NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 757/2010
ze dne 24. srpna 2010,
kterým se mění přílohy I a III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 850/2004 o perzistentních organických znečišťujících látkách
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 850/2004 ze dne 29. dubna 2004 o perzistentních organických znečišťujících látkách a o změně směrnice 79/117/EHS (1), a zejména na čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízením (ES) č. 850/2004 se do právních předpisů Evropské unie zavádí závazky dané Stockholmskou úmluvou o perzistentních organických znečišťujících látkách (dále jen „úmluva“), schválenou rozhodnutím Rady 2006/507/ES ze dne 14. října 2004 o uzavření Stockholmské úmluvy o perzistentních organických znečišťujících látkách jménem Evropského společenství (2) a Protokolem o perzistentních organických znečišťujících látkách k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přesahujícím hranice států z roku 1979 (dále jen „protokol“) schváleným rozhodnutím Rady 2004/259/ES ze dne 19. února 2004 o uzavření Protokolu o perzistentních organických znečišťujících látkách k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států z roku 1979 jménem Společenství (3).
(2)
Na základě návrhů látek obdržených od Evropské unie a jejích členských států, Norska a Mexika ukončil Výbor pro hodnocení perzistentních organických znečišťujících látek ustanovený v rámci úmluvy svou práci na devíti navržených látkách a dospěl k závěru, že tyto látky splňují kritéria úmluvy. Na čtvrtém zasedání konference smluvních stran, která se konala ve dnech 4.-8. května 2009 (dále jen „COP4“) bylo odsouhlaseno zařazení všech devíti látek do příloh úmluvy.
(3)
Vzhledem k rozhodnutím přijatým na zasedání COP4 by měly být odpovídajícím způsobem změněny přílohy I a III nařízení (ES) č. 850/2004. Příloha I nařízení (ES) č. 850/2004 by měla být změněna s ohledem na to, že látky mohou být zařazeny pouze do úmluvy.
(4)
Zasedání COP4 rozhodlo o zařazení osmi látek do přílohy A úmluvy (Odstraňování). Devátá látka, kyselina perfluoroktansulfonová a její deriváty (dále jen „PFOS“), je v celosvětovém měřítku stále hojně používána a zasedání COP4 rozhodlo zařadit ji do přílohy B úmluvy (Omezení) se stanoveným rozsahem výjimek. Nařízení (ES) č. 850/2004 má obdobnou strukturu s přílohou I (zakázané látky) a přílohou II (látky podléhající omezením). Úmluva obsahuje povinnosti zakázat nebo omezit výrobu, použití, dovoz a vývoz chemických látek uvedených v přílohách A a B úmluvy. Zařazením látky obsažené v rozhodnutí COP4 do nařízení (ES) č. 850/2004 je rozsah omezení uveden s rozhodnutím COP4 do souladu, protože nařízení (ES) č. 850/2004 zahrnuje podmínky pro výrobu, použití a nakládání s odpady společně s podmínkami omezujícími uvádění na trh.
(5)
Uvedení na trh a používání PFOS bylo v Evropské unii omezeno prostřednictvím přílohy XVII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH) (4). V Evropské unii zahrnují stávající omezující podmínky pro PFOS jenom několik výjimek ve srovnání s těmi, které schválilo zasedání COP4. PFOS byly také zařazeny do přílohy I aktualizovaného protokolu přijatého dne 18. prosince 2009. Z tohoto důvodu by měly být PFOS spolu s ostatními osmi látkami zařazeny do seznamu v příloze I nařízení (ES) č. 850/2004. Výjimky uvedené v příloze XVII, které se mohly uplatnit v případě PFOS, jsou převzaty a pouze s několika změnami zařazeny do přílohy I nařízení (ES) č. 850/2004. Výjimky by měly podléhat povinnosti použití nejlepší dostupné techniky, je-li aplikovatelná. Zvláštní výjimka pro použití PFOS jako smáčedel určených k použití v kontrolovaných systémech elektrolytického pokovování je omezená dobou platnosti v souladu s rozhodnutím COP4. Pokud je to technicky odůvodněné, může být na základě rozhodnutí konference smluvních stran úmluvy doba platnosti prodloužena. Členské státy musí každé čtyři roky podávat zprávu o použití schválených výjimek. Jako smluvní strana úmluvy by Evropská unie měla podávat zprávy na základě zpráv členských států. Komise by měla nadále přešetřovat přetrvávající výjimky a dostupnost jiných bezpečnějších látek nebo technologií.
(6)
Ustanovení čl. 4 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 850/2004 vztahující se na látky, které se vyskytují jako nezáměrné stopové kontaminující látky, by mělo být definováno pro PFOS, aby bylo zajištěno harmonizované uplatňování a kontrola nařízení a aby tak byl zároveň zabezpečen soulad s úmluvou. Prostřednictvím přílohy XVII nařízení (ES) č. 1907/2006 bylo povoleno použití PFOS v množství nepřesahujícím určité mezní hodnoty. Dokud nebudou dostupné další informace, mezní hodnota pro PFOS ve výrobcích uvedená v příloze XVII nařízení (ES) č. 1907/2006 představuje hranici, pod níž nemohou být PFOS použity záměrně, s ohledem na možnosti stávajících metod pro kontrolu a provádění. Tyto mezní hodnoty by tedy měly omezit použití PFOS na úroveň odpovídající nezáměrné stopové kontaminaci. Pro PFOS jako látky nebo přípravky by mělo toto nařízení stanovit mezní hodnotu na odpovídající podobnou úroveň. Aby bylo vyloučeno záměrné užívání, měla by být tato úroveň nižší než úroveň stanovená nařízením (ES) č. 1907/2006.
(7)
Uvedení na trh a používání pentabromdifenyletheru a oktabromdifenyletheru je v Evropské unii omezeno prostřednictvím přílohy XVII nařízení (ES) č. 1907/2006 s maximálním koncentračním limitem 0,1 % hmotnostních, pod jehož hranicí se o omezení neuvažuje. Zasedání COP4 rozhodlo začlenit do seznamu kongenery přítomné v komerčních formách pentabromdifenyletherů a oktabromdifenyletherů, které mají charakter perzistentních znečišťujících látek. K zajištění souladu v případě těchto derivátů, identifikovaných COP4 jako látky s charakterem perzistentních organických znečisťujících látek, by mělo nařízení (ES) č. 850/2004 uplatnit stejný přístup jako příloha XVII nařízení (ES) č.1907/2006. Z tohoto důvodu by měly být deriváty hexabromdifenylether, heptabromdifenylether, tetrabromdifenylether a pentabromdifenylether zařazeny do přílohy I nařízení (ES) č. 850/2004.
(8)
Ustanovení čl. 4 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 850/2004 vztahující se na látky, které se vyskytují jako nezáměrné stopové kontaminující látky, by mělo být definováno pro polybromované difenylethery (PBDE), aby bylo zajištěno harmonizované uplatňování a kontrola nařízení, a zároveň aby tak byl zabezpečen soulad s úmluvou. Nařízení by mělo stanovit pevnou mezní hodnotu pro posouzení nezáměrných stopových kontaminací PBDE v látkách, přípravcích a výrobcích. Vzhledem k nově dostupným informacím a přezkumu provedenému Komisí, v souladu s cíli tohoto nařízení, představuje mezní hodnota pro PBDE obsažené ve výrobcích z recyklovaných materiálů uvedená v příloze XVII nařízení (ES) č. 1907/2006 hranici nezáměrného stopového znečištění, pod níž nemohou být PBDE použity záměrně, s ohledem na možnosti stávajících metod pro kontrolu a provádění. Pro PBDE jako chemické látky, přípravky nebo výrobky by mělo nařízení stanovit mezní hodnotu na odpovídající podobnou úroveň.
(9)
Je nutné upřesnit, že zákaz uvedený v článku 3 nařízení (ES) č. 850/2004 se netýká výrobků s obsahem PBDE a PFOS, které jsou v době vstupu tohoto nařízení v platnost již používány.
(10)
DDT a hexachlorcyklohexany (HCH) včetně lindanu by měly být zařazeny bez výjimek. Část A přílohy I nařízení (ES) č. 850/2004 povoluje členským státům zachovat stávající výrobu a používání DDT k výrobě dikofolu. Žádný z členských států v současné době tuto výjimku nevyužívá. Navíc bylo zamítnuto zařazení dikofolu do přílohy 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES ze dne 16. února 1998 o uvádění biocidních přípravků na trh (5), stejně jako do směrnice Rady 91/414/EHS ze dne 15. července 1991 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (6). Uvedená výjimka by proto měla být zrušena. HCH, včetně lindanu, jsou zařazeny do části B přílohy I nařízení (ES) č. 850/2004 se dvěma zvláštními výjimkami pro určité zvláštní použití. Výjimky vypršely dne 1. září 2006 a 31. prosince 2007, a měly by proto být zrušeny.
(11)
V souladu s rozhodnutím zasedání COP4 by měl být pentachlorbenzen doplněn do přílohy I a III nařízení (ES) č. 850/2004, a stává se tak předmětem obecného zákazu a ustanovení, které se v uvedeném nařízení týkají snižování úniků. Látky chlordekon a hexabrombifenyl by měly být přeřazeny do přílohy I části A, protože jsou nyní zařazeny do obou mezinárodních dokumentů.
(12)
V souladu s článkem 22 úmluvy vstupují změny jejích příloh A, B a C v platnost po uplynutí jednoho roku od sdělení depozitáře o změně, což bude 26. srpna 2010. V návaznosti na to a z důvodu zajištění souladu by toto nařízení mělo vstoupit v platnost ke stejnému datu. Vstup tohoto nařízení v platnost je tedy naléhavý.
(13)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného směrnicí 67/548/EHS,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Přílohy I a III nařízení (ES) č. 850/2004 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 26. srpna 2010.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. srpna 2010.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 757/2010
2010 m. rugpjūčio 24 d.
kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 850/2004 dėl patvariųjų organinių teršalų I ir III priedai
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 850/2004 dėl patvariųjų organinių teršalų ir iš dalies keičiantį Direktyvą 79/117/EEB (1), ypač į jo 14 straipsnio 1 dalį,
kadangi:
(1)
Reglamentu (EB) Nr. 850/2004 į Sąjungos teisę perkeliami įsipareigojimai, nustatyti Stokholmo konvencijoje dėl patvariųjų organinių teršalų (toliau - Konvencija), patvirtintoje 2004 m. spalio 14 d. Tarybos sprendimu 2006/507/EB dėl Stokholmo konvencijos dėl patvariųjų organinių teršalų sudarymo Europos bendrijos vardu (2), ir 1979 m. Konvencijos dėl tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų protokole dėl patvariųjų organinių teršalų (toliau - Protokolas), patvirtintame 2004 m. vasario 19 d. Tarybos sprendimu 2004/259/EB dėl 1979 m. Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos protokolo dėl patvarių organinių teršalų sudarymo Europos bendrijos vardu (3).
(2)
Iš Europos Sąjungos ir jos valstybių narių, Norvegijos ir Meksikos gavus siūlomų cheminių medžiagų pavadinimus, pagal Konvenciją įkurtas Patvariųjų organinių teršalų kontrolės komitetas baigė svarstyti devynias pasiūlytas chemines medžiagas, kurios, kaip buvo nustatyta, atitinka Konvencijos kriterijus. 2009 m. gegužės 4-8 d. vykusiame ketvirtajame Konvencijos šalių konferencijos susitikime (toliau - COP4) buvo sutarta įtraukti visas devynias chemines medžiagas į Konvencijos priedus.
(3)
Atsižvelgiant į COP4 priimtus sprendimus, būtina atnaujinti Reglamento (EB) Nr. 850/2004 I ir III priedus. Reglamento (EB) Nr. 850/2004 I priedą reikėtų iš dalies pakeisti siekiant atsižvelgti į tai, kad cheminės medžiagos gali būti įrašytos tik į Konvenciją.
(4)
COP4 nutarta įrašyti aštuonias chemines medžiagas į Konvencijos A priedą (panaikinimas). Devintoji cheminė medžiaga - perfluoroktansulfonrūgštis - ir jos dariniai (toliau - PFOS) vis dar plačiai naudojami visame pasaulyje ir COP4 nutarta įtraukti ją į B priedą (apribojimai), taikant nemažai išimčių. Reglamento (EB) Nr. 850/2004 sandara panaši, jis turi I priedą (draudimas) ir II priedą (apribojimas). Konvencijoje nustatyti įsipareigojimai uždrausti arba apriboti į A ir B priedus įtrauktų cheminių medžiagų gamybą, naudojimą, importą ir eksportą. Įtraukiant cheminę medžiagą, kuriai taikomi COP4 priimti sprendimai, į Reglamentą (EB) Nr. 850/2004, apribojimo sritis derinama su COP4 priimtu sprendimu, nes be apribojimo tiekti rinkai Reglamente (EB) Nr. 850/2004 nustatomos gamybos, naudojimo ir atliekų tvarkymo sąlygos.
(5)
PFOS tiekimas rinkai ir naudojimas Sąjungoje apribotas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH) (4) XVII priedu. Sąjungoje galiojančiam apribojimui dėl PFOS taikomos tik kelios išimtys, palyginti su į COP4 priimtą sprendimą įtrauktomis išimtimis. Be to, PFOS buvo įrašyta į peržiūrėto Protokolo, priimto 2009 m. gruodžio 18 d., I priedą. Taigi PFOS kartu su kitomis aštuoniomis cheminėmis medžiagomis reikėtų įrašyti į Reglamento (EB) Nr. 850/2004 I priedą. Leidžiančios nukrypti nuostatos, taikomos į XVII priedą įrašytai PFOS, yra perkeliamos ir įrašomos į Reglamento (EB) Nr. 850/2004 I priedą, padarius tik keletą pakeitimų. Leidžiančias nukrypti nuostatas reikėtų susieti su geriausių prieinamų gamybos būdų taikymu, jei tinka. Specialiai leidžiančiai nukrypti nuostatai dėl PFOS kaip drėkiklių naudojimo kontroliuojamose galvanotechnikos sistemose COP4 priimtu sprendimu nustatytas terminas. Terminą galima pratęsti, jei tai pagrindžiama techniškai ir jei tai patvirtinama Konvencijos šalių konferencijoje. Valstybės narės kas ketverius metus turi pateikti ataskaitą apie leidžiančių nukrypti nuostatų taikymą. Europos Sąjunga, kaip Konvencijos šalis, turėtų pateikti valstybių narių ataskaitomis pagrįstą ataskaitą. Komisija turėtų toliau persvarstyti likusias leidžiančias nukrypti nuostatas ir galimybes naudoti saugesnes alternatyvias chemines medžiagas arba technologijas.
(6)
Reikėtų apibrėžti PFOS taikytinas Reglamento (EB) Nr. 850/2004 4 straipsnio 1 dalies b punkto nuostatas dėl cheminių medžiagų, pasitaikančių kaip netyčia susidarantis mažas teršalų kiekis, siekiant užtikrinti suderintą to reglamento vykdymą ir kontrolę, kartu užtikrinant atitiktį Konvencijai. Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 XVII priedu, PFOS buvo leista naudoti kiekiais, kurie būtų mažesni už tam tikras ribines vertes. Kol nėra papildomos informacijos, Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 XVII priede nustatytos gaminiuose esančių PFOS ribinės vertės atitinka koncentraciją, už kurią mažesnės koncentracijos PFOS negalima prasmingai naudoti esamais metodais užtikrinant kontrolę bei vykdymą. Todėl šios ribinės vertės turėtų apriboti PFOS naudojimą, kad ji būtų naudojama tokios koncentracijos, kuri atitinka cheminių medžiagų, pasitaikančių kaip netyčia susidarantis mažas teršalų kiekis, koncentraciją. PFOS, kaip atskiroms cheminėms medžiagoms arba preparatų sudėtyje esančioms cheminėms medžiagoms, reglamente reikėtų nustatyti panašią koncentraciją atitinkančią ribinę vertę. Siekiant užkirsti kelią tyčiniam naudojimui, ši koncentracija turėtų būti mažesnė palyginti su Reglamente (EB) Nr. 1907/2006 nustatyta koncentracija.
(7)
Pentabromdifenileterio ir oktabromdifenileterio tiekimas rinkai ir naudojimas Sąjungoje apriboti Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 XVII priedu, ir nustatyta didžiausia ribinė koncentracija (0,1 % masės), už kurią mažesnės koncentracijos cheminei medžiagai apribojimas netaikomas. COP4 nutarta įrašyti giminingus junginius, esančius komerciniuose pentabromdifenileteriuose ir oktabromdifenileteriuose ir turinčius patvariųjų organinių teršalų (POT) charakteristikas. Įtraukiant šią cheminę medžiagą į Reglamentą (EB) Nr. 850/2004 dėl suderinamumo priežasčių reikėtų taikyti Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 XVII priedo metodą tiems dariniams, kurie COP4 identifikuoti kaip POT savybėmis pasižymintys dariniai; todėl heksabromdifenileterio, heptabromdifenileterio, tetrabromdifenileterio ir pentabromdifenileterio darinius taip pat reikėtų įrašyti į Reglamento (EB) Nr. 850/2004 I priedą.
(8)
Reikėtų apibrėžti polibromintiems difenileteriams (PBDE) taikytinas Reglamento (EB) Nr. 850/2004 4 straipsnio 1 dalies b punkto nuostatas dėl cheminių medžiagų, pasitaikančių kaip netyčia susidarantis mažas teršalų kiekis, siekiant užtikrinti suderintą to reglamento vykdymą ir kontrolę, kartu užtikrinant atitiktį Konvencijai. Šiame reglamente reikėtų nustatyti pastovią ribinę vertę, kuriai esant PBDE būtų laikomi cheminėmis medžiagomis, pasitaikančiomis kaip netyčia susidarantis mažas teršalų kiekis medžiagose, preparatuose ar gaminiuose. Atsižvelgiant į papildomą informaciją bei Komisijos peržiūrą ir laikantis šio reglamento tikslų, Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 XVII priede nustatytos PBDE, esančių iš perdirbtų medžiagų pagamintuose gaminiuose, ribinės vertės turėtų apriboti PBDE naudojimą, kad jie galėtų būti naudojami tik kaip netyčia susidarantis mažas teršalų kiekis pagal tai, kad jie laikomi atitinkančiais koncentraciją, už kurią mažesnės koncentracijos PBDE negalima prasmingai naudoti esamais metodais užtikrinant kontrolę bei vykdymą. PBDE, kaip atskiroms cheminėms medžiagoms arba preparatų ar gaminių sudėtyje esančioms cheminėms medžiagoms, reglamente reikėtų nustatyti panašią koncentraciją atitinkančią ribinę vertę.
(9)
Būtina patikslinti, kad Reglamento (EB) Nr. 850/2004 3 straipsnyje nustatytas draudimas netaikomas gaminiams, kurių sudėtyje yra PBDE ir PFOS ir kurie buvo naudojami iki šio reglamento įsigaliojimo dienos.
(10)
DDT ir heksachlorcikloheksanus (HCH), įskaitant lindaną, reikėtų įrašyti netaikant leidžiančių nukrypti nuostatų. Pagal Reglamento (EB) Nr. 850/2004 I priedo A dalį valstybėms narėms leidžiama išlaikyti esamą dikofoliui gaminti skirto DDT gamybą ir naudojimą. Šiuo metu jokia valstybė narė netaiko leidžiančios nukrypti nuostatos. Be to, buvo atmestas prašymas įtraukti dikofolį į 1998 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/8/EB dėl biocidinių produktų pateikimo į rinką (5) I priedą ir į 1991 m. liepos 15 d. Tarybos direktyvą 91/414/EEB dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (6). Taigi šią leidžiančią nukrypti nuostatą reikėtų panaikinti. HCH, įskaitant lindaną, įrašyti į Reglamento (EB) Nr. 850/2004 I priedo B dalį, taikant dvi specialias leidžiančias nukrypti nuostatas tam tikriems specifiniams naudojimo atvejams. Leidžiančios nukrypti nuostatos nustojo galioti 2006 m. rugsėjo 1 d. ir 2007 m. gruodžio 31 d., todėl turėtų būti panaikintos.
(11)
Atsižvelgiant į COP4 priimtus sprendimus, pentachlorbenzeną reikėtų įtraukti į Reglamento (EB) Nr. 850/2004 I ir III priedus, kad jam būtų taikomos to reglamento bendrosios draudimo bei išmetamo kiekio mažinimo nuostatos. Chlordekoną ir heksabrombifenilą reikėtų perkelti į I priedo A dalį, nes jie dabar įrašyti į abu tarptautinius dokumentus.
(12)
Pagal Konvencijos 22 straipsnį jos A, B ir C priedų pakeitimai įsigalioja praėjus vieneriems metams po depozitaro pranešimo apie pakeitimą dienos, t. y. 2010 m. rugpjūčio 26 d. Dėl šios ir suderinamumo priežasčių šį reglamentą reikėtų taikyti nuo tos pačios datos. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka.
(13)
Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Direktyva 67/548/EEB įkurto komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 850/2004 I ir III priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento priedą.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.
Jis taikomas nuo 2010 m. rugpjūčio 26 d.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2010 m. rugpjūčio 24 d.