ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 602/2012/EU
ze dne 4. července 2012
o změnách Dohody o založení Evropské banky pro obnovu a rozvoj (EBRD), které rozšiřují zeměpisný rozsah operací EBRD o jižní a východní Středomoří
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 212 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem, (1)
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Od svého založení v roce 1991 pomáhá Evropská banka pro obnovu a rozvoj (EBRD) zemím střední a východní Evropy při jejich přechodu k otevřeným tržním ekonomikám a při podpoře soukromých a podnikatelských iniciativ. Zeměpisný rozsah operací EBRD by měl být rozšířen o země jižního a východního Středomoří za účelem podpory obdobných cílů. V reakci na hospodářskou a politickou situaci v zemích jižního a východního Středomoří vypracovala EBRD za účelem zahájení svých činností etapový přístup, který zohlední zvláštnosti tohoto regionu.
(2)
Podle zprávy rady ředitelů určené radě guvernérů o zeměpisném rozšíření operací banky o jižní a východní Středomoří zahrnuje region jižního a východního Středomoří země, které leží na pobřeží Středozemního moře, a dále Jordánsko, které je do tohoto regionu úzce začleněno.
(3)
V reakci na události v jižním a východním Středomoří v roce 2011 předložily Komise a vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku 8. března 2011 společné sdělení nazvané „Partnerství pro demokracii a sdílenou prosperitu s jižním Středomořím“, které naznačilo silnou politickou a hospodářskou podporu Unie tomuto regionu. Společné sdělení zahrnovalo možnost rozšíření mandátu EBRD o země jižního sousedství, a to v návaznosti na její zkušenosti za posledních dvacet let. Obsah uvedeného společného sdělení obecně potvrdila Evropská rada na zasedání ve dnech 24. a 25. března 2011. Ve svém usnesení ze dne 7. dubna 2011 o přezkumu evropské politiky sousedství - jižním rozměru vyzval Evropský parlament EBRD, aby změnila své stanovy za účelem účasti na procesu poskytování finanční pomoci.
(4)
V květnu 2011 vedoucí představitelé zemí G8 zahájili deauvillské partnerství, které má zemím jižního a východního Středomoří pomoci při přechodu ke svobodným, demokratickým a tolerantním společnostem, a vyzvali EBRD, aby rozšířila svou zeměpisnou působnost tak, aby se využily její zkušenosti a podpořil se přechod těchto zemí k přijetí zásad parlamentní demokracie, pluralismu a tržního hospodářství.
(5)
Rozšíření operací EBRD o jižní a východní Středomoří odráží podporu, kterou Unie a mezinárodní společenství poskytují nadějím na přechod k tržní ekonomice a pluralitní demokratické společnosti, které podnítilo arabské jaro.
(6)
S ohledem na křehkost ekonomik v zemích, v nichž má EBRD nově působit, a na sociální nerovnosti, jež byly jedním ze základních příčin nepokojů při arabském jaru, by měli zástupci Unie v řídících orgánech EBRD podporovat rozšíření jejího zaměření na rozvoj soukromého sektoru s cílem přispívat v souladu s čl. 3 odst. 5 a článkem 21 Smlouvy o Evropské unii financováním také k vytvoření společností, jež budou udržitelné sociálně i z hlediska životního prostředí, jak stanoví příslušné rozvojové cíle tisíciletí. Zástupci Unie v řídících orgánech EBRD by zejména měli EBRD vybízet k tomu, aby přispívala k přechodu k energeticky účinným otevřeným tržním ekonomikám, jež podporují začlenění všech společenských skupin a současně zohledňují sociální hledisko a otázky chudoby a občanských a lidských práv.
(7)
Usneseními č. 137 a č. 138, která byla přijata dne 30. září 2011, hlasovala rada guvernérů EBRD pro potřebné změny Dohody o založení EBRD (dále jen „dohoda“), které umožní rozšířit zeměpisný rozsah operací EBRD o jižní a východní Středomoří a zároveň zachovají její závazek k zemím, v nichž působí již v současnosti. Pro tyto změny hlasovali všichni guvernéři EBRD zastupující členské státy EU včetně guvernéra zastupujícího Unii.
(8)
Usnesením č. 134, které bylo přijato dne 21. května 2011, zdůraznila rada guvernérů EBRD, že plánovaného rozšíření mandátu EBRD by mělo být dosaženo, aniž by byly od jejích akcionářů požadovány další kapitálové příspěvky.
(9)
Podle článku 56 dohody se má rada guvernérů EBRD všech členů dotázat, zda s navrhovanými změnami souhlasí.
(10)
Zástupci Unie v řídících orgánech EBRD by měli EBRD co nejusilovněji vybízet k tomu, aby pečlivě sledovala své operace, a to zejména v zemích, kde neexistuje dostatečná politická odpovědnost, kde jsou porušována občanská a lidská práva či přetrvává vysoká míra korupce. Dále by zástupci Unie v řídících orgánech EBRD měli v maximální míře usilovat o zajištění toho, že při činnostech EBRD v nových zemích působnosti budou zohledněny zásady obezřetného bankovnictví, transparentnosti a boje proti podvodům, jak je uvedeno v rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1219/2011/EU ze dne 16. listopadu 2011 o upisování dodatečných akcií kapitálu Evropské banky pro obnovu a rozvoj (EBRD) Evropskou unií v důsledku rozhodnutí o navýšení tohoto kapitálu (2).
(11)
Zástupci Unie v řídících orgánech EBRD by měli EBRD vybízet, aby při provádění činností v oblasti jižního a východního Středomoří pokračovala v těsné spolupráci s Unií a ve spolupráci s občanskou společností a dále rozvíjela úzkou spolupráci s Evropskou investiční bankou a ostatními evropskými a mezinárodními veřejnými finančními institucemi s cílem plně využít komparativních výhod. EBRD by také neměla zdvojovat činnosti těchto ostatních veřejných finančních institucí.
(12)
Než EBRD schválí své případné působení v nové zemi, měla by provést podrobné technické posouzení hospodářských a politických podmínek v dotčené zemi, včetně: posouzení závazku dané země dodržovat zásady parlamentní demokracie, pluralismu a tržního hospodářství, jak stanoví článek 1 dohody, posouzení nedostatků při procesu přechodu a vyhodnocení činností, které v dané zemi vyvíjejí jiné mezinárodní finanční instituce, a priorit, u nichž by EBRD nejlépe mohla využít svých jedinečných znalostí a dovedností. Při projednávání těchto posouzení by zástupci Unie v řídících orgánech EBRD měli EBRD vybízet, aby plně zohlednila stanoviska Unie.
(13)
Komise by ve zprávě, kterou v souladu s rozhodnutím 1219/2011/EU předloží před skončením období čtvrtého přezkumu kapitálových zdrojů 2011-2015, měla zohlednit rozšíření činností EBRD o jižní a východní Středomoří.
(14)
Pokud jde o příspěvek EBRD k přechodu zemí v jižním a východním Středomoří, v nichž může působit, k dobře fungujícím, udržitelným a moderním tržním ekonomikám, zástupci Unie v řídících orgánech EBRD by měli EBRD vyzvat, aby každý rok podávala zprávu o činnosti a aby před pětiletým přezkumem kapitálových zdrojů prováděla komplexní posouzení vlivu svých činností na budování těchto ekonomik.
(15)
Změny dohody by proto měly být schváleny jménem Unie,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Změny článků 1 a 18 Dohody o založení EBRD, které rozšiřují zeměpisný rozsah operací EBRD, se schvalují jménem Unie.
Znění těchto změn je pro informaci obsažen v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Guvernér EBRD zastupující Unii doručí EBRD jménem Unie prohlášení o přijetí změn.
Článek 3
V rámci výroční zprávy Evropskému parlamentu podá guvernér EBRD zastupující Unii rovněž zprávu o činnostech a operacích EBRD v jižním a východním Středomoří.
Článek 4
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Štrasburku dne 4. července 2012.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 602/2012/ES
2012 m. liepos 4 d.
dėl Susitarimo dėl Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB) įsteigimo pakeitimų, kuriais į ERPB geografinę veiklos apimtį įtraukiamos pietinės ir rytinės Viduržemio jūros regiono šalys
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 212 straipsnį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (1),
kadangi:
(1)
nuo pat jo įsteigimo 1991 m. Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas (ERPB) rėmė Vidurio ir Rytų Europos šalių perėjimą prie atviros rinkos ekonomikos ir privačių asmenų bei verslo iniciatyvos skatinimą. ERPB geografinė veiklos apimtis turėtų būti taikoma ir pietinėms bei rytinėms Viduržemio jūros regiono šalims, siekiant skatinti panašius tikslus. Atsižvelgdamas į pietinių ir rytinių Viduržemio jūros regiono šalių ekonominę ir politinę padėtį, ERPB parengė etapais grindžiamą požiūrį, kuriuo remdamasis jis pradės veiklą ir kurį taikant bus atsižvelgiama į to regiono ypatumus;
(2)
pagal Direktorių valdybos ataskaitą valdytojų tarybai dėl pietinių ir rytinių Viduržemio jūros regiono šalių įtraukimo į Banko veiklos geografinį regioną, Viduržemio jūros pietų ir rytų regionas apima Viduržemio jūros pakrantės šalis ir Jordaniją, kuri yra glaudžiai integravusis į tą regioną;
(3)
reaguodami į 2011 m. įvykius pietinėse bei rytinėse Viduržemio jūros regiono šalyse, 2011 m. kovo 8 d. Komisija ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai pateikė bendrą komunikatą, pavadintą „Partnerystė demokratijos ir bendro klestėjimo labui su pietinėmis Viduržemio jūros regiono šalimis“, kuriame išreiškiama stipri politinė ir ekonominė Sąjungos parama regionui. Bendrame komunikate, be kita ko, numatyta galimybė išplėsti ERPB įgaliojimus, kad šie apimtų Pietinės kaimynystės šalis, remiantis per pastaruosius 20 metų ERPB įgyta patirtimi. 2011 m. kovo 24 ir 25 d. Europos Vadovų Taryba iš esmės pritarė to bendro komunikato turiniui. Savo 2011 m. balandžio 7 d. rezoliucijoje dėl Europos kaimynystės politikos peržiūros pietų aspekto Europos Parlamentas paragino ERPB pakeisti savo statutą, kad jis galėtų dalyvauti teikiant finansinę pagalbą;
(4)
2011 m. gegužės mėn. Didžiojo aštuoneto (G8) šalių vadovai inicijavo Dovilio partnerystę, kurios tikslas - padėti pietinėms ir rytinėms Viduržemio jūros regiono šalims joms pereinant prie laisvos, demokratinės ir tolerantiškos visuomenės, ir paragino ERPB išplėsti geografinę apimtį, kad jis galėtų pasinaudoti savo patirtimi ir paremti tose šalyse vykstančias permainas siekiant laikytis daugpartinės demokratijos, pliuralizmo ir rinkos ekonomikos principų;
(5)
ERPB veiklos išplėtimas į pietines ir rytines Viduržemio jūros regiono šalis atspindi Sąjungos ir tarptautinės bendruomenės paramą viltims, paskatintas Arabų pavasario, kad to regiono šalys pereis prie rinkos ekonomikos ir pliuralistinės demokratinės visuomenės;
(6)
atsižvelgiant į ERPB veiklos naujų šalių ekonomikos pažeidžiamumą ir socialinę nelygybę, kuri yra viena iš Arabų pavasario neramumų svarbiausių priežasčių, Sąjungos atstovai ERPB valdymo organuose turėtų skatinti ERPB privačiojo sektoriaus vystymo srityje skirti dėmesio ir kitiems klausimams, kad finansavimu taip pat būtų prisidedama kuriant socialiniu bei aplinkos požiūriu tvarią visuomenę, kaip išdėstyta atitinkamuose Tūkstantmečio vystymosi tiksluose ir laikantis Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 5 dalies ir 21 straipsnio. Visų pirma, Sąjungos atstovai ERPB valdymo organuose turėtų raginti ERPB prisidėti pereinant prie efektyviai energiją vartojančios ir socialiai integruotos atviros rinkos ekonomikos, kartu atsižvelgiant į socialinę, skurdo, pilietinės visuomenės ir žmogaus teisių padėtį;
(7)
2011 m. rugsėjo 30 d. priimtomis 137 ir 138 rezoliucijomis ERPB valdytojų taryba balsavo už reikiamus Susitarimo dėl Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko įsteigimo (toliau - Susitarimas) pakeitimus, kuriais sudaromos sąlygos išplėsti ERPB geografinę veiklos apimtį, įtraukiant pietines ir rytines Viduržemio jūros regiono šalis, kartu išlaikant savo įsipareigojimus dabartinėms veiklos šalims. Visi ES ERPB valdytojai, įskaitant Sąjungą atstovaujantį valdytoją, balsavo už tuos pakeitimus;
(8)
Savo 2011 m. gegužės 21 d. priimtoje 134 rezoliucijoje ERPB valdytojų taryba pabrėžė, kad numatytas ERPB įgaliojimų išplėtimas turėtų įvykti be papildomų jo akcininkų kapitalo įnašų;
(9)
pagal Susitarimo 56 straipsnį ERPB valdytojų taryba turi apklausti visus narius, ar jie pritaria siūlomiems pakeitimams;
(10)
Sąjungos atstovai ERPB valdymo organuose turėtų dėti kuo didesnes pastangas, siekdami skatinti ERPB atidžiai stebėti savo veiklą, visų pirma šalyse, kuriose trūksta politinės atskaitomybės, pažeidžiamos pilietinės ir žmogaus teisės ar išlieka aukštas korupcijos lygis. Be to, Sąjungos atstovai ERPB valdymo organuose turėtų kiek įmanoma stengtis užtikrinti, kad EPRB vykdant veiklą naujose jo veiklos šalyse būtų atsižvelgiama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1219/2011/ES dėl Europos Sąjungos papildomų Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB) kapitalo akcijų pasirašymo dėl sprendimo didinti šį kapitalą (2) nurodytus rizikos ribojimu pagrįstos bankininkystės, skaidrumo ir kovos su sukčiavimu principus;
(11)
ERPB vykdant veiklą pietinėse ir rytinėse Viduržemio jūros regiono šalyse, Sąjungos atstovai ERPB valdymo organuose turėtų skatinti ERPB toliau glaudžiai bendradarbiauti su Sąjunga ir palaikyti ryšius su pilietine visuomene, taip pat toliau plėtoti glaudų bendradarbiavimą su Europos investicijų banku ir kitomis Europos bei tarptautinėmis viešojo finansavimo įstaigomis, kad visiškai išnaudotų jų lyginamuosius pranašumus. Taip pat turėtų būtų vengiama atvejų, kai ERPB dubliuoja tokių kitų viešojo finansavimo įstaigų veiklą;
(12)
prieš pritardamas dėl veiklos potencialioje naujoje veiklos šalyje, ERPB turėtų atlikti išsamų atitinkamos šalies ekonominių ir politinių sąlygų techninį vertinimą, įskaitant šalies įsipareigojimo laikytis Susitarimo 1 straipsnyje nustatytų daugpartinės demokratijos, pliuralizmo ir rinkos ekonomikos principų vertinimą bei sunkumų, su kuriais susiduriama pereinamuoju laikotarpiu, vertinimą, taip pat apžvelgti kitų tarptautinių finansų įstaigų veiklą toje šalyje ir prioritetines sritis, kuriose ERPB galėtų geriausiai pasinaudoti savo specifinėmis žiniomis ir įgūdžiais. Aptardami šiuos vertinimus, Sąjungos atstovai ERPB valdymo organuose turėtų skatinti ERPB visapusiškai atsižvelgti į Sąjungos nuomonę;
(13)
Ataskaitoje, kurią pagal Sprendimą Nr. 1219/2011/ES Komisija pateiks iki ketvirtosios 2011-2015 m. laikotarpio kapitalo išteklių apžvalgos pabaigos, Komisija turėtų atsižvelgti į tai, kad ERPB veikla apima ir pietines bei rytines Viduržemio jūros regiono šalis;
(14)
kalbant apie ERPB indėlį į pietinių ir rytinių Viduržemio jūros regiono potencialių veiklos šalių perėjimą prie tinkamai veikiančios, tvarios ir modernios rinkos ekonomikos, Sąjungos atstovai ERPB valdymo organuose turėtų paprašyti, kad ERPB kasmet pateiktų savo veiklos ataskaitą, o prieš pateikdamas savo penkerių metų kapitalo išteklių apžvalgą - atliktų išsamų savo poveikio tokių šalių ekonomikos vystymuisi vertinimą;
(15)
Susitarimo pakeitimai turėtų būti patvirtinti Sąjungos vardu,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Sąjungos vardu patvirtinami Susitarimo 1 ir 18 straipsnių pakeitimai, kuriais išplečiama ERPB geografinė veiklos apimtis.
Informavimo tikslais pakeitimų tekstas išdėstytas priede.
2 straipsnis
Sąjungai atstovaujantis ERPB valdytojas Sąjungos vardu ERPB pateikia pritarimo pakeitimams pareiškimą.
3 straipsnis
Metinėje ataskaitoje Europos Parlamentui ERPB valdytojas, atstovaujantis Sąjungai, taip pat pateikia informaciją apie ERPB veiklą ir operacijas pietinėse ir rytinėse Viduržemio jūros regiono šalyse.
4 straipsnis
Šis sprendimas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Priimta Strasbūre 2012 m. liepos 4 d.