NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 670/2012
ze dne 11. července 2012,
kterým se mění rozhodnutí č. 1639/2006/ES, kterým se zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (2007-2013), a nařízení (ES) č. 680/2007, kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 172 a čl. 173 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES (3) zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace s různými druhy prováděcích opatření, jež jsou uskutečňována prostřednictvím zvláštních programů, k nimž patří program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií, který podporuje posilování vnitřního trhu pro výrobky a služby informačních a komunikačních technologií a výrobky a služby založené na informačních a komunikačních technologiích a snaží se povzbudit inovace prostřednictvím širšího přijetí informačních a komunikačních technologií a investic do nich.
(2)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 680/2007 (4) stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Unie v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí a vytváří nástroj pro sdílení rizika pod názvem „Nástroj pro úvěrové záruky pro projekty transevropských dopravních sítí“.
(3)
V průběhu následujících deseti let budou podle odhadu Komise zapotřebí nebývale rozsáhlé objemy investic do evropských dopravních a energetických sítí a sítí informačních a komunikačních technologií, které by měly přispět k dosažení politických cílů strategie Evropa 2020, zejména cílů v oblasti klimatu a přechodu na nízkouhlíkové hospodářství účinně využívající zdrojů tím, že se s jejich pomocí vybudují inteligentní, modernizované a plně vzájemně propojené infrastruktury, a které by měly podpořit dokončení vnitřního trhu.
(4)
Finanční prostředky získané formou dluhopisů z kapitálových trhů nejsou v Unii pro projekty infrastruktury snadno dostupné. Problémy infrastrukturních projektů při získávání přístupu k dlouhodobým finančním prostředkům ze soukromého sektoru nebo veřejného financování by neměly vést ke zhoršování výkonnosti na straně systémů dopravy, telekomunikací a energetiky, ani ke zpomalení rozšiřování širokopásmových služeb. V důsledku fragmentace trhů s dluhopisy v celé Unii, společně s neznámou poptávkou, ale i velikostí a složitostí infrastrukturních projektů, které vyžadují dlouhé lhůty potřebné pro přípravu, je vhodné řešit tento problém na úrovni Unie.
(5)
Finanční nástroje, na něž se vztahuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5), mohou v některých případech zlepšit efektivitu rozpočtových výdajů a docílit vysokých multiplikačních účinků z hlediska získání finančních prostředků ze soukromého sektoru. To je důležité zejména v souvislosti s obtížným přístupem k úvěrům, současnou napjatou situací v oblasti veřejných financí a s ohledem na potřebu povzbudit obnovu evropského hospodářství.
(6)
Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 8. června 2011 o investování do budoucna: nový víceletý finanční rámec pro konkurenceschopnou, udržitelnou a inkluzivní Evropu uvítal iniciativu pro projektové dluhopisy Evropa 2020, mechanismus pro sdílení rizika s EIB, který poskytuje omezenou podporu z rozpočtu Unie, jež je určena k efektivnějšímu využívání finančních prostředků Unie a k tomu, aby mezi soukromými investory vzbudila větší zájem o účast na prioritních projektech, které jsou v souladu s cíli strategie Evropa 2020. Rada ve svých závěrech ze dne 12. července 2011 o Aktu o jednotném trhu upozornila na skutečnost, že finanční nástroje je potřeba posuzovat z hlediska pákových efektů v porovnání se stávajícími nástroji, riziky, která by vznikla pro vládní rozvahy, a možným vytěsněním soukromých institucí. V této souvislosti by se mělo posuzovat sdělení Komise, týkající se pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 a posouzení souvisejících dopadů této iniciativy vycházející z veřejných konzultací.
(7)
Měla by být zahájena pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020, jež má za cíl pomoci financovat prioritní projekty s jasnou přidanou hodnotou EU a umožnit větší angažovanost soukromého sektoru na kapitálovém trhu v oblasti dlouhodobého financování ekonomicky životaschopných projektů v oblasti dopravní a energetické infrastruktury a v oblasti informačních a komunikačních technologií. Tento nástroj bude přínosem pro projekty s podobnými finančními potřebami a díky součinnosti mezi odvětvími by měl přinést větší výhody, co se týče dopadu na trh, správní účinnosti a využívání zdrojů. Zúčastněným stranám z oblasti infrastruktury, jako jsou finančníci, veřejné orgány, správci infrastruktury, stavební společnosti a provozovatelé, by měl poskytnout soudržný nástroj a bude se řídit požadavky trhu.
(8)
Během pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 se má použít rozpočet Unie společně s financováním EIB ve formě společného nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, které vydávají projektové společnosti. Tento nástroj usiluje o zmírnění rizika souvisejícího s dluhovou službou projektu a úvěrového rizika držitelů dluhopisů do té míry, aby účastníci kapitálového trhu, jako jsou penzijní fondy, pojišťovací společnosti a jiné zainteresované strany, byli ochotni investovat do většího objemu infrastrukturních projektových dluhopisů, než jak by to bylo možné bez podpory Unie.
(9)
S ohledem na dlouholeté zkušenosti EIB a vzhledem k tomu, že je to hlavní financující subjekt infrastrukturních projektů a na základě Smlouvy také finanční orgán EU, by Komise měla EIB do provádění pilotní fáze zapojit. Hlavní podmínky a postupy pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy by měly být stanoveny tímto nařízením. Podrobnější podmínky, včetně sdílení rizika, odměn, sledování a kontroly, by měly být stanoveny v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB. Tato dohoda o spolupráci by měla být schválena Komisí a EIB v souladu s příslušným postupem.
(10)
Pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 by měla být spuštěna co nejdříve během stávajícího finančního rámce a provedena bez zbytečného odkladu s cílem zjistit, zda a do jaké míry jsou tyto finanční nástroje ke sdílení rizika přínosem v oblasti financování infrastruktury a pro rozvoj financování projektů infrastruktury prostřednictvím dluhopisů z kapitálových trhů.
(11)
Pilotní fáze by měla být financována prostřednictvím přesměrování rozpočtu na roky 2012 a 2013 ze stávajících programů pro oblast dopravy, energetiky a telekomunikací. Tak by mělo být možné pro tuto iniciativu přerozdělit až 200 milionů EUR z rozpočtu transevropských dopravních sítí, až 20 milionů EUR z rozpočtu rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovaci a až 10 milionů EUR z rozpočtu transevropských energetických sítí. Dostupné rozpočtové finanční prostředky omezují jak rozsah této iniciativy, tak počet projektů, které lze podpořit.
(12)
Žádosti o rozpočtové finanční prostředky by měly vycházet od EIB na základě řady projektů, které EIB a Komise považují za vhodné, odpovídající cílům dlouhodobé politiky Unie a za uskutečnitelné. Veškeré žádosti a odpovídající rozpočtové závazky by měly být učiněny nejpozději do 31. prosince 2013. V důsledku složitosti velkých infrastrukturních projektů by k jejich schválení správní radou EIB mohlo dojít později, nejpozději však do 31. prosince 2014.
(13)
Žádosti o podporu a výběr a realizace všech projektů by měly podléhat právním předpisům Unie, zejména s ohledem na státní podporu, a měly by být prováděny takovým způsobem, aby nedocházelo k narušení trhu nebo se k existujícímu narušení nepřidávalo další.
(14)
Kromě požadavků na podávání zpráv podle bodu 49 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (6) by Komise za podpory EIB měla během pilotní fáze podávat Evropskému parlamentu a Radě každých šest měsíců po podepsání dohody o spolupráci zprávu a ve druhé polovině roku 2013 by měly Evropskému parlamentu a Radě předložit průběžnou zprávu. Úplné nezávislé hodnocení by mělo být předloženo v roce 2015.
(15)
Na základě tohoto úplného nezávislého hodnocení by Komise měla vyhodnotit relevanci iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 a rovněž její vliv na zvýšení objemu investic v prioritních projektech a posílení efektivnosti výdajů Unie.
(16)
Pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 by měla být zahájena v rámci přípravy nástroje pro propojení Evropy navrhovaného Komisí. Není tím dotčeno žádné rozhodnutí týkající se víceletého finančního rámce Unie po roce 2013 a případného opětovného použití prostředků získaných z dřívějších finančních nástrojů v rámci jednání o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o finančních pravidlech platných pro roční rozpočet Unie.
(17)
Za účelem realizace pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 by měla být odpovídajícím způsobem změněna rozhodnutí č. 1639/2006/ES a nařízení (ES) č. 680/2007.
(18)
Aby se zajistila účinnost opatření stanovených v tomto nařízení s ohledem na omezenou dobu trvání pilotní fáze, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny rozhodnutí č. 1639/2006/ES
Rozhodnutí č. 1639/2006/ES se mění takto
1)
V článku 8 se doplňuje nový odstavec, který zní:
„5a. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 až 5, pro projekty uskutečňované podle nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy uvedené v čl. 31 odst. 2 Komise a Evropská investiční banka (EIB) předloží Evropskému parlamentu a Radě ve druhé polovině roku 2013 průběžnou zprávu. Úplné nezávislé hodnocení bude předloženo v roce 2015.
Na základě tohoto hodnocení Komise vyhodnotí relevanci iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 a její vliv na zvýšení objemu investic v prioritních projektech a posílení efektivnosti výdajů Unie. Na základě tohoto vyhodnocení a se zohledněním všech možností Komise posoudí, zda navrhne vhodné regulační změny, včetně změn legislativních, zejména pokud by se ukázalo, že předpokládané využití na trhu není uspokojivé, nebo pokud by se objevily dostatečné alternativní zdroje dlouhodobého financování dluhu.
Průběžná zpráva uvedená v prvním pododstavci bude zahrnovat seznam projektů, které využily nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy uvedené v čl. 31 odst. 2a až 2e, s informacemi o podmínkách vydaných dluhopisů a typech současných a případných budoucích investorů.“
2)
V čl. 26 odst. 2 se písmeno b) nahrazuje tímto:
„b)
povzbuzování inovací prostřednictvím širšího přijetí informačních a komunikačních technologií a širokopásmových služeb a investic do nich;“
3)
Článek 31 se mění takto:
a)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Projekty uvedené v odst. 1 písm.a) se zaměřují na podporu inovací, přenosu technologií a šíření nových technologií, jež jsou vyvinuté natolik, že je lze zavést na trh.
Unie může do rozpočtu těchto projektů přispívat prostřednictvím grantů.
Unie může v průběhu pilotní fáze v letech 2012 a 2013 poskytnout také finanční příspěvek pro EIB na vytváření rezerv a přidělování kapitálu pro dluhové nástroje nebo záruky, které poskytne EIB z vlastních zdrojů v rámci nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy.“;
b)
vkládají se nové odstavce, které znějí:
„2a. Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy uvedený v odst. 2 třetím pododstavci je společným nástrojem Komise a EIB, který poskytuje přidanou hodnotu v podobě intervence Unie, řeší ne zcela optimální investiční situace, kdy se na projekty nepodaří získat odpovídající finanční prostředky v rámci trhu, a který je doplňkový k jiným nástrojům. Zabraňuje narušení hospodářské soutěže, zajišťuje multiplikační účinek a uvádí do souladu zájmy pomocí úvěrového posílení. Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy:
a)
má formu dluhového nástroje nebo záruky od EIB podpořené rozpočtovým příspěvkem Unie na financování poskytnuté pro projekty v oblasti informačních a komunikačních technologií a širokopásmových služeb a doplňuje či podněcuje financování členskými státy nebo soukromými investory;
b)
zmírňuje rizika dluhové služby projektu a úvěrové riziko držitelů dluhopisů;
c)
používá se pouze pro projekty, jejichž finanční životaschopnost vychází z výnosů projektu.
2b. Expozice Unie vůči nástroji pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně poplatků za správu a jiných způsobilých nákladů, v žádném případě nepřesáhne výši příspěvku Unie na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy ani splatnost portfolia nástroje úvěrového posílení. Souhrnný rozpočet Unie nesmí být nijak dále zatížen. Zbytkové riziko související s operacemi projektových dluhopisů nese vždy EIB.
2c. Hlavní podmínky a postupy nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy jsou stanovené v příloze IIIa. Podrobné podmínky pro provádění nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně sdílení rizika, odměn, sledování a kontroly, se stanoví v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB. Tuto dohodu o spolupráci schvaluje Komise a EIB v souladu s příslušným postupem.
2d. V roce 2013 je možné použít částku až do výše 20 milionů EUR z rozpočtu pro politiku informačních a komunikačních technologií a širokopásmových služeb v souladu s pravidlem stanoveným v příloze I písm. b). Vzhledem k omezené době trvání pilotní fáze může nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy použít výnosy získané před 31. prosincem 2013 na nové dluhové nástroje a záruky v rámci stejného nástroje pro sdílení rizika a pro projekty, které splňují stejná kritéria způsobilosti, s cílem maximalizovat objem podporovaných investic. V případě, že nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy nebude prodloužen do dalšího víceletého finančního rámce, budou veškeré zbývající finanční prostředky vráceny do příjmové strany souhrnného rozpočtu Unie.
2e. Kromě povinnosti podávat zprávy podle bodu 49 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení, a aniž by byla dotčena povinnost podávat jiné regulační zprávy, předkládá Komise během pilotní fáze Evropskému parlamentu a Radě každých šest měsíců zprávu o výkonnosti nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně finančních podmínek a umístění veškerých vydaných projektových dluhopisů.“
4)
Doplňuje se nová příloha, která zní:
„PŘÍLOHA IIIa
Hlavní podmínky a postupy nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podle čl. 31 odst. 2c.
EIB je partnerem pro sdílení rizika a jménem Unie spravuje příspěvky Unie na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy. Podrobné podmínky pro provádění tohoto nástroje, včetně sledování a kontroly, se stanoví v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB, přičemž se zohlední ustanovení této přílohy.
a) Nástroj EIB
1.
Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy je navržen pro každý způsobilý projekt jako podřízený nástroj, ve formě dluhového nástroje nebo podmíněného (záručního) nástroje nebo obou z nich, s cílem usnadnit vydání projektových dluhopisů.
2.
Stane-li se EIB věřitelem projektu, jsou její práva vyplývající z nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podřízena dluhové službě z nadřazeného dluhu s tím, že mají přednost před financováním z vlastních a souvisejících zdrojů.
3.
Tento nástroj nepřekročí 20 % celkové částky vydaného nadřazeného dluhu.
b) Rozpočet
Informační a komunikační technologie:
2013: až 20 milionů EUR.
Žádost o převod částek nad tuto hranici musí být podána do 31. prosince 2012 a doplněna prognózou potřeby příspěvku Unie podle harmonogramu.
V případě potřeby je tato prognóza základem pro snížení částky na rok 2013 na základě žádosti, o které se rozhodne postupem podle čl. 46 odst. 2.
c) Svěřenecký účet
1.
EIB zřídí ke správě příspěvku Unie a příjmů z něho plynoucích svěřenecký účet.
2.
Vzhledem k omezené době trvání pilotní fáze úrok připsaný na svěřeneckém účtu a další příjmy vyplývající z příspěvku Unie, jako jsou například odměna za záruku, úroková či riziková marže z částek vyplacených EIB, se přičítají ke zdrojům svěřeneckého účtu. Komise však může postupem podle čl. 46 odst. 2 rozhodnout, že se vrátí do rozpočtové linie CIP IKT.
d) Použití příspěvku Unie
Příspěvek Unie použije EIB na:
1.
zajištění prvních rizik pro podřízené nástroje portfolia způsobilých projektů v souladu s platnými pravidly EIB a hodnocením rizika provedeného EIB podle jejích platných politik,
2.
pokrytí způsobilých nákladů nesouvisejících s projekty, které vzniknou v souvislosti se zřízením a správou nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy včetně jeho vyhodnocení.
e) Sdílení rizik a výnosů
Model sdílení rizik vyplývající z písmene d) se odrazí v odpovídajícím sdílení rizikové odměny, kterou EIB účtuje protistraně za každý nástroj v rámci portfolia, mezi Unií a EIB.
f) Stanovení cen
Stanovení cen nástrojů projektových dluhopisů je založeno na rizikové odměně v souladu s příslušnými obvyklými pravidly a kritérii EIB.
g) Podávání žádostí
Žádosti o pokrytí rizika podle nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy se podávají EIB v souladu s obvyklými postupy EIB pro podávání žádostí.
h) Schvalování
EIB s náležitou péčí posoudí rizikové, finanční, technické a právní aspekty a rozhodne o využití nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy a vybere vhodný typ podřízeného nástroje v souladu se svými obvyklými pravidly a kritérii, zejména s pokyny pro politiku úvěrových rizik EIB a s výběrovými kritérii EIB v sociální oblasti a v oblasti životního prostředí a klimatu.
i) Doba trvání
1.
Příspěvek Unie k nástroji pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy musí být přidělen na závazky do 31. prosince 2013. Skutečné schválení nástroje pro projektové dluhopisy správní radou EIB musí být dokončeno do 31. prosince 2014.
2.
V případě ukončení nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy v průběhu stávajícího víceletého finančního rámce jsou veškeré zůstatky na svěřeneckém účtu, s výjimkou finančních prostředků přidělených na závazky a zdrojů potřebných pro pokrytí jiných způsobilých výdajů a nákladů, vráceny do rozpočtové linie CIP IKT.
3.
Jakmile skončí platnost nástroje nebo bude splacen, a za předpokladu, že pokrytí rizika zůstane dostatečné, budou finanční prostředky přidělené na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy vráceny na příslušný svěřenecký účet.
j) Podávání zpráv
Postupy podávání výročních zpráv o provádění nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy budou dohodnuty mezi Komisí a EIB.
Kromě toho Komise za podpory EIB podává Evropskému parlamentu a Radě každých šest měsíců zprávu o provádění, poprvé šest měsíců po podpisu dohody o spolupráci uvedené v čl. 31 odst. 2c.
k) Sledování, kontrola a hodnocení
Komise sleduje provádění nástroje, včetně případných kontrol na místě, a provádí ověřování a kontroly v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (7).
Podřízené nástroje spravuje EIB v souladu s vlastními pravidly a postupy, včetně příslušných opatření v oblasti auditu, kontroly a sledování. Kromě toho správní rada EIB, ve které jsou zastoupeny Komise a členské státy, schvaluje každý podřízený nástroj a dohlíží, aby EIB byla řízena v souladu se svým statutem a všeobecnými směrnicemi vydanými Radou guvernérů.
Komise a EIB předloží ve druhé polovině roku 2013 Evropskému parlamentu a Radě průběžnou zprávu o fungování pilotního nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy s cílem optimalizovat návrh tohoto nástroje.
Úplné nezávislé hodnocení se uskuteční v roce 2015 po schválení závěrečných operací projektových dluhopisů. Zaměří se mimo jiné na jejich přidanou hodnotu, doplňkovost ve srovnání s ostatními nástroji Unie či členských států a dalšími stávajícími formami dlouhodobého financování dluhů, dosažený multiplikační účinek, vyhodnocení rizik s nimi spojených a vznik nebo nápravu případných rušivých vlivů. Hodnocení se bude vztahovat také na dopad na finanční životaschopnost projektů, objem, podmínky a náklady na vydávání dluhopisů, vliv na širší trh s dluhopisy a na kontrolu věřitelů a zakázek. Poskytne také pokud možno srovnání nákladů s alternativními prostředky financování projektů, včetně bankovních půjček. Během pilotní fáze se hodnotí všechny vybrané projekty.
Článek 2
Změny nařízení (ES) č. 680/2007
Nařízení (ES) č. 680/2007 se mění takto:
1)
V článku 2 se doplňují nové body, které znějí:
„14)
„nástrojem pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy“ společný nástroj Komise a EIB, který poskytuje přidanou hodnotu v podobě intervence Unie, řeší ne zcela optimální investiční situace, kdy se na projekty nepodaří získat odpovídající finanční prostředky v rámci trhu, a který je doplňkový k jiným nástrojům a doplňuje nebo podněcuje financování členskými státy nebo soukromými investory. Zabraňuje narušení hospodářské soutěže, zajišťuje multiplikační účinek a uvádí do souladu zájmy. Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy ve formě úvěrového posílení pro projekty společného zájmu zmírňuje rizika dluhové služby projektu a úvěrové riziko držitelů dluhopisů a používá se pouze pro projekty, jejichž finanční životaschopnost vychází z výnosů projektu.
15)
„úvěrovým posílením“ zlepšení úvěrové kvality projektového dluhu prostřednictvím podřízeného nástroje ve formě dluhového nástroje EIB nebo záruky EIB nebo obou z nich, podpořené příspěvkem z rozpočtu Unie.“
2)
V prvním pododstavci článku 4 se doplňují nové věty, které znějí:
„Žádosti o pokrytí v rámci nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podle čl. 6 odst. 1 písm. g) se podávají EIB v souladu s obvyklými postupy EIB pro podávání žádostí.“
3)
V článku 6 se odstavec 1 mění takto:
a)
v písmenu d) se doplňuje nová věta, která zní:
„V roce 2012 a 2013 je možné přerozdělit částku až 200 milionů EUR pro pilotní fázi použití nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy v odvětví dopravy.“;
b)
doplňuje se nové písmeno, které zní:
„g)
během pilotní fáze v letech 2012 a 2013 finanční příspěvek pro EIB na vytváření rezerv a přidělování kapitálu pro dluhové nástroje nebo záruky, které poskytne EIB z vlastních zdrojů v rámci nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy v oblasti transevropských dopravních sítí a transevropských energetických sítí. Expozice Unie vůči nástroji pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně poplatků za správu a jiných způsobilých nákladů, v žádném případě nepřesáhne výši příspěvku Unie na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy ani splatnost portfolia nástrojů úvěrového posílení. Souhrnný rozpočet Unie nesmí být nijak dále zatížen. Zbytkové riziko související s těmito operacemi projektových dluhopisů nese vždy EIB.
Hlavní podmínky a postupy pro nástroj sdílení rizika pro projektové dluhopisy jsou stanoveny v příloze Ia. Podrobné podmínky pro provádění nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně sdílení rizika, odměn, sledování a kontroly, se stanoví v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB. Tuto dohodu o spolupráci schvaluje Komise a EIB v souladu s příslušným postupem.
V roce 2012 a 2013 může být v souladu s postupem uvedeným v čl. 15 odst. 2 z rozpočtových linií na nástroj pro úvěrové záruky pro projekty transevropských dopravních sítí uvedené v příloze I nebo pro projekty transevropských energetických sítí přerozdělena částka až 210 milionů EUR, z toho až 200 milionů EUR na projekty v oblasti dopravy a 10 milionů EUR na projekty v oblasti energetiky, na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy
Kromě povinnosti podávat zprávy podle bodu 49 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení, aniž by byla dotčena povinnost podávat jiné regulační zprávy, předkládá Komise během pilotní fáze Evropskému parlamentu a Radě každých šest měsíců zprávu o výkonnosti nástroje pro sdílení rizika, včetně finančních podmínek a umístění veškerých vydaných projektových dluhopisů.
Vzhledem k omezené době trvání pilotní fáze je možno úrok a další příjmy vytvořené nástrojem pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy získané před 31. prosincem 2013 znovu použít na nové dluhové nástroje a záruky v rámci stejného nástroje pro sdílení rizik a pro projekty, které splňují stejná kritéria způsobilosti s cílem maximalizovat objem podporovaných investic. V případě, že nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy nebude prodloužen do dalšího finančního rámce, jsou veškeré zbývající prostředky vráceny do příjmové strany souhrnného rozpočtu Unie.“
4)
V článku 16 se doplňuje nový odstavec, který zní:
„2a. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, pro projekty uskutečňované podle nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy uvedené v čl. 6 odst. 1 písm. g) Komise a EIB předloží ve druhé polovině roku 2013 Evropskému parlamentu a Radě průběžnou zprávu. Úplná nezávislá zpráva bude předložena v roce 2015.
Na základě tohoto hodnocení Komise vyhodnotí relevanci iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 a její vliv na zvýšení objemu investic v prioritních projektech a posílení efektivity výdajů Unie. Na základě tohoto vyhodnocení a se zohledněním všech možností Komise posoudí, zda navrhne vhodné regulační změny, včetně změn legislativních, zejména pokud by se ukázalo, že předpokládané využití na trhu není uspokojivé nebo pokud by se objevily dostatečné alternativní zdroje dlouhodobého financování dluhu“.
5)
V čl. 17 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Průběžná zpráva uvedená v čl. 16 odst. 2a zahrnuje seznam projektů, které využily nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy uvedeného v čl. 6 odst. 1 písm. g), s informacemi o podmínkách vydaných dluhopisů a typech současných a případných budoucích investorů.“
6)
Příloha se označuje jako příloha I a v souladu s tím se v čl. 6 odst. 1 písm. d) slova „v příloze“ nahrazují slovy „v příloze I“.
7)
Doplňuje se nová příloha, která zní:
„PŘÍLOHA Ia
Hlavní podmínky a postupy nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podle čl. 6 odst. 1 písm. g)
EIB je partnerem pro sdílení rizika a jménem Unie spravuje příspěvky Unie na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy. Podrobné podmínky pro provádění tohoto nástroje, včetně sledování a kontroly, se stanoví v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB, přičemž se zohlední ustanovení této přílohy.
a) Nástroj EIB
1.
Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy je navržen pro každý způsobilý projekt jako podřízený nástroj, ve formě dluhového nástroje nebo podmíněného (záručního) nástroje nebo obou z nich, s cílem usnadnit vydání projektových dluhopisů.
2.
Stane-li se EIB věřitelem projektu, jsou její práva vyplývající z nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podřízena dluhové službě z nadřazeného dluhu s tím, že mají přednost před financováním z vlastních a souvisejících zdrojů.
3.
Tento nástroj nepřekročí 20 % celkové částky vydaného nadřazeného dluhu.
b) Rozpočet
Transevropské dopravní sítě (TEN-T):
-
2012: až 100 milionů EUR
-
2013: až do souhrnné částky 200 milionů EUR
bude přerozděleno z rozpočtu TEN-T určeného na nástroj pro úvěrové záruky pro projekty TEN-T uvedené v příloze I, který však nebyl využit.
Transevropské energetické sítě (TEN-E):
2013: až 10 milionů EUR.
Žádost o převod částky na rok 2012 musí být podána bezodkladně po podpisu dohody o spolupráci.
Žádost o převod na následující roky musí být podána do 31. prosince předchozího roku.
Ve všech případech musí být žádost o převod doplněna prognózou potřeby příspěvku Unie podle harmonogramu.
V případě potřeby je tato prognóza základem pro snížení částek na základě žádosti, o které se rozhodne postupem podle čl. 15 odst. 2.
c) Svěřenecký účet
1.
EIB zřídí dva svěřenecké účty (jeden pro projekty v rámci TEN-T, druhý pro projekty v rámci TEN-E), na nichž budou příspěvky Unie a příjmy plynoucí z příspěvků Unie. Svěřenecký účet pro TEN-T lze sloučit se svěřeneckým účtem zřízeným pro nástroj pro úvěrové záruky pro projekty TEN-T podle přílohy I, za předpokladu, že toto opatření neohrožuje kvalitu podávání zpráv a sledování, jak je stanoveno v písmenech j) a k).
2.
Vzhledem k omezené době trvání pilotní fáze úrok připsaný na svěřeneckém účtu a další příjmy vyplývající z příspěvku Unie, jako jsou například odměna za záruku, úroková či riziková marže z částek vyplacených EIB, se přičítají ke zdrojům svěřeneckého účtu. Komise však může postupem podle čl. 15 odst. 2 rozhodnout, že budou vráceny do rozpočtové linie TEN-T nebo TEN-E.
d) Použití příspěvku Unie
Příspěvek Unie použije EIB na:
1.
zajištění prvních rizik pro podřízené nástroje portfolia způsobilých projektů v souladu s platnými pravidly EIB a hodnocením rizik prováděným EIB podle jejích platných politik,
2.
pokrytí způsobilých nákladů nesouvisejících s projekty, které vzniknou v souvislosti se zřízením a správou nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy včetně jeho vyhodnocení.
e) Sdílení rizik a výnosů
Model sdílení rizika vyplývající z písmene d) se odrazí v odpovídajícím sdílení rizikové odměny, kterou EIB účtuje protistraně za každý nástroj v rámci portfolia, mezi Unií a EIB.
Bez ohledu na ustanovení platná pro sdílení rizika pro nástroj pro úvěrové záruky pro projekty TEN-T, uvedené v příloze I, vzorec sdílení rizik pro projektové dluhopisy se bude uplatňovat na uvedený nástroj včetně operací jeho stávajícího portfolia.
f) Stanovení cen
Stanovení cen nástroje pro projektové dluhopisy je založeno na rizikové odměně v souladu s příslušnými obvyklými pravidly a kritérii EIB.
g) Podávání žádostí
Žádosti o pokrytí rizika podle nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy se podávají EIB v souladu s obvyklými postupy EIB pro podávání žádostí.
h) Schvalování
EIB s náležitou péčí posoudí rizikové, finanční, technické a právní aspekty a rozhodne o využití nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy a vybere vhodný typ podřízeného nástroje v souladu se svými obvyklými pravidly a kritérii, zejména s pokyny pro politiku úvěrových rizik EIB a s výběrovými kritérii EIB v sociální oblasti a v oblasti životního prostředí a klimatu.
i) Doba trvání
1.
Poslední tranše příspěvku Unie k nástroji pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy musí být přidělena na závazky do 31. prosince 2013. Skutečné schválení nástroje pro projektové dluhopisů správní radou EIB musí být dokončeno do 31. prosince 2014.
2.
V případě ukončení nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy v průběhu stávajícího víceletého finančního rámce jsou veškeré zůstatky na svěřeneckém účtu, s výjimkou finančních prostředků přidělených na závazky a finančních prostředků potřebných pro pokrytí jiných způsobilých výdajů a nákladů, vráceny do rozpočtové linie pro TEN-T, TEN-E.
3.
Jakmile skončí platnost nástroje nebo bude splacen, a za předpokladu, že pokrytí rizika zůstane dostatečné, budou prostředky přidělené na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy vráceny na příslušný svěřenecký účet.
j) Podávání zpráv
Postupy podávání výročních zpráv o provádění nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy budou dohodnuty mezi Komisí a EIB.
Kromě toho Komise za podpory EIB podává Evropskému parlamentu a Radě každých šest měsíců zprávu o provádění, poprvé šest měsíců od podpisu dohody o spolupráci uvedené v čl. 6 odst. 1 písm. g).
(k) Sledování, kontrola a hodnocení
Komise sleduje provádění nástroje, včetně případných kontrol na místě, a provádí ověřování a kontroly v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 1605/2002.
Podřízené nástroje spravuje EIB v souladu s vlastními pravidly a postupy EIB, včetně příslušných opatření v oblasti auditu, kontroly a sledování. Kromě toho správní rada EIB, ve které jsou zastoupeny Komise a členské státy, schvaluje každý podřízený nástroj a dohlíží, aby EIB byla řízena v souladu se svým statutem a všeobecnými směrnicemi vydanými Radou guvernérů.
Komise a EIB předloží ve druhé polovině roku 2013 Evropskému parlamentu a Radě průběžnou zprávu o fungování pilotního nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy s cílem optimalizovat návrh tohoto nástroje.
Úplné nezávislé hodnocení se uskuteční v roce 2015 po schválení závěrečných operací projektových dluhopisů. Zaměří se mimo jiné na jejich přidanou hodnotu, doplňkovost ve srovnání s ostatními nástroji Unie a členských států a dalšími stávajícími formami dlouhodobého financování dluhů, dosažený multiplikační účinek, vyhodnocení rizik s nimi spojených a vznik nebo nápravu případných rušivých vlivů. Hodnocení se bude vztahovat také na dopad na finanční životaschopnost projektů, objem, podmínky a náklady na vydávání dluhopisů, vliv na širší trh s dluhopisy a na kontrolu věřitelů a zakázek. Poskytne také pokud možno srovnání nákladů s alternativními prostředky financování projektů, včetně bankovních půjček. Během pilotní fáze se hodnotí všechny vybrané projekty.“
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. července 2012.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 670/2012
2012 m. liepos 11 d.
kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1639/2006/EB dėl Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos įsteigimo (2007-2013 m.) ir Reglamentas (EB) Nr. 680/2007, nustatantis bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo transeuropinių transporto ir energetikos tinklų srityse
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 172 straipsnį ir 173 straipsnio 3 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
pasikonsultavę su Regionų komitetu,
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),
kadangi:
(1)
Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1639/2006/EB (3) sukuriama Konkurencingumo ir inovacijų bendroji programa, apimanti skirtingas įgyvendinimo priemones, kurios taikomos pagal specialiąsias programas, - iš jų pagal „Informacijos ir ryšių technologijų (IRT) politikos rėmimo programą“ teikiama parama IRT produktų ir paslaugų bei IRT grindžiamų produktų ir paslaugų vidaus rinkai stiprinti, o tos programos tikslas - skatinti inovacijas plačiau taikant IRT ir investuojant į IRT;
(2)
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 680/2007 (4) nustatytos Bendrijos finansinės paramos teikimo transeuropinių transporto ir energetikos tinklų srityse bendrosios taisyklės ir sukurta rizikos pasidalijimo priemonė - TEN transporto (toliau - TEN-T) projektams skirta paskolų garantijų priemonė;
(3)
siekiant padėti įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ politikos tikslus, ypač klimato kaitos tikslus, ir pereiti prie tausiai išteklius naudojančių, mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų ekonomikos, sukuriant pažangią, atnaujintą ir visiškai sujungtą infrastruktūrą, ir padėti baigti kurti vidaus rinką, Komisijos vertinimu, per artimiausią dešimtmetį Europos transporto, energetikos, informacijos ir ryšių tinklams reikės milžiniškų investicijų;
(4)
infrastruktūros projektams Sąjungoje nėra lengva gauti skolintojo kapitalo rinkų finansavimą. Dėl sunkumų, susijusių su galimybėmis gauti ilgalaikį privatų ar viešąjį infrastruktūros projektų finansavimą, neturėtų blogėti transporto, telekomunikacijų ir energijos sistemų veikimas ar lėtėti plačiajuosčio ryšio skvarba. Dėl Sąjungos obligacijų rinkų susiskaidymo, taip pat nenustačius paklausos ir dėl infrastruktūros projektų, kuriems parengti reikia daug laiko, apimties ir sudėtingumo šią problemą reikėtų spręsti Sąjungos lygmeniu;
(5)
taikant pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (5) nustatytas finansines priemones, kai kuriais atvejais galima padidinti biudžeto lėšų panaudojimo efektyvumą ir pasiekti didelio dauginamojo poveikio privačiojo sektoriaus finansavimo pritraukimo srityje. Tai ypač svarbu atsižvelgiant į tai, kad sunku gauti kreditą ir kad viešojo finansavimo galimybės apribotos, ir atsižvelgiant į tai, kad reikia paremti Europos ekonomikos atgaivinimą;
(6)
savo 2011 m. birželio 8 d. rezoliucijoje „Investicijos į ateitį. Naujoji daugiametė finansinė programa (DFP), skirta konkurencingai, tvariai ir integracinei Europai“ Europos Parlamentas palankiai įvertino strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvą kaip rizikos pasidalijimo su EIB priemonę, pagal kurią iš Sąjungos biudžeto teikiama nustatyto dydžio parama ir kuria siekiama daryti sverto poveikį Sąjungos lėšoms ir didinti privačių investuotojų suinteresuotumą dalyvauti įgyvendinant prioritetinius projektus pagal strategijos „Europa 2020“ tikslus. Taryba savo 2011 m. liepos 12 d. išvadose dėl Bendrosios rinkos akto priminė, kad naujas finansines priemones reikia įvertinti pagal sverto poveikį, palyginti su esamomis priemonėmis, papildomą valstybių balansams tenkančią riziką ir galimą privačių įstaigų išstūmimą. Komisijos komunikatas dėl strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvos bandomojo etapo ir susijusio poveikio vertinimas turėtų būti nagrinėjami atsižvelgiant į minėtus aspektus;
(7)
turėtų būti pradėtas strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvos bandomasis etapas, kurio tikslas - padėti finansuoti prioritetinius projektus, teikiančius akivaizdžią papildomą naudą ES, ir skatinti aktyvesnį privačiojo sektoriaus dalyvavimą teikiant ilgalaikį kapitalo rinkų finansavimą ekonomiškai perspektyviems transporto, energetikos ir IRT srities infrastruktūros projektams. Priemonė bus naudinga panašių finansavimo poreikių infrastruktūros projektams ir dėl sektorių sąveikos ji turėtų duoti daugiau naudos gerinant poveikį rinkai, administracinį veiksmingumą ir išteklių naudojimą. Taip turėtų būti sukurta nuosekli finansinė priemonė infrastruktūros plėtra suinteresuotiems subjektams, pvz., finansuotojams, valdžios institucijoms, infrastruktūros valdytojams, statybos bendrovėms ir ūkinės veiklos vykdytojams, ir būtų vadovaujamasi rinkos poreikiais;
(8)
per strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvos bandomąjį etapą Sąjungos biudžetas kartu su EIB teikiamu finansavimu turi būti naudojamas projektų bendrovės leistoms projektų obligacijoms skirtos rizikos pasidalijimo priemonės forma. Ta priemone siekiama sumažinti projektų skolos tvarkymo riziką ir obligacijų turėtojų kredito riziką tiek, kad kapitalo rinkų dalyviai, pavyzdžiui, pensijų fondai, draudimo įmonės ir kitos suinteresuotosios šalys, noriai investuotų į didesnį infrastruktūros projektų obligacijų kiekį nei tas, į kurį galėtų investuoti be Sąjungos paramos;
(9)
atsižvelgdama į didelę EIB patirtį ir į tai, kad EIB yra pagrindinis infrastruktūros projektų rėmėjas ir pagal Sutartį įsteigta ES finansų institucija, Komisija turėtų įtraukti EIB į šio bandomojo etapo įgyvendinimą. Šiame reglamente turėtų būti nustatytos pagrindinės projektų obligacijoms skirtos rizikos pasidalijimo priemonės įgyvendinimo sąlygos ir procedūros. Išsamesnės sąlygos, įskaitant rizikos pasidalijimą, atlyginimą, stebėseną ir kontrolę, turėtų būti nustatytos Komisijos ir EIB bendradarbiavimo susitarime. Tokį bendradarbiavimo susitarimą Komisija ir EIB turėtų patvirtinti laikydamosi savo atitinkamų procedūrų;
(10)
siekiant nustatyti, ar tokios rizikos pasidalijimo finansinės priemonės teikia papildomą naudą infrastruktūros finansavimo srityje ir didinant infrastruktūros projektų finansavimą skolinto kapitalo rinkų lėšomis ir kokiu mastu jos ją teikia, strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvos bandomasis etapas turėtų būti kuo greičiau pradėtas įgyvendinti per dabartinę finansinę programą ir įgyvendinamas be nereikalingo delsimo;
(11)
bandomasis etapas turėtų būti finansuojamas 2012 ir 2013 m. perskirstant esamų transporto, energetikos ir telekomunikacijų programų biudžeto asignavimus. Šiuo tikslu šiai iniciatyvai įgyvendinti turėtų būti sudarytos galimybės perkelti iki 200 mln. EUR iš TEN-T biudžeto, iki 20 mln. EUR - iš Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos biudžeto ir iki 10 mln. EUR - iš TEN energetikos (toliau - TEN-E) biudžeto. Dėl turimo biudžeto ribojama iniciatyvos taikymo sritis ir projektų, kuriuos galima remti, skaičius;
(12)
biudžeto lėšų EIB turėtų prašyti atsižvelgdamas į projektų, kuriuos jis ir Komisija laikytų tinkamais, atitinkančiais ilgalaikius Sąjungos politikos tikslus ir galimais įgyvendinti, rinkinį. Tokie prašymai ir atitinkami biudžetiniai įsipareigojimai turėtų būti pateikiami ne vėliau kaip 2013 m. gruodžio 31 d. Dėl didelių infrastruktūros projektų sudėtingumo turėtų būti sudarytos galimybės faktinį EIB Direktorių valdybos patvirtinimą suteikti vėliau, bet ne vėliau kaip 2014 m. gruodžio 31 d.;
(13)
paramos paraiškų teikimas, visų projektų atranka ir įgyvendinimas turėtų būti grindžiami Sąjungos teise, visų pirma valstybės pagalbą reglamentuojančia teise, be to, turėtų būti vengiama sukelti rinkos iškraipymus ar juos padidinti;
(14)
be reikalavimų teikti ataskaitas pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (6) 49 punktą, Komisija, padedama EIB, po bendradarbiavimo susitarimo pasirašymo bandomuoju etapu kas šešis mėnesius turėtų teikti Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitas ir 2013 m. antroje pusėje pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai tarpinę ataskaitą. 2015 m. turėtų būti atliktas visapusiškas nepriklausomas vertinimas;
(15)
rengdama šį nepriklausomą visapusišką vertinimą, Komisija turėtų įvertinti strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvos svarbą, taip pat jos veiksmingumą siekiant padidinti investicijų į prioritetinius projektus apimtį ir Sąjungos lėšų panaudojimo efektyvumą;
(16)
strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvos bandomasis etapas turėtų būti pradėtas siekiant pasirengti Komisijos pasiūlytos Europos infrastruktūros tinklų priemonės įgyvendinimui. Jis vykdomas nedarant poveikio sprendimams dėl Sąjungos daugiametės finansinės programos (DFP) po 2013 m. ir dėl galimo pakartotinio iš finansinių priemonių grįžtančių lėšų naudojimo, kurie priimti vykstant deryboms dėl siūlomo Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos metiniam biudžetui taikomų finansinių taisyklių;
(17)
siekiant įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvos bandomąjį etapą, Sprendimas Nr. 1639/2006/EB ir Reglamentas (EB) Nr. 680/2007 turėtų būti iš dalies atitinkamai pakeisti;
(18)
kad šiame reglamente numatytos priemonės būtų veiksmingos, atsižvelgiant į ribotą bandomojo etapo galiojimo trukmę, šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Sprendimo Nr. 1639/2006/EB pakeitimai
Sprendimas Nr. 1639/2006/EB iš dalies keičiamas taip:
1)
8 straipsnis papildomas šia dalimi:
„5a. Nedarant poveikio 1-5 dalims, Komisija ir Europos investicijų bankas (EIB) 2013 m. antroje pusėje Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pagal 31 straipsnio 2 dalyje nurodytą projektų obligacijoms skirtą rizikos pasidalijimo priemonę vykdomų projektų tarpinę ataskaitą. 2015 m. atliekamas visapusiškas nepriklausomas vertinimas.
Rengdama šį vertinimą Komisija įvertina strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvos svarbą ir jos veiksmingumą siekiant padidinti investicijų į prioritetinius projektus apimtį ir Sąjungos lėšų panaudojimo efektyvumą. Atsižvelgdama į šį vertinimą ir turėdama omenyje visas galimybes, Komisija apsvarsto galimybę siūlyti tinkamus reguliavimo pakeitimus, įskaitant teisės aktų pakeitimus, ypač jei numatoma nepatenkinama paklausa rinkoje arba jei atsiranda pakankamų alternatyvių ilgalaikio skolos finansavimo šaltinių.
Pirmoje pastraipoje nurodytoje tarpinėje ataskaitoje pateikiamas projektų, kuriems skirta finansinė parama iš 31 straipsnio 2a-2e dalyse nurodytos projektų obligacijoms skirtos rizikos pasidalijimo priemonės, sąrašas, kartu pateikiama informacija apie išleistų obligacijų sąlygas ir įvairių rūšių esamus bei potencialius būsimus investuotojus.“
2)
26 straipsnio 2 dalies b punktas pakeičiamas taip:
„b)
skatinti inovacijas plačiau taikant IRT bei plačiajuostį ryšį ir investuojant į šias sritis;“.
3)
31 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
2 dalis pakeičiama taip:
„2. 1 dalies a punkte nurodytais projektais turi būti siekiama skatinti inovacijas, technologijų perdavimą ir naujų technologijų, kurias jau galima pateikti į rinką, sklaidą.
Sąjunga gali suteikti dotaciją, kuri papildytų tų projektų biudžetą.
Sąjunga taip pat bandomuoju etapu 2012 m. ir 2013 m. gali EIB suteikti finansinį įnašą, skirtą atidėjiniams ir kapitalo paskirstymui skolos priemonėms ar garantijoms, kurias iš nuosavų išteklių taikant projektų obligacijoms skirtą rizikos pasidalijimo priemonę suteikia EIB.“
b)
Įterpiamos šios dalys:
„2e. 2 dalyje nurodyta projektų obligacijoms skirta rizikos pasidalijimo priemonė - bendra Komisijos ir EIB priemonė, kuri kaip Sąjungos intervencija teikia papildomos naudos, padeda spręsti nepalankios investicijoms padėties, kai projektai negauna pakankamo rinkos finansavimo, problemas ir užtikrina papildomumą. Ji padeda vengti konkurencijos iškraipymų, ja siekiama užtikrinti dauginamąjį poveikį ir suderinti interesus didinant kredito vertę. Projektų obligacijoms skirta rizikos pasidalijimo priemonė:
a)
yra EIB teikiama skolos priemonė ar garantija, įskaitant paramą įnašu iš Sąjungos biudžeto, skirta IRT ir plačiajuosčio ryšio projektams finansuoti, papildanti valstybių narių arba privataus sektoriaus teikiamą finansavimą arba jį pritraukianti;
b)
mažina projekto skolos tvarkymo riziką ir obligacijų turėtojų kredito riziką;
c)
taikoma tik tiems projektams, kurių finansinis perspektyvumas grindžiamas projekto pajamomis.
2b. Sąjungos rizika, susijusi su projektų obligacijoms skirta rizikos pasidalijimo priemone, įskaitant valdymo mokesčius ir kitas tinkamas finansuoti išlaidas, jokiu būdu neviršija projektų obligacijoms skirtai rizikos pasidalijimo priemonei numatytos Sąjungos įnašo sumos ir išnyksta pasibaigus pagrindinio kredito vertės didinimo priemonių portfelio terminui. Sąjungos bendrajam biudžetui nėra jokių papildomų įsipareigojimų. Likusią projektų obligacijų operacijų riziką visada prisiima EIB.
2c. Projektų obligacijoms skirtai rizikos pasidalijimo priemonei taikomos pagrindinės sąlygos ir procedūros, nustatytos IIIa priede. Projektų obligacijoms skirtos rizikos pasidalijimo priemonės įgyvendinimo, įskaitant rizikos pasidalijimą, atlyginimą, stebėseną ir kontrolę, išsamios sąlygos išdėstomos Komisijos ir EIB bendradarbiavimo susitarime. Tokį bendradarbiavimo susitarimą Komisija ir EIB patvirtina laikydamosi savo atitinkamų procedūrų.
2 d. 2013 m. pagal I priedo b punkte nustatytą taisyklę iš biudžeto, skirto IRT ir plačiajuosčio ryšio politikai įgyvendinti, gali būti panaudota iki 20 mln. EUR. Atsižvelgiant į ribotą bandomojo etapo trukmę, taikant projektų obligacijoms skirtą rizikos pasidalijimo priemonę visos iki 2013 m. gruodžio 31 d. gautos pajamos gali būti vėl panaudotos pagal tą pačią rizikos pasidalijimo priemonę sukurtoms naujoms skolos priemonėms ir suteiktoms garantijoms bei tuos pačius tinkamumo kriterijus atitinkantiems projektams finansuoti, kad būtų kuo labiau padidinta remiamų investicijų apimtis. Tuo atveju, jei rizikos pasidalijimo priemonės galiojimas nepratęsiamas, kad ši priemonė galiotų kitos finansinės programos laikotarpiu, visos likusios lėšos grąžinamos į Sąjungos bendrojo biudžeto pajamų dalį.
2e. Be ataskaitų teikimo reikalavimų, nustatytų 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 49 straipsnyje, vykdymo ir nepažeidžiant jokių kitų norminių ataskaitų teikimo reikalavimų, Komisija bandomuoju etapu kas 6 mėnesius teikia Europos Parlamentui ir Tarybai projektų obligacijoms skirtos rizikos pasidalijimo priemonės taikymo rezultatų, įskaitant visų išleistų projektų obligacijų finansines sąlygas ir platinimą, ataskaitą.“
4)
Pridedamas šis priedas:
„IIIa PRIEDAS
Pagrindinės 31 straipsnio 2c dalyje nurodytos projektų obligacijoms skirtos rizikos pasidalijimo priemonės įgyvendinimo sąlygos ir procedūros
EIB yra riziką pasidalijantis partneris ir Sąjungos vardu administruoja Sąjungos įnašą į projektų obligacijoms skirtą rizikos pasidalijimo priemonę. Išsamesnės šios priemonės įgyvendinimo, įskaitant jos stebėseną ir kontrolę, sąlygos nustatomos Komisijos ir EIB bendradarbiavimo susitarime, atsižvelgiant į šiame priede nustatytas nuostatas.
a) EIB priemonė
1.
Projektų obligacijoms skirta rizikos pasidalijimo priemonė bus kuriama kiekvienam reikalavimus atitinkančiam projektui kaip skolos priemonės formos subordinuotoji priemonė arba nenumatytų atvejų (garantinė) priemonė arba abi priemonės, kad būtų palengvintas projektų obligacijų išleidimas.
2.
EIB esant ar tapus projekto kreditoriumi, EIB teisės pagal projektų obligacijoms skirtą rizikos pasidalijimo priemonę tampa antraeilėmis lyginant su pirmos eilės skolos tvarkymu ir pirmaeilėmis lyginant su nuosavu kapitalu ir su nuosavu kapitalu susijusiu finansavimu.
3.
Priemonė neviršija 20 % pirmaeilės skolos visos sumos.
b) Biudžetas
IRT:
2013 m.: iki 20 mln. EUR.
Prašymas perkelti minėtas sumas pateikiamas iki 2012 m. gruodžio 31 d., prie jo pridedama prognozė dėl tvarkaraštyje suplanuoto Sąjungos įnašo poreikio.
Prireikus šia prognoze gali būti grindžiamas paklausa pagrįstas 2013 m. sumos sumažinimas, dėl kurio sprendimas priimamas laikantis 46 straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkos.
c) Patikos sąskaita
1.
EIB atidaro patikos sąskaitą Sąjungos įnašui ir iš Sąjungos įnašo gautoms pajamoms laikyti.
2.
Atsižvelgiant į ribotą bandomojo etapo trukmę, palūkanos, gautos į patikos sąskaitą, ir kitos pajamos, gautos iš Sąjungos įnašo, pavyzdžiui, garantijų draudimo įmokos, palūkanos ir rizikos maržos, susijusios su EIB išmokamomis sumomis, pridedamos prie patikos sąskaitos lėšų. Tačiau Komisija, vadovaudamasi 46 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka, gali nuspręsti, kad jos turi būti sugrąžintos į Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos IRT biudžeto eilutę.
d) Sąjungos įnašo panaudojimas
Sąjungos įnašas EIB naudojamas:
1.
su reikalavimus atitinkančių projektų portfelio subordinuotų priemonių rizika susijusiems atidėjiniams pirmųjų nuostolių (angl. first-loss) pagrindu, laikantis atitinkamų EIB taisyklių ir atsižvelgiant į rizikos vertinimą, kurį EIB atliko pagal savo taikomą politiką,
2.
padengti visas su projektu nesusijusias reikalavimus atitinkančias išlaidas, susijusias su projektų obligacijoms skirtos rizikos pasidalijimo priemonės sukūrimu ir administravimu, įskaitant jos vertinimą.
e) Rizikos ir pajamų pasidalijimas
Pagal d punktą susiformavęs rizikos pasidalijimo modelis atspindimas atitinkamai Sąjungai ir EIB padalijant rizikos atlygį, EIB taikomą kitai sandorio šaliai pagal kiekvieną portfelio priemonę.
f) Kainodara
Projektų obligacijų priemonių kainodara grindžiama rizikos atlygiu pagal atitinkamas standartines EIB taisykles ir kriterijus.
g) Paraiškų teikimo procedūra
Paraiškos dėl rizikos padengimo pagal projektų obligacijoms skirtą rizikos pasidalijimo priemonę adresuojamos EIB, laikantis EIB standartinės paraiškų teikimo procedūros.
h) Tvirtinimo procedūra
EIB atlieka išsamų rizikos, finansinį, techninį ir teisinį patikrinimą ir priima sprendimą dėl rizikos pasidalijimo priemonės, skirtos projektų obligacijoms, naudojimo ir išrenka atitinkamos rūšies subordinuotą priemonę, vadovaudamasis savo įprastomis taisyklėmis ir kriterijais, t. y. EIB kredito rizikos politikos gairėmis, ir EIB atrankos kriterijais socialinėje, aplinkos ir klimato srityse.
i) Trukmė
1.
Sąjungos įnašo į projektų obligacijoms skirtą rizikos pasidalijimo priemonę paskirtis nustatoma ne vėliau kaip 2013 m. gruodžio 31 d. Priemonių, skirtų projektų obligacijoms, EIB Direktorių valdybos faktinio patvirtinimo procedūra turi būti įforminta iki 2014 m. gruodžio 31 d.
2.
Jei projektų obligacijoms skirtos rizikos pasidalijimo priemonės galiojimas baigiasi dabartinės daugiametės finansinės programos laikotarpiu, visi patikos sąskaitos likučiai, išskyrus paskirtas lėšas bei lėšas, būtinas kitoms reikalavimus atitinkančioms sąnaudoms ir išlaidoms padengti, grąžinami į Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos IRT biudžeto eilutę.
3.
Projektų obligacijoms skirtai rizikos pasidalijimo priemonei skirtos lėšos grąžinamos į atitinkamą patikos sąskaitą, kai priemonės baigia galioti ar kai grąžinamos jų lėšos, jei rizika ir toliau yra pakankamai padengta.
j) Ataskaitų teikimas
Komisija ir EIB susitaria dėl projektų obligacijoms skirtos rizikos pasidalijimo priemonės įgyvendinimo metinių ataskaitų teikimo būdų.
Be to, Komisija, padedama EIB, kas šešis mėnesius teikia ataskaitas Europos Parlamentui ir Tarybai; pirmąją ataskaitą ji pateikia praėjus šešiems mėnesiams po 31 straipsnio 2c dalyje nurodyto bendradarbiavimo susitarimo pasirašymo.
k) Stebėsena, kontrolė ir vertinimas
Komisija stebi, kaip taikoma priemonė, prireikus vykdo patikrinimus vietoje, taip pat vykdo patikrinimus bei kontrolę pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (7).
Subordinuotas priemones EIB administruoja pagal savo taisykles ir procedūras, įskaitant tinkamas audito, kontrolės ir stebėsenos priemones. Be to, EIB Direktorių valdyba, kurioje atstovaujama Komisijai ir valstybėms narėms, tvirtina kiekvieną subordinuotą priemonę ir stebi, ar EIB valdymas atitinka jo statutą ir Valdytojų tarybos bendruosius nurodymus.
Komisija ir EIB 2013 m. antroje pusėje Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia bandomosios projektų obligacijoms skirtos rizikos pasidalijimo priemonės veikimo tarpinę ataskaitą, siekdami optimizuoti šios priemonės kūrimą.
Visapusiškas nepriklausomas vertinimas atliekamas 2015 m. patvirtinus galutines projektų obligacijų operacijas. Jį atliekant, be kita ko, vertinama papildoma nauda, papildomumas, palyginti su kitomis Sąjungos ar valstybių narių priemonėmis ir kitais esamais ilgalaikio skolos finansavimo būdais, pasiektas dauginamasis poveikis, susijusi rizika ir iškraipomojo poveikio atsiradimas ar jo koregavimas, jei toks poveikis daromas. Taip pat vertinamas poveikis projektų finansiniam gyvybingumui, obligacijų emisijos apimtis, sąlygos ir sąnaudos, poveikis platesnėms obligacijų rinkoms bei kreditorių ir pirkimo kontrolės aspektai. Jei įmanoma, taip pat pateikiamas sąnaudų palyginimas su alternatyviomis projektų finansavimo priemonėmis, įskaitant banko paskolas. Bandomojo etapo metu vertinamas kiekvienas atrinktas projektas.
2 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 680/2007 pakeitimai
Reglamentas (EB) Nr. 680/2007 iš dalies keičiamas taip:
1)
2 straipsnis papildomas šiais punktais:
„14.
projektų obligacijoms skirta rizikos pasidalijimo priemonė - bendra Komisijos ir EIB priemonė, kuri kaip Sąjungos intervencija teikia papildomos naudos, padeda spręsti nepalankios investicijoms padėties, kai projektai negauna pakankamo rinkos finansavimo, problemas ir užtikrina papildomumą, papildydama valstybių narių arba privataus sektoriaus teikiamą finansavimą arba jį pritraukdama. Ji padeda vengti konkurencijos iškraipymų, ja siekiama užtikrinti dauginamąjį poveikį ir suderinti interesus. Projektų obligacijoms skirta rizikos pasidalijimo priemonė didina bendro intereso projektų kredito vertę, mažina projekto skolos tvarkymo riziką ir obligacijų turėtojų kredito riziką ir yra taikoma tik tiems projektams, kurių finansinis perspektyvumas grindžiamas projekto pajamomis.
15.
kredito vertės didinimas - projekto skolos kredito kokybės pagerinimas pasitelkiant subordinuotą priemonę EIB skolos priemonės, EIB garantijos arba jų abiejų forma, remiamą įnašu iš Sąjungos biudžeto.“
2)
4 straipsnio pirma pastraipa papildoma šiuo sakiniu:
„Pagal 6 straipsnio 1 dalies g punktą teikiamos paraiškos dėl rizikos padengimo pagal projektų obligacijoms skirtą rizikos pasidalijimo priemonę adresuojamos EIB laikantis EIB standartinės paraiškų teikimo procedūros.“
3)
6 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip:
a)
d punktas papildomas šiuo sakiniu:
„2012 ir 2013 m. projektų obligacijoms skirtai rizikos pasidalijimo priemonei transporto sektoriuje bandomuoju etapu gali būti perkelta iki 200 mln. EUR.“
b)
papildoma šiuo punktu:
„g)
bandomuoju etapu 2012 m. ir 2013 m. - finansinis įnašas Europos investicijų bankui, skirtas atidėjiniams ir kapitalo paskirstymui skolos priemonėms ar garantijoms, kurias iš nuosavų išteklių taikant projektų obligacijoms skirtą rizikos pasidalijimo priemonę suteikia EIB TEN-T ir TEN-E srityse. Sąjungos rizika, susijusi su projektų obligacijoms skirta rizikos pasidalijimo priemone, įskaitant valdymo mokesčius ir kitas tinkamas finansuoti išlaidas, jokiu būdu neviršija projektų obligacijoms skirtai rizikos pasidalijimo priemonei numatytos Sąjungos įnašo sumos ir išnyksta pasibaigus pagrindinių kredito vertės didinimo priemonių portfelio terminui. Sąjungos bendrajam biudžetui nėra jokių papildomų įsipareigojimų. Likusią šių projektų obligacijų operacijų riziką visada prisiima EIB.
Pagrindinės projektų obligacijoms skirtos rizikos pasidalijimo priemonės įgyvendinimo sąlygos ir procedūros nustatytos Ia priede. Projektų obligacijoms skirtos rizikos pasidalijimo priemonės įgyvendinimo, įskaitant rizikos pasidalijimą, atlyginimą, stebėseną ir kontrolę, išsamios sąlygos išdėstomos Komisijos ir EIB bendradarbiavimo susitarime. Tokį bendradarbiavimo susitarimą Komisija ir EIB patvirtina, laikydamiesi savo atitinkamų procedūrų.
2012 ir 2013 m. pagal 15 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą projektų obligacijoms skirtai rizikos pasidalijimo priemonei įgyvendinti gali būti perkelta iki 210 mln. EUR - iki 200 mln. EUR transporto projektams ir iki 10 mln. EUR energetikos projektams - atitinkamai iš TEN-T projektams skirtos paskolos garantijos priemonės, nurodytos I priede, ir TEN-E skirtos paskolos garantijos priemonės biudžeto eilučių.
Be ataskaitų teikimo reikalavimų, nustatytų 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 49 straipsnyje, vykdymo ir nepažeidžiant jokių kitų norminių ataskaitų teikimo reikalavimų, Komisija bandomuoju etapu kas 6 mėnesius teikia Europos Parlamentui ir Tarybai rizikos pasidalijimo priemonės taikymo rezultatų, įskaitant visų išleistų projektų obligacijų finansines sąlygas ir platinimą, ataskaitą.
Atsižvelgiant į ribotą bandomojo etapo trukmę, taikant projektų obligacijoms skirtą rizikos pasidalijimo priemonę visos iki 2013 m. gruodžio 31 d. gautos palūkanos ir kitos pajamos gali būti vėl panaudotos pagal tą pačią rizikos pasidalijimo priemonę sukurtoms naujoms skolos priemonėms ir suteiktoms garantijoms bei tuos pačius tinkamumo kriterijus atitinkantiems projektams finansuoti, kad būtų kuo labiau padidinta remiamų investicijų apimtis. Jei rizikos pasidalijimo priemonės galiojimas nepratęsiamas, kad ši priemonė galiotų kitos finansinės programos laikotarpiu, visos likusios lėšos grąžinamos į Sąjungos bendrojo biudžeto pajamų dalį.“
4)
16 straipsnis papildomas šia dalimi:
„2a. Nedarant poveikio 1 ir 2 dalių taikymui, Komisija ir EIB 2013 m. antroje pusėje pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pagal 6 straipsnio 1 dalies g punkte nurodytą projektų obligacijoms skirtą rizikos pasidalijimo priemonę vykdomų projektų tarpinę ataskaitą. 2015 m. atliekamas visapusiškas nepriklausomas vertinimas.
Remdamasi tuo vertinimu, Komisija įvertina strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvos svarbą ir jos veiksmingumą siekiant padidinti investicijų į prioritetinius projektus apimtį ir Sąjungos lėšų panaudojimo efektyvumą. Atsižvelgdama į šį vertinimą ir turėdama omenyje visas galimybes, Komisija apsvarsto galimybę siūlyti tinkamus reguliavimo pakeitimus, įskaitant teisės aktų pakeitimus, ypač jei numatoma nepatenkinama paklausa rinkoje arba jei atsiranda pakankamų alternatyvių ilgalaikio skolos finansavimo šaltinių.“
5)
17 straipsnio 1 dalis papildoma šia pastraipa:
„16 straipsnio 2a dalyje nurodytoje tarpinėje ataskaitoje pateikiamas projektų, kuriems skirta 6 straipsnio 1 dalies g punkte nurodyta projektų obligacijoms skirtos rizikos pasidalijimo priemonės parama, sąrašas, kartu pateikiama informacija apie išleistų obligacijų sąlygas ir įvairių rūšių esamus bei potencialius būsimus investuotojus.“
6)
Priedas pernumeruojamas į I priedą, o žodis „priede“ 6 straipsnio 1 dalies d punkte atitinkamai pakeičiamas žodžiu „I priede“.
7)
Pridedamas šis priedas:
„Ia PRIEDAS
6 straipsnio 1 dalies g punkte nurodytos projektų obligacijoms skirtos rizikos pasidalijimo priemonės pagrindinės įgyvendinimo sąlygos ir procedūros
EIB yra riziką pasidalijantis partneris ir Sąjungos vardu administruoja Sąjungos įnašą į projektų obligacijoms skirtą rizikos pasidalijimo priemonę. Išsamesnės šios priemonės įgyvendinimo, įskaitant jos stebėseną ir kontrolę, sąlygos nustatomos Komisijos ir EIB bendradarbiavimo susitarime, atsižvelgiant į šiame priede nustatytas nuostatas.
a) EIB priemonė
1.
Projektų obligacijoms skirta rizikos pasidalijimo priemonė kiekvienam reikalavimus atitinkančiam projektui bus kuriama kaip skolos priemonės formos subordinuotoji priemonė arba nenumatytų atvejų (garantinė) priemonė arba abi priemonės, kad būtų palengvintas projektų obligacijų išleidimas.
2.
EIB esant ar tapus projekto kreditoriumi, EIB teisės pagal projektų obligacijoms skirtą rizikos pasidalijimo priemonę tampa antraeilėmis lyginant su pirmos eilės skolos tvarkymu ir pirmaeilėmis lyginant su nuosavu kapitalu ir su nuosavu kapitalu susijusiu finansavimu.
3.
Priemonė neviršija 20 % išleistos pirmaeilės skolos visos sumos.
b) Biudžetas
TEN-T
-
2012 m.: iki 100 mln. EUR
-
2013 m.: iki 200 mln. EUR sukauptos sumos,
kuri turi būti perskiriama iš TEN-T biudžeto, skirto I priede nurodytai TEN-T projektams skirtai paskolų garantijos priemonei, tačiau nepanaudota.
TEN-E
2013 m.: iki 10 mln. EUR.
Prašymas perkelti 2012 m. sumą pateikiamas nedelsiant po to, kai pasirašomas bendradarbiavimo susitarimas.
Pašymas perkelti ateinančiais metais pateikiamas iki ankstesnių metų gruodžio 31 d.
Visais atvejais prie prašymo perkelti pridedama prognozė dėl tvarkaraštyje suplanuoto Sąjungos įnašo poreikio.
Prireikus šia prognoze gali būti grindžiamas paklausa pagrįstas sumų sumažinimas, dėl kurio sprendimas priimamas laikantis 15 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros.
c) Patikos sąskaita
1.
EIB atidaro dvi patikos sąskaitas (vieną - pagal TEN-T vykdomiems projektams, kitą - pagal TEN-E vykdomiems projektams) Sąjungos įnašams ir iš Sąjungos įnašo gautoms pajamoms laikyti. TEN-T skirta patikos sąskaita gali būti sujungta su patikos sąskaita, atidaryta I priede nurodytai TEN-T projektams skirtai paskolos garantijos priemonei, jei tokia priemonė nekenkia atskaitomybės ir stebėsenos kokybei, kaip numatyta j ir k punktuose.
2.
Atsižvelgiant į ribotą bandomojo etapo trukmę, palūkanos, gautos į patikos sąskaitą, ir kitos pajamos, gautos iš Sąjungos įnašo, pavyzdžiui, garantijų draudimo įmokos, palūkanos ir rizikos maržos, susijusios su EIB išmokamomis sumomis, pridedamos prie patikos sąskaitos lėšų. Tačiau Komisija, vadovaudamasi 15 straipsnio 2 dalyje nurodyta procedūra, gali nuspręsti, kad jos turi būti sugrąžintos į TEN-T arba TEN-E biudžeto eilutes.
d) Sąjungos įnašo naudojimas
Sąjungos įnašas EIB naudojamas:
1.
su reikalavimus atitinkančių projektų portfelio subordinuotų priemonių rizika susijusiems atidėjiniams pirmųjų nuostolių pagrindu, laikantis atitinkamų EIB taisyklių ir atsižvelgiant į rizikos vertinimą, kurį EIB atliko pagal savo taikomą politiką,
2.
padengti visas su projektu nesusijusias reikalavimus atitinkančias išlaidas, susijusias su projektų obligacijoms skirtos rizikos pasidalijimo priemonės sukūrimu ir administravimu, įskaitant jos vertinimą.
e) Rizikos ir pajamų pasidalijimas
Pagal d punktą susiformavęs rizikos pasidalijimo modelis atspindimas atitinkamai Sąjungai ir EIB padalijant rizikos atlygį, EIB taikomą kitai sandorio šaliai pagal kiekvieną portfelio priemonę.
Nepaisant nuostatų, taikomų rizikos pasidalijimui I priede nurodytai TEN-T projektams skirtai paskolų garantijos priemonei, projektų obligacijoms skirtas rizikos pasidalijimo modelis taikomas ir tai priemonei, įskaitant su jos turimu portfeliu susijusias operacijas.
f) Kainodara
Projektų obligacijų priemonių kainodara grindžiama rizikos atlygiu pagal atitinkamas standartines EIB taisykles ir kriterijus.
g) Paraiškų teikimo procedūra
Paraiškos dėl rizikos padengimo pagal projektų obligacijoms skirtą rizikos pasidalijimo priemonę adresuojamos EIB laikantis EIB standartinės paraiškų teikimo procedūros.
h) Tvirtinimo procedūra
EIB atlieka išsamų rizikos, finansinį, techninį ir teisinį patikrinimą ir priima sprendimą dėl projektų obligacijoms skirtos rizikos pasidalijimo priemonės naudojimo, ir išrenka atitinkamos rūšies subordinuotą priemonę, vadovaudamasis savo standartinėmis taisyklėmis ir kriterijais, t. y. EIB kredito rizikos politikos gairėmis, ir EIB atrankos kriterijais socialinėje, aplinkos ir klimato srityse.
i) Trukmė
1.
Paskutinės Sąjungos įnašo į projektų obligacijoms skirtą rizikos pasidalijimo priemonę dalies paskirtis nustatoma ne vėliau kaip 2013 m. gruodžio 31 d. EIB Direktorių valdybos projektų obligacijų faktinio patvirtinimo procedūra įforminama ne vėliau kaip 2014 m. gruodžio 31 d.
2.
Jei projektų obligacijoms skirtos rizikos pasidalijimo priemonės galiojimas baigiasi dabartinės daugiametės finansinės programos laikotarpiu, visi patikos sąskaitos likučiai, išskyrus paskirtas lėšas bei lėšas, būtinas kitoms reikalavimus atitinkančioms sąnaudoms ir išlaidoms padengti, grąžinami į TEN-T ir TEN-E biudžeto eilutes.
3.
Projektų obligacijoms skirtai rizikos pasidalijimo priemonei skirtos lėšos grąžinamos į atitinkamą patikos sąskaitą, kai priemonės baigia galioti ar kai grąžinamos jų lėšos, jei rizika ir toliau yra pakankamai padengta.
j) Ataskaitų teikimas
Komisija ir EIB susitaria dėl projektų obligacijoms skirtos rizikos pasidalijimo priemonės įgyvendinimo metinių ataskaitų teikimo būdų.
Be to, Komisija, padedama EIB, kas šešis mėnesius teikia ataskaitas Europos Parlamentui ir Tarybai; pirmąją ataskaitą ji pateikia praėjus šešiems mėnesiams po 6 straipsnio 1 dalies g punkte nurodyto bendradarbiavimo susitarimo pasirašymo.
k) Stebėsena, kontrolė ir vertinimas
Komisija stebi, kaip taikoma priemonė, prireikus vykdo patikrinimus vietoje, taip pat vykdo patikrinimus bei kontrolę pagal Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002.
Subordinuotas priemones EIB administruoja pagal savo taisykles ir procedūras, įskaitant tinkamas audito, kontrolės ir stebėsenos priemones. Be to, EIB Direktorių valdyba, kurioje atstovaujama Komisijai ir valstybėms narėms, tvirtina kiekvieną subordinuotą priemonę ir stebi, ar EIB valdymas atitinka jo statutą ir Valdytojų tarybos bendruosius nurodymus.
Komisija ir EIB 2013 m. antroje pusėje Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia bandomosios projektų obligacijoms skirtos rizikos pasidalijimo priemonės veikimo tarpinę ataskaitą, siekdami optimizuoti šios priemonės kūrimą.
Visapusiškas nepriklausomas vertinimas atliekamas 2015 m. patvirtinus galutines projektų obligacijų operacijas. Jį atliekant, be kita ko, vertinama papildoma nauda, papildomumas palyginti su kitomis Sąjungos ar valstybių narių priemonėmis ir kitais esamais ilgalaikio skolos finansavimo būdais, pasiektas dauginamasis poveikis, susijusi rizika ir iškraipomojo poveikio atsiradimas ar jo koregavimas, jei toks poveikis daromas. Taip pat vertinamas poveikis projektų finansiniam gyvybingumui, obligacijų emisijos apimtis, sąlygos ir sąnaudos, poveikis platesnėms obligacijų rinkoms bei kreditorių ir pirkimo kontrolės aspektai. Jei įmanoma, taip pat pateikiamas sąnaudų palyginimas su alternatyviomis projektų finansavimo priemonėmis, įskaitant banko paskolas. Bandomojo etapo metu vertinamas kiekvienas atrinktas projektas.“
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2012 m. liepos 11 d.