo dokumento arba kito priėmimo akto prideda bendrą deklaraciją, kurioje pareiškia, kad jos įgyvendins tokius tarptautinius susitarimus arba vykdys tokius tarptautinius įsipareigojimus laikydamosi savo įsipareigojimų pagal Europos Sąjungos sutartį ir Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo.
11 straipsnis
Įvairių įstaigų bendradarbiavimas
1. Komisija ir valstybės narės bendradarbiauja stiprindamos esamą institucinę struktūrą, kad būtų skatinamas radijo spektro valdymo koordinavimas Sąjungos lygmeniu, be kita ko, sprendžiant dviems arba kelioms valstybėms narėms tiesiogiai aktualius klausimus, siekdamos, kad būtų plėtojama vidaus rinka ir užtikrinta, kad Sąjungos radijo spektro politikos tikslai būtų visiškai įgyvendinti.
2. Komisija ir valstybės narės skatina standartizavimo įstaigas, CEPT, Komisijos Jungtinį tyrimų centrą ir visas susijusias Šalis glaudžiai bendradarbiauti techniniais klausimais, kad būtų skatinamas efektyvus radijo spektro naudojimas. Tuo tikslu jos radijo spektro valdymą ir standartizavimą nuosekliai sieja taip, kad būtų stiprinama vidaus rinka.
12 straipsnis
Viešos konsultacijos
Prireikus Komisija organizuoja viešas konsultacijas, kad surinktų visų suinteresuotųjų šalių ir plačiosios visuomenės nuomones apie radijo spektro naudojimą Sąjungoje.
13 straipsnis
Komiteto procedūra
1. Komisijai padeda Radijo spektro komitetas, įsteigtas pagal Sprendimą Nr. 676/2002/EB. Tas komitetas - komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis. Jei komitetas nuomonės nepateikia, Komisija įgyvendinimo akto projekto nepriima ir taikoma Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa.
14 straipsnis
Politikos krypčių ir tikslų laikymasis
Jei šiame sprendime nenurodyta kitaip, valstybės narės jame nustatytas politikos kryptis ir tikslus pradeda taikyti ne vėliau kaip 2015 m. liepos 1 d.
15 straipsnis
Ataskaitų teikimas ir peržiūra
Ne vėliau kaip 2014 m. balandžio 10 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pagal šį sprendimą vykdytos veiklos ir patvirtintų priemonių ataskaitą.
Valstybės narės pateikia Komisijai visą šio sprendimo taikymui peržiūrėti būtiną informaciją.
Ne vėliau kaip 2015 m. gruodžio 31 d. Komisija atlieka šio sprendimo taikymo peržiūrą.
16 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
17 straipsnis
Adresatai
Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.
Priimta Strasbūre 2012 m. kovo 14 d.