NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1227/2011
ze dne 25. října 2011
o integritě a transparentnosti velkoobchodního trhu s energií
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 194 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Je důležité zajistit, aby spotřebitelé a další účastníci trhu mohli mít důvěru v integritu trhů s elektřinou a plynem, aby ceny stanovené na velkoobchodních trzích s energií odrážely spravedlivou a konkurenční interakci mezi nabídkou a poptávkou a aby nebylo možné získávat výhody ze zneužívání trhu.
(2)
Cílem větší integrity a transparentnosti velkoobchodních trhů s energií by měla být podpora otevřené a spravedlivé hospodářské soutěže na velkoobchodních trzích s energií ve prospěch konečných spotřebitelů energie.
(3)
Evropský výbor regulátorů trhů s cennými papíry a Skupina evropských regulačních orgánů pro elektroenergetiku a plynárenství v poskytnuté radě potvrdily, že v rámci stávajících právních předpisů nelze náležitě řešit otázky integrity trhu na trzích s elektřinou a zemním plynem a doporučily, aby bylo zváženo zavedení vhodného legislativního rámce přizpůsobeného potřebám odvětví energetiky, který zamezí zneužívání trhu a zohlední specifické podmínky odvětví, které nejsou upraveny jinými směrnicemi a nařízeními.
(4)
Velkoobchodní trhy s energií jsou v celé Unii čím dál tím víc vzájemně propojené. Zneužívání trhu v jednom členském státě často ovlivňuje nejenom velkoobchodní ceny elektřiny a zemního plynu při obchodování přes státní hranice, ale i maloobchodní ceny pro spotřebitele a mikropodniky. Proto problém zajištění integrity trhů nemůže být záležitostí pouze jednotlivých členských států. Pro dotvoření plně fungujícího, vzájemně propojeného a integrovaného vnitřního trhu s energií je velmi důležité, aby probíhalo důsledné monitorování přeshraničního trhu.
(5)
Velkoobchodní trhy s energií zahrnují jak komoditní trhy, tak i trhy s deriváty, které jsou životně důležité pro trhy s energií a finanční trhy, a tvorba cen je v obou sektorech vzájemně propojená. Zahrnují mimo jiné regulované trhy, mnohostranné systémy obchodování a mimoburzovní (OTC) transakce a dvoustranné smlouvy, a to přímé nebo zprostředkované.
(6)
Dosud byly postupy monitorování trhů s energií specifické pro jednotlivé členské státy a sektory. V závislosti na celkovém tržním rámci a situaci v oblasti regulace to může mít za následek, že obchodní činnosti budou podléhat mnohočetným pravomocem, přičemž monitorování bude uskutečňovat několik různých orgánů nacházejících se případně v různých členských státech. Může to vést k tomu, že nebude dost jasné, kdo nese odpovědnost, a dokonce i k situaci, že takové monitorování nebude existovat.
(7)
Chování, které narušuje integritu trhu s energií, není v současné době na některých nejdůležitějších trzích s energií jednoznačně zakázáno. V zájmu ochrany konečných spotřebitelů a zaručení dostupných cen energie pro evropské občany musí být takové chování zakázáno.
(8)
Obchodování s deriváty, které lze vypořádat buď fyzicky, nebo finančně, a obchodování s komoditami se na velkoobchodních trzích s energií uskutečňuje současně. Je proto důležité, aby definice obchodování zasvěcených osob a manipulace s trhem, které představují zneužívání trhu, byly, pokud jde o jejich použití na trhy s deriváty a komoditními trhy, slučitelné. Toto nařízení by se v zásadě mělo vztahovat na všechny provedené transakce, ale současně by mělo zohledňovat zvláštní rysy velkoobchodních trhů s energií.
(9)
Maloobchodní smlouvy, které se týkají dodávky elektřiny nebo zemního plynu konečným zákazníkům, nepodléhají manipulaci s trhem ve stejné míře jako velkoobchodní smlouvy, které se snadno kupují a prodávají. Rozhodnutí největších spotřebitelů energie však mohou ovlivnit ceny na velkoobchodních trzích s energií a mít přeshraniční dopad. Proto je vhodné posuzovat dodavatelské smlouvy těchto velkých spotřebitelů v souvislosti se zajišťováním integrity velkoobchodních trhů s energií.
(10)
S ohledem na výsledky přezkumu uvedené ve sdělení Komise ze dne 21. prosince 2010 s názvem „Posílený rámec dohledu nad trhem pro systém EU pro obchodování s emisemi“ by Komise měla zvážit předložení legislativního návrhu s cílem řešit v přiměřené lhůtě zjištěné nedostatky v transparentnosti a integritě evropského trhu s uhlíkem a v dohledu nad ním.
(11)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 714/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu do sítě pro přeshraniční obchod s elektřinou (3) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu k plynárenským přepravním soustavám (4) uznávají, že je nutný stejný přístup k informacím o fyzickém stavu a účinnosti systému, aby všichni účastníci trhu mohli posoudit celkovou situaci v poptávce a nabídce a určit důvody výkyvů velkoobchodní ceny.
(12)
Využívání nebo snaha o využívání důvěrných informací pro obchodování buď na vlastní účet, nebo na účet třetí strany, by mělo být jednoznačně zakázáno. Využívání důvěrných informací může také spočívat v obchodování s velkoobchodními energetickými produkty uskutečňovaném osobami, které vědí nebo by měly vědět, že informace, které mají, jsou důvěrné. Informace o vlastních obchodních plánech a strategiích účastníka trhu by neměly být považovány za důvěrné informace. Informace, které se musí zveřejnit v souladu s nařízením (ES) č. 714/2009 nebo nařízením (ES) č. 715/2009, včetně rámcových pokynů a kodexů sítí přijatých podle uvedených nařízení, mohou v případě, že se jedná o informace citlivé z hlediska ceny, sloužit jako základ pro rozhodnutí účastníků trhu o tom, že vstoupí do transakcí s velkoobchodními energetickými produkty, a proto by mohly do svého zveřejnění představovat důvěrné informace.
(13)
Manipulace na velkoobchodních trzích s energií zahrnuje lidské zásahy, které uměle vytvoří ceny na úrovni neodůvodněné tržními silami nabídky a poptávky, včetně skutečné dostupnosti výrobní, skladovací nebo dopravní kapacity a poptávky. Formy manipulace s trhem zahrnují: zadávání nebo rušení falešných objednávek; šíření nepravdivých nebo zavádějících informací nebo zvěstí prostřednictvím sdělovacích prostředků, včetně internetu, nebo jakýmikoli jinými prostředky; úmyslné poskytování nepravdivých informací podnikům, které provádějí posuzování cen nebo vydávají zprávy týkající se trhu, což má za následek uvedení účastníků trhu, kteří na základě takových posouzení cen nebo zpráv týkajících se trhu jednají, v omyl; a předstírání, že dostupná kapacita výroby elektřiny nebo dostupnost zemního plynu či dostupná přepravní kapacita jsou jiné než kapacita, která je technicky skutečně k dispozici, jestliže takové informace mají nebo mohou mít dopad na cenu velkoobchodních energetických produktů. Manipulace a její důsledky se mohou vyskytovat bez ohledu na státní hranice, v rámci trhů s elektřinou a plynem i na finančních a komoditních trzích, včetně trhů s emisními povolenkami.
(14)
Příklady manipulace s trhem a pokusy o manipulaci s ním zahrnují jednání osoby či osob jednajících ve spolupráci, jehož cílem je získat rozhodující postavení ve vztahu k nabídce velkoobchodního energetického produktu či poptávce po něm, jež vede nebo by mohlo vést k přímému nebo nepřímému stanovení cen či vytvoření jiných nerovných podmínek pro obchodování; dále nabízení, nákup či prodej velkoobchodních energetických produktů, jehož účelem, záměrem či důsledkem je uvedení účastníků trhu, kteří jednají na základě referenčních cen, v omyl. Legitimní cestou k zajištění příznivé ceny velkoobchodního energetického produktu by však pro účastníky trhu mohly být uznávané tržní postupy, jako například postupy uplatňované v oblasti finančních služeb, které jsou v současnosti definovány v čl. 1 odst. 5 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES ze dne 28. ledna 2003 o obchodování zasvěcených osob a manipulaci s trhem (zneužívání trhu) (5) a které mohou být v rámci revize této směrnice změněny.
(15)
Jestliže důvěrné informace týkající se velkoobchodního energetického produktu šíří novináři jednající v rámci výkonu svého povolání, mělo by se toto šíření posuzovat s přihlédnutím k pravidlům, jimiž se jejich povolání řídí, a pravidlům, jimiž se řídí svoboda tisku, pokud těmto osobám neplyne přímo či nepřímo výhoda nebo zisk z šíření příslušných informací nebo z uveřejnění informací, jehož záměrem je uvést trh v omyl z hlediska ceny či nabídky velkoobchodních energetických produktů nebo poptávky po nich.
(16)
S vývojem finančních trhů se bude vyvíjet i pojetí zneužívání těchto trhů. Aby bylo možné na tento vývoj pružně reagovat, měla by být proto Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o technické aktualizace definic důvěrných informací a manipulace s trhem, aby se zajistila soudržnost s ostatními příslušnými právními předpisy Unie v oblasti finančních služeb a energetiky. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a navrhování aktů v přenesené pravomoci by měla Komise zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány souběžně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(17)
Účinné monitorování trhu na úrovni Unie je důležité pro to, aby se zjistilo a odvrátilo zneužívání trhu na velkoobchodních trzích s energií. Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů zřízená nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009 (6) (dále jen „agentura“) je nejlepším místem pro provádění takového monitorování, neboť má jak přehled o trzích s elektřinou a plynem v celé Unii, tak i potřebné odborné znalosti v oblasti fungování trhů s elektřinou a plynem a energetických systémů a plynárenských soustav. Vnitrostátní regulační orgány, které mají nejlepší povědomí o vývoji na trzích s energií ve svých členských státech, by v zajištění účinného monitorování trhu na vnitrostátní úrovni měly hrát důležitou roli. Pro zajištění řádného monitorování a transparentnosti trhů s energií je nezbytná úzká spolupráce a koordinace mezi agenturou a vnitrostátními orgány. Shromažďováním údajů ze strany agentury není dotčeno právo vnitrostátních orgánů shromažďovat další údaje pro vnitrostátní účely.
(18)
Účinné monitorování trhu si vyžaduje pravidelný a včasný přístup k záznamům o transakcích i přístup ke strukturálním údajům týkajícím se kapacity a využití zařízení pro výrobu, skladování, spotřebu nebo přenos elektřiny a zemního plynu. Z tohoto důvodu by se od účastníků trhu, kteří obchodují s velkoobchodními energetickými produkty, včetně provozovatelů přenosových a přepravních soustav, dodavatelů, obchodníků, výrobců, zprostředkovatelů a velkých uživatelů, mělo požadovat, aby agentuře tyto informace poskytli. Pokud jde o agenturu, může navazovat úzké vazby s významnými organizovanými trhy.
(19)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení ustanovení týkajících se sběru údajů, by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (7). Oznamovací povinnosti by měly být omezeny na nejnižší možnou míru a neměly by účastníkům trhu způsobovat zbytečné náklady nebo administrativní zátěž. Jednotná pravidla pro oznamování informací by proto měla být předem podrobena analýze nákladů a přínosů, měla by zabránit zdvojování oznamování a zohlednit rámce pro oznamování vypracované v souvislosti s jinými příslušnými právními předpisy. Požadované informace nebo jejich části by kromě toho měly být, pokud je to možné, získávány od jiných osob nebo ze stávajících zdrojů. Jestliže účastník trhu nebo třetí osoba jednající jeho jménem, systém pro podávání zpráv, organizovaný trh, systém párování obchodů či jiná osoba, která v rámci své profese sjednává transakci, splnil či splnila své oznamovací povinnosti vůči příslušnému orgánu podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů (8) nebo podle příslušných právních předpisů Unie týkajících se transakcí s deriváty, ústředních protistran a registrů obchodních údajů, měla by být její oznamovací povinnost považována za splněnou také podle tohoto nařízení, ovšem pouze pokud byly oznámeny veškeré údaje požadované podle tohoto nařízení.
(20)
Je důležité, aby Komise a agentura při provádění tohoto nařízení úzce spolupracovaly a prováděly náležité konzultace s evropskými sítěmi provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav a přepravních soustav zemního plynu, Evropským orgánem dohledu (Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy) (dále jen „Evropský orgán pro cenné papíry a trhy“), zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1095/2010 (9) vnitrostátními regulačními orgány, příslušnými finančními orgány a dalšími orgány členských států, jako jsou vnitrostátní orgány pro ochranu hospodářské soutěže, a se zúčastněnými stranami, jako jsou organizované trhy (například energetické burzy), a účastníci trhu.
(21)
Měl by být zřízen evropský registr účastníků trhu vycházející z vnitrostátních registrů s cílem zvýšit celkovou transparentnost a integritu velkoobchodních trhů s energií. Jeden rok od zřízení tohoto registru by měla Komise ve spolupráci s agenturou, v souladu se zprávami podávanými agenturou Komisi, a s vnitrostátními regulačními orgány posoudit fungování a užitečnost evropského registru účastníků trhu. Pokud to Komise na základě tohoto posouzení uzná za vhodné, měla by zvážit předložení dalších nástrojů pro zvýšení celkové transparentnosti a integrity velkoobchodních trhů s energií a pro zajištění rovných podmínek pro účastníky trhu v celé Unii.
(22)
Aby se usnadnilo účinné monitorování všech aspektů obchodování s velkoobchodními energetickými produkty, měla by agentura vytvořit mechanismy, které umožní, aby měly i jiné příslušné orgány přístup k informacím, jež dostávají o transakcích na velkoobchodních trzích s energií, a to zejména Evropský orgán pro cenné papíry a trhy, vnitrostátní regulační orgány, příslušné finanční orgány členských států, vnitrostátní orgány pro hospodářskou soutěž a jiné příslušné orgány.
(23)
Agentura by měla zajistit provozní bezpečnost a ochranu údajů, které přijímá, zamezit neoprávněnému přístupu k informacím, které má agentura k dispozici, a stanovit postupy k zajištění, aby sbírané údaje nebyly zneužity osobami, které k nim mají oprávněný přístup. Agentura by se měla rovněž ujistit, zda orgány, které mají přístup k údajům drženým agenturou, jsou schopny zachovat stejně vysokou úroveň jejich bezpečnosti a budou vázány přiměřenými opatřeními k zajištění důvěrnosti těchto údajů. Proto je také nutné zajistit provozní bezpečnost systémů informačních technologií používaných pro zpracování a přenos údajů. Při vytváření systému informačních technologií, zajišťujícího co nejvyšší možnou úroveň důvěrnosti údajů by měla být agentura vybízena k úzké spolupráci s Evropskou agenturou pro bezpečnost sítí a informací (ENISA). Tato pravidla by měla platit i pro ostatní orgány, které jsou oprávněny k přístupu k údajům pro účely tohoto nařízení.
(24)
Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady uznávané zejména Listinou základních práv Evropské unie uvedenou v článku 6 Smlouvy o Evropské unii a ústavními tradicemi členských států a mělo by být uplatňováno v souladu s právem na svobodu projevu a informací uznaným v článku 11 uvedené listiny.
(25)
Nejsou-li nebo přestaly-li být informace z komerčního či bezpečnostního hlediska citlivé, mělo by být agentuře umožněno dát je k dispozici účastníkům trhu a široké veřejnosti s cílem přispět k lepší znalosti trhu. Taková transparentnost bude přispívat k vytváření důvěry na trhu a pomůže rozvíjet znalosti o fungování velkoobchodních trhů s energií. Agentura by měla stanovit a zveřejnit pravidla týkající se způsobu, jak bude takové informace nestranně a transparentně zpřístupňovat.
(26)
Vnitrostátní regulační orgány by měly zajistit provádění toto nařízení v členských státech. Za tímto účelem by měly mít potřebné vyšetřovací pravomoci, které jim umožní tento úkol efektivně plnit. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s vnitrostátními právními předpisy a mohou podléhat náležitému dohledu.
(27)
Agentura by měla zajistit, že se toto nařízení bude uplatňovat koordinovaně v celé Unii a konzistentně s prováděním směrnice 2003/6/ES. Za tímto účelem by agentura měla podle potřeby zveřejnit nezávazné pokyny týkající se používání definic stanovených v tomto nařízení. Tyto pokyny by měly mimo jiné řešit otázku uznávaných tržních postupů. Jelikož zneužívání trhu na velkoobchodních trzích s energií se často dotýká více než jednoho členského státu, měla by agentura hrát dále důležitou roli při zajištění toho, že šetření budou prováděna efektivním a konzistentním způsobem. Za tím účelem by agentura měla mít možnost vyžadovat spolupráci a koordinovat činnost vyšetřovacích skupin složených ze zástupců dotčených vnitrostátních regulačních orgánů, případně dalších orgánů včetně vnitrostátních orgánů pro hospodářskou soutěž.
(28)
Agentuře by měly být poskytnuty dostatečné finanční a lidské zdroje potřebné k náležitému plnění dodatečných úkolů, které jí ukládá toto nařízení. Za tímto účelem by měly být tyto úkoly náležitě zohledněny v postupu pro sestavení, plnění a kontrolu rozpočtu agentury, který je stanoven v článcích 23 a 24 nařízení (ES) č. 713/2009. Rozpočtový orgán by měl zajistit, že budou uplatňovány nejlepší standardy efektivity.
(29)
Vnitrostátní regulační orgány, příslušné finanční orgány členských států a případně vnitrostátní orgány pro hospodářskou soutěž by měly spolupracovat za účelem zajištění koordinovaného přístupu k řešení zneužívání trhu na velkoobchodních trzích s energií, mezi něž patří jak komoditní trhy, tak i trhy s deriváty. Tato spolupráce by měla zahrnovat vzájemnou výměnu informací o podezření, že na velkoobchodních trzích s energií jsou nebo byla prováděna opatření, která pravděpodobně porušují toto nařízení, směrnici 2003/6/ES nebo právní předpisy upravující hospodářskou soutěž. Dále by uvedená spolupráce měla přispívat ke konzistentnímu a důslednému přístupu k vyšetřování a soudním řízením.
(30)
Je důležité, aby se profesní tajemství vztahovalo na ty, kdo přijímají důvěrné informace podle tohoto nařízení. Agentura, vnitrostátní regulační orgány, příslušné finanční orgány členských států a vnitrostátní orgány pro hospodářskou soutěž by měly zajistit důvěrnost, integritu a ochranu informací, které obdrží.
(31)
Je důležité, aby sankce za porušení tohoto nařízení byly přiměřené, účinné a odrazující a aby odrážely závažnost porušení, škodu způsobenou spotřebitelům a potenciální zisky z obchodování na základě důvěrných informací a manipulace s trhem. Tyto sankce by měly být ukládány v souladu s vnitrostátními předpisy. Vzhledem k vzájemnému provázání obchodování s produktovými deriváty elektřiny a zemního plynu s obchodováním se samotnou elektřinou a zemním plynem by sankce za porušení tohoto nařízení měly odpovídat sankcím, které členské státy přijaly při provádění směrnice 2003/6/ES. S ohledem na konzultace týkající se sdělení Komise ze dne 12. prosince 2010 s názvem „Posílení sankčních režimů v odvětví finančních služeb“ by Komise měla zvážit předložení návrhů na harmonizaci minimálních standardů sankčních systémů členských států v přiměřené lhůtě. Tímto nařízením nejsou dotčeny ani vnitrostátní právní předpisy týkající se dokazování, ani povinnost vnitrostátních regulačních orgánů a soudů členských států zjistit příslušné skutečnosti o případu, pokud jsou tyto předpisy a povinnosti v souladu s obecnými zásadami práva Unie.
(32)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž stanovení harmonizovaného rámce pro zajištění transparentnosti a integrity velkoobchodního trhu s energií, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět, oblast působnosti a vztah k jiným právním předpisům Unie
1. Toto nařízení stanoví pravidla, která zakazují nekalé praktiky mající dopad na velkoobchodní trhy s energií, která odpovídají pravidlům uplatňovaným na finančních trzích a řádnému fungování velkoobchodních trhů s energií při zohlednění zvláštností těchto trhů. Zajišťuje monitorování velkoobchodních trhů s energií prováděné Agenturou pro spolupráci energetických regulačních orgánů (dále jen „agenturou“) v úzké spolupráci s vnitrostátními regulačními orgány a s ohledem na vzájemné vazby mezi systémem pro obchodování s emisemi a velkoobchodními trhy s energií.
2. Toto nařízení se vztahuje na obchodování s velkoobchodními energetickými produkty. Články 3 a 5 tohoto nařízení se nepoužijí na velkoobchodní energetické produkty, které jsou finančními nástroji a na které se vztahuje článek 9 směrnice 2003/6/ES. Tímto nařízením nejsou dotčeny směrnice 2003/6/ES a 2004/39/ES, ani uplatňování evropského soutěžního práva na praktiky, na něž se vztahuje toto nařízení.
3. Agentura, vnitrostátní regulační orgány, Evropský orgán pro cenné papíry a trhy, příslušné finanční orgány členských států a případně vnitrostátní orgány pro hospodářskou soutěž spolupracují, aby zajistily, že je uplatňován koordinovaný přístup k prosazování příslušných pravidel v případě, že se opatření týkají jednoho nebo více finančních nástrojů, na které se vztahuje článek 9 směrnice 2003/6/ES, a také jednoho nebo více velkoobchodních energetických produktů, na které se vztahují články 3, 4 a 5 tohoto nařízení.
4. Správní rada agentury zajistí, aby agentura plnila úkoly, které jí ukládá toto nařízení, v souladu s tímto nařízením a nařízením (ES) č. 713/2009.
5. Ředitel agentury konzultuje s Radou regulačních orgánů agentury veškeré aspekty provádění tohoto nařízení a věnuje náležitou pozornost jejím radám a stanoviskům.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
1)
„Důvěrnými informacemi“ se rozumí detailní informace, které nebyly zveřejněny, týkají se přímo nebo nepřímo jednoho nebo více velkoobchodních energetických produktů a které, pokud by byly zveřejněny, by pravděpodobně podstatně ovlivnily ceny těchto velkoobchodních energetických produktů.
Pro účely této definice se „informací“ rozumí:
a)
informace, které se musí zveřejnit v souladu s nařízením (ES) č. 714/2009 a nařízením (ES) č. 715/2009, včetně rámcových pokynů a kodexů sítí přijatých podle uvedených nařízení;
b)
informace týkající se kapacity a využití zařízení pro výrobu, skladování, spotřebu nebo přepravu elektřiny či zemního plynu nebo týkající se kapacity a využití zařízení se zkapalněným zemním plynem (dále jen „LNG“), včetně plánované či neplánované nedostupnosti těchto zařízení;
c)
informace, které se musí zveřejnit v souladu s právními nebo regulačními ustanoveními na úrovni Unie nebo na vnitrostátní úrovni, s pravidly trhu a smlouvami nebo zvyklostmi na příslušných velkoobchodních trzích s energií; pokud by tyto informace mohly mít značný vliv na ceny velkoobchodních energetických produktů, a
d)
další informace, které by běžný účastník trhu pravděpodobně použil při svém rozhodování o tom, zda má provést transakci týkající se velkoobchodního energetického produktu nebo vydat příkaz k obchodování s ním.
Informace je pokládána za detailní informaci, popisuje-li soubor okolností, které existují nebo u nichž lze odůvodněně očekávat, že nastanou, nebo zabývá-li se událostí, k níž došlo nebo u níž lze odůvodněně očekávat, že nastane, a je-li natolik specifická, že umožňuje učinit závěry ohledně možného dopadu tohoto souboru okolností nebo této události na ceny velkoobchodních energetických produktů.
2)
„Manipulací s trhem“ se rozumí:
a)
provedení jakékoliv transakce nebo vydání jakéhokoliv příkazu k obchodování s velkoobchodními energetickými produkty, které
i)
vydávají nebo jsou způsobilé vydávat nesprávné nebo zavádějící signály, pokud jde o nabídku velkoobchodních energetických produktů, poptávku po nich nebo jejich cenu,
ii)
zaručují anebo se snaží zaručit prostřednictvím osoby nebo osob jednajících ve spolupráci cenu jednoho nebo několika velkoobchodních energetických produktů na uměle vytvořené úrovni, pokud osoba, která provádí transakci nebo vydá příkaz k obchodování, neprokáže, že její důvody pro takové jednání jsou legitimní a že tato transakce nebo tento příkaz k obchodování jsou v souladu s uznávanými tržními postupy na dotčených velkoobchodních trzích s energií, nebo
iii)
využívají nebo se snaží využít smyšlených prostředků jakékoli jiné formy klamání nebo lsti, jež vydávají nebo jsou způsobilé vydávat nesprávné nebo zavádějící signály, týkající se nabídky velkoobchodních energetických produktů, poptávky po nich nebo jejich ceny,
nebo
b)
šíření informací sdělovacími prostředky, včetně internetu, nebo jakýmikoli jinými prostředky, které vydávají nebo jsou způsobilé vydávat nesprávné nebo zavádějící signály, pokud jde o nabídku velkoobchodních energetických produktů, poptávku po nich nebo jejich cenu, včetně šíření zvěstí a nepravdivých nebo zavádějících informací, pokud osoba, která tyto informace šíří, ví, nebo by měla vědět, že tyto informace jsou nepravdivé nebo zavádějící.
Jestliže jsou informace šířeny pro novinářské účely nebo pro účely uměleckého vyjádření, posuzuje se toto šíření informací s přihlédnutím k pravidlům, jimiž se řídí svoboda tisku a svoboda projevu v jiných sdělovacích prostředcích, pokud:
i)
těmto osobám neplyne přímo či nepřímo výhoda nebo zisk z šíření příslušných informací, nebo
ii)
záměrem uveřejnění nebo šíření informací není uvést trh v omyl, jestliže jde o nabídku velkoobchodních energetických produktů, poptávku po nich nebo jejich cenu.
3)
„Snahou manipulovat s trhem“ se rozumí:
a)
provedení jakékoliv transakce, vydání jakéhokoliv příkazu k obchodování nebo jakékoli jiné jednání týkající se velkoobchodního energetického produktu, pokud jsou činěny s úmyslem:
i)
vydat nesprávné nebo zavádějící signály, pokud jde o nabídku velkoobchodních energetických produktů, poptávku po nich nebo jejich cenu,
ii)
zaručit cenu jednoho nebo několika velkoobchodních energetických produktů na uměle vytvořené úrovni, pokud osoba, která transakci provedla nebo vydala příkaz k obchodování, neprokáže, že její důvody pro takové jednání jsou legitimní a že tato transakce nebo tento příkaz k obchodování je v souladu s uznávanými tržními postupy na dotčených velkoobchodních trzích s energií, nebo
iii)
využít smyšlených prostředků nebo jakékoli jiné formy klamání nebo lsti, které vydávají nebo jsou způsobilé vydávat nesprávné nebo zavádějící signály, pokud jde o nabídku velkoobchodních energetických produktů, poptávku po nich nebo jejich cenu,
nebo
b)
šíření informací prostřednictvím sdělovacích prostředků, včetně internetu, nebo jakýmikoli jinými prostředky s úmyslem vydat nesprávné nebo zavádějící signály, pokud jde o nabídku velkoobchodních energetických produktů, poptávku po nich nebo jejich cenu.
4)
„Velkoobchodními energetickými produkty“ se rozumí tyto smlouvy a deriváty, bez ohledu na to, kde a jak je s nimi obchodováno:
a)
smlouvy na dodávky elektřiny nebo zemního plynu s místem dodávky v Unii;
b)
deriváty týkající se elektřiny nebo zemního plynu vyráběných, obchodovaných nebo dodávaných v Unii;
c)
smlouvy týkající se přenosu elektřiny nebo přepravy zemního plynu v Unii;
d)
deriváty týkající se přenosu elektřiny nebo přepravy zemního plynu v Unii.
Smlouvy o dodávkách a distribuci elektřiny nebo zemního plynu využívané konečnými zákazníky nejsou velkoobchodními energetickými produkty. Smlouvy o dodávkách a distribuci elektřiny nebo zemního plynu konečným zákazníkům s kapacitou spotřeby vyšší, než je hodnota stanovená v bodě 5 druhém pododstavci, se však považují za velkoobchodní energetické produkty.
5)
„Kapacitou spotřeby“ se rozumí spotřeba elektřiny nebo zemního plynu konečného zákazníka při plném využívání výrobní kapacity tohoto zákazníka. Zahrnuje veškerou spotřebu tohoto zákazníka jako jednoho hospodářského subjektu, pokud ke spotřebě dochází na trzích se vzájemně provázanými velkoobchodními cenami.
Pro účely této definice se nezohlední spotřeba samostatných zařízení pod kontrolou jednoho hospodářského subjektu s kapacitou spotřeby nepřesahující 600 GWh ročně, pokud tato zařízení nevyvíjejí společný tlak na velkoobchodní tržní ceny energie vzhledem k tomu, že se nacházejí na různých relevantních geografických trzích.
6)
„Velkoobchodním trhem s energií“ se rozumí jakýkoli trh v Unii, na kterém se obchoduje s velkoobchodními energetickými produkty.
7)
„Účastníkem trhu“ se rozumí jakákoli osoba včetně provozovatelů přenosových nebo přepravních soustav, která provádí transakce na jednom či více velkoobchodních trzích s energií, včetně zadávání příkazů k obchodování.
8)
„Osobou“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba.
9)
„Příslušným finančním orgánem“ se rozumí příslušný orgán určený postupem stanoveným v článku 11 směrnice 2003/6/ES.
10)
„Vnitrostátním regulačním orgánem“ se rozumí vnitrostátní regulační orgán určený v souladu s čl. 35 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou (10) nebo čl. 39 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem (11).
11)
„Provozovatelem přenosové nebo přepravní soustavy“ se rozumí provozovatel přenosové soustavy ve smyslu čl. 2 bodu 4 směrnice 2009/72/ES a provozovatel přepravní soustavy ve smyslu čl. 2 bodu 4 směrnice 2009/73/ES.
12)
„Mateřským podnikem“ se rozumí mateřský podnik ve smyslu článku 1 a 2 Sedmé směrnice Rady 83/349/EHS ze dne 13. června 1983, založené na čl. 54 odst. 3 písm. g) Smlouvy o konsolidovaných účetních závěrkách (12).
13)
„Přidruženým podnikem“ se rozumí buď dceřiný podnik, nebo jiný podnik, ve kterém je držena účast, nebo podnik spojený s jiným podnikem vztahem ve smyslu čl. 12 odst. 1 směrnice 83/349/EHS.
14)
„Distribucí zemního plynu“ se rozumí distribuce ve smyslu čl. 2 bodu 5 směrnice 2009/73/ES.
15)
„Distribucí elektřiny“ se rozumí distribuce ve smyslu čl. 2 odst. 5 směrnice 2009/72/ES.
Článek 3
Zákaz obchodování zasvěcených osob
1. Osobám, které mají důvěrné informace týkající se velkoobchodního energetického produktu, je zakázáno:
a)
použít tyto informace s cílem na vlastní účet nebo na účet třetí strany nabýt buď přímo, nebo nepřímo, velkoobchodní energetické produkty nebo nakládat s nimi či snažit se je nabýt nebo nakládat s velkoobchodními energetickými produkty, kterých se informace týkají;
b)
sdělovat tyto informace jiné osobě, pokud k tomuto sdělování nedochází při běžném výkonu zaměstnání, povolání nebo v souvislosti s plněním povinností;
c)
na základě důvěrné informace doporučovat jiné osobě či navádět ji k tomu, aby nabyla velkoobchodní energetické produkty, jichž se tato informace týká, nebo aby s nimi nakládala.
2. Zákaz uvedený v odstavci 1 se vztahuje na tyto osoby, které mají důvěrné informace týkající se velkoobchodního energetického produktu:
a)
členové správních, řídících nebo kontrolních orgánů podniku;
b)
osoby s podílem na kapitálu podniku;
c)
osoby, které mají přístup k informacím v souvislosti s výkonem svého zaměstnání, povolání nebo v souvislosti s plněním svých povinností;
d)
osoby, které tyto informace získaly trestnou činností;
e)
osoby, které vědí, nebo by měly vědět, že se jedná o důvěrné informace.
3. Ustanovení odst. 1 písm. a) a c) tohoto článku se nevztahují na provozovatele přenosových nebo přepravních soustav, pokud nakupují elektřinu nebo zemní plyn, aby zajistili bezpečné fungování systému v souladu s jejich povinnostmi podle čl. 12 písm. d) a e) směrnice 2009/72/ES nebo čl. 13 odst. 1 písm. a) a c) směrnice 2009/73/ES.
4. Tento článek se nevztahuje na:
a)
transakce provedené za účelem splnění povinnosti nabýt velkoobchodní energetické produkty či nakládat s nimi, která vyplývá z uzavřené dohody, nebo z příkazu k obchodování vydaného, předtím, než dotyčná osoba získala důvěrnou informaci;
b)
transakce provedené výrobci elektřiny a producenty zemního plynu, provozovateli zařízení na skladování zemního plynu nebo provozovateli zařízení pro dovoz LNG, jejichž jediným záměrem je pokrýt bezprostřední fyzickou ztrátu vyplývající z neplánovaných odstávek, pokud by rozhodnutí neučinit tak vedlo k tomu, že by účastník trhu nebyl schopen splnit stávající smluvní podmínky, nebo jestliže jsou taková opatření prováděna po dohodě s dotčenými provozovateli přenosových nebo přepravních soustav s cílem zajistit bezpečné fungování soustavy. Za takové situace se příslušné informace týkající se transakcí oznámí agentuře a vnitrostátnímu regulačnímu orgánu. Touto oznamovací povinností není dotčena povinnost podle čl. 4 odst. 1;
c)
účastníky trhu jednající v souladu s vnitrostátními pravidly pro mimořádné situace trhu v případě zásahu vnitrostátních orgánů s cílem zabezpečit dodávku elektřiny nebo zemního plynu pokud byly v členském státě nebo jeho částech pozastaveny tržní mechanismy. V takovém případě zajistí orgán odpovědný za plánování mimořádných opatření zveřejnění v souladu s článkem 4.
5. Je-li osoba, která má důvěrné informace týkající se velkoobchodního energetického produktu, právnickou osobou, použije se zákaz stanovený v odstavci 1 rovněž na fyzické osoby, které se účastní rozhodování o provedení transakce na účet dotyčné právnické osoby.
6. Jestliže jsou informace šířeny pro novinářské účely nebo pro účely uměleckého vyjádření, posuzuje se toto šíření informací s přihlédnutím k pravidlům, jimiž se řídí svoboda tisku a svoboda projevu v jiných sdělovacích prostředcích, pokud:
a)
těmto osobám neplyne přímo či nepřímo výhoda nebo zisk z šíření příslušných informací; nebo
b)
záměrem uveřejnění nebo šíření informací není uvést trh v omyl, jestliže jde o nabídku velkoobchodních energetických produktů, poptávku po nich nebo jejich cenu.
Článek 4
Povinnost zveřejnit důvěrné informace
1. Účastníci trhu zveřejní účinným způsobem a včas důvěrné informace, jež jsou jim známy o podniku nebo zařízení, které dotyčný účastník trhu nebo jeho mateřský či přidružený podnik vlastní nebo kontroluje nebo u nichž účastník či podnik zcela, nebo částečně odpovídá za provozní záležitosti. Toto zveřejnění zahrnuje informace týkající se kapacity a využití zařízení pro výrobu, skladování, spotřebu nebo přenos elektřiny či přepravu zemního plynu nebo týkající se kapacity a využití zařízení LNG, včetně plánované či neplánované nedostupnosti těchto zařízení.
2. Účastník trhu může na vlastní odpovědnost výjimečně pozdržet zveřejnění důvěrných informací, aby neohrozil své oprávněné zájmy, pokud je nepravděpodobné, že by toto zdržení mohlo uvést veřejnost v omyl, a pokud je tento účastník trhu schopen zajistit důvěrnost těchto informací a neučiní na jejich základě rozhodnutí týkající se obchodování s velkoobchodními energetickými produkty. Za takové situace poskytne účastník trhu tyto informace podle čl. 8 odst. 5 společně s odůvodněním, proč bylo zveřejnění zpožděno, neprodleně agentuře a příslušnému vnitrostátnímu regulačnímu orgánu.
3. Pokaždé, když účastník trhu nebo osoba zaměstnaná účastníkem trhu nebo jednající jeho jménem odhalí při výkonu svého zaměstnání nebo povolání nebo v souvislosti s plněním svých povinností, jak je uvedeno v čl. 3 odst. 1 písm. b), důvěrné informace týkající se velkoobchodního energetického produktu, zajistí tento účastník trhu nebo osoba souběžné, úplné a účinné zveřejnění těchto informací. V případě neúmyslného zveřejnění informací zajistí účastník trhu co nejdříve po tomto neúmyslném zveřejnění úplné a účinné zveřejnění těchto informací. Tento odstavec se nepoužije, je-li osoba, která přijímá informaci, povinna zachovávat důvěrnost, bez ohledu na to, zda tato povinnost vyplývá ze zákona, jiných právních předpisů, ze zakládacích dokumentů společnosti nebo smlouvy.
4. Zveřejnění důvěrných informací, i v souhrnné podobě, v souladu s nařízením (ES) č. 714/2009 nebo nařízení (ES) č. 715/2009, nebo rámcovými pokyny a kodexy sítí přijatých podle uvedených nařízení, představuje souběžné, úplné a účinné veřejné zpřístupnění.
5. V případě, že je provozovatel přenosové nebo přepravní soustavy zproštěn povinnosti zveřejňovat určité údaje podle nařízení (ES) č. 714/2009 nebo nařízení (ES) č. 715/2009, je rovněž zproštěn ve vztahu k těmto údajům povinnosti stanovené v odstavci 1 tohoto článku.
6. Odstavci 1 a 2 nejsou dotčeny povinnosti účastníků trhu podle směrnic 2009/72/ES a 2009/73/ES a nařízení (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009, včetně rámcových pokynů a kodexů sítí přijatých podle uvedených směrnic a nařízení, zejména pokud jde o termín a způsob zveřejňování informací.
7. Odstavci 1 a 2 není dotčeno právo účastníků trhu pozdržet zpřístupnění citlivých informací týkajících se ochrany kritické infrastruktury, jak je stanoveno v čl. 2 bodě d) směrnice Rady 2008/114/ES ze dne 8. prosince 2008 o určování a označování evropských kritických infrastruktur a o posouzení potřeby zvýšit jejich ochranu (13), pokud je v jejich zemi takto označena.
Článek 5
Zákaz manipulace s trhem
Zakazuje se účast nebo pokus o účast na manipulaci s trhem na velkoobchodních trzích s energií.
Článek 6
Technická aktualizace definicí důvěrných informací a manipulace s trhem
1. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 20 za účelem:
a)
úprav definic uvedených v čl. 2 odst. 1, 2, 3 a 5 pro zajištění jejich souladu s ostatními příslušnými právními předpisy Unie v oblasti finančních služeb a energie a
b)
aktualizace těchto definic výhradně s ohledem na budoucí vývoj velkoobchodních trhů s energií.
2. Akty v přenesené pravomoci uvedené v odstavci 1 zohlední alespoň:
a)
konkrétní fungování velkoobchodních trhů s energií včetně zvláštních charakteristik trhů s elektřinou a plynem a vzájemné interakce komoditních trhů a trhů s deriváty;
b)
možnost manipulace, bez ohledu na státní hranic,e mezi trhy s elektřinou a zemním plynem a na trzích s komoditami a deriváty;
c)
možný dopad skutečné nebo plánované výroby, skutečné nebo plánované spotřeby a skutečného nebo plánovaného využívání přepravy nebo přenosu nebo skutečného nebo plánovaného využívání skladovací kapacity na ceny na velkoobchodních trzích s energií; a
d)
kodexy sítí a rámcové pokyny přijaté v souladu s nařízeními (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009.
Článek 7
Monitorování trhů
1. Agentura monitoruje obchodování s velkoobchodními energetickými produkty s cílem zjistit obchody založené na důvěrných informacích a manipulaci s trhem a zamezit jim. Sbírá údaje pro hodnocení a monitorování velkoobchodních trhů s energií v souladu s článkem 8.
2. Vnitrostátní regulační orgány spolupracují na regionální úrovni s agenturou na monitorování velkoobchodních trhů s energií uvedeném v odstavci 1. Vnitrostátní regulační orgány mají za tímto účelem přístup k příslušným informacím drženým agenturou, které shromáždila v souladu s odstavcem 1 tohoto článku při splnění čl. 10 odst. 2. Vnitrostátní regulační orgány mohou rovněž monitorovat obchodování s velkoobchodními energetickými produkty na vnitrostátní úrovni.
Členské státy mohou stanovit svému vnitrostátnímu orgánu pro hospodářskou soutěž nebo útvaru pro kontrolu trhu zřízenému v rámci tohoto orgánu, aby prováděly monitorování trhu s vnitrostátním regulačním orgánem. Při provádění takového sledování trhu má vnitrostátní orgán pro hospodářskou soutěž nebo jeho útvar pro kontrolu trhu stejná práva a povinnosti jako vnitrostátní regulační orgán podle prvního pododstavce tohoto odstavce, odst. 3 druhého pododstavce druhé věty tohoto článku, čl. 4 odst. 2 druhé věty, čl. 8 odst. 5 první věty a článku 16.
3. Agentura nejméně jednou ročně předloží Komisi zprávu o svých činnostech podle tohoto nařízení a tuto zprávu zveřejní. V těchto zprávách agentura posoudí fungování a transparentnost různých kategorií trhů a způsobů obchodování a může Komisi předložit doporučení týkající se tržních pravidel, norem a postupů, které by mohly zlepšit integritu trhů a fungování vnitřního trhu. Může rovněž zhodnotit. zda by jakékoli minimální požadavky týkající se organizovaných trhů mohly přispět k větší transparentnosti trhu. Zprávy mohou být spojeny se zprávou uvedenou v čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 713/2009.
Agentura může předkládat Komisi doporučení, pokud jde o záznamy transakcí, včetně příkazů k obchodování, které považuje za nutné pro efektivní a účinné monitorování velkoobchodních trhů s energií. Před vydáním těchto doporučení agentura uskuteční konzultaci se zainteresovanými stranami, zejména s vnitrostátními regulačními orgány, příslušnými finančními orgány v členských státech, vnitrostátními orgány pro hospodářskou soutěž a Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy.
Veškerá doporučení by měla být zpřístupněna Evropskému parlamentu, Radě a Komisi a veřejnosti.
Článek 8
Sběr údajů
1. Účastníci trhu, osoby nebo orgány uvedené v odst. 4 písm. b) až f) jednající jejich jménem, poskytnou agentuře záznamy o transakcích na velkoobchodních trzích s energií, včetně příkazů k obchodování. Informace, které má oznámení zahrnovat, obsahují přesnou identifikaci velkoobchodních energetických produktů, které jsou nakupovány nebo prodávány, dohodnuté ceny a množství, termíny a lhůty dohodnutého plnění, jednotlivé strany transakce včetně osob, v jejichž prospěch je transakce prováděna a veškeré další příslušné informace. I když veškerou odpovědnost nesou účastníci trhu, jakmile jsou obdrženy požadované informace od osoby uvedené nebo orgánu uvedeného v odst. 4 písm. b) až f), považuje se oznamovací povinnost dotčeného účastníka trhu za splněnou.
2. Komise prostřednictvím prováděcích aktů:
a)
sestaví seznam smluv a derivátů, včetně příkazů k obchodování, které mají být oznamovány v souladu s odstavcem 1, a případně stanoví příslušné minimální prahové hodnoty pro oznamování transakcí;
b)
přijme jednotná pravidla pro oznamování informací, které mají být poskytovány v souladu odstavcem 1;
c)
stanoví termín a formu, v níž mají být informace oznamovány.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 21 odst. 2. Zohlední stávající systémy oznamování.
3. Osoby uvedené v odst. 4 písm. a) až d), které oznámily transakce v souladu se směrnicí 2004/39/ES nebo s příslušnými právními předpisy Unie týkajícími se transakcí s deriváty, ústředních protistran a registrů obchodních údajů nesmějí podléhat dvojí oznamovací povinnosti týkající se těchto transakcí.
Aniž je dotčen první pododstavec tohoto odstavce, mohou prováděcí akty uvedené v odstavci 2 povolit, aby organizované trhy a systémy pro párování prodejních a kupních příkazů nebo systémy pro podávání zpráv mohly poskytovat agentuře záznamy o transakcích na velkoobchodních trzích s energií.
4. Pro účely odstavce 1 informace poskytne:
a)
účastník trhu;
b)
třetí strana jednající jménem účastníka trhu;
c)
systém pro podávání zpráv;
d)
organizovaný trh, systém párování obchodů či jiná osoba, která v rámci své profese sjednává transakci;
e)
registr obchodních údajů registrovaný nebo uznaný podle příslušný právních předpisů Unie týkajících se transakcí s deriváty, ústředních protistran a registrů obchodních údajů; nebo
f)
příslušný orgán, který obdržel tyto informace v souladu s čl. 25 odst. 3 směrnice 2004/39/ES, nebo Evropský orgán pro cenné papíry a trhy, pokud obdržel tyto informace v souladu s s příslušnými právními předpisy Unie týkajícími se transakcí s deriváty, ústředních protistran a registrů obchodních údajů.
5. Účastníci trhu poskytnou agentuře a vnitrostátním regulačním orgánům informace týkající se kapacity a využití zařízení pro výrobu, skladování, spotřebu nebo přepravu elektřiny či zemního plynu, nebo informace týkající se kapacity a využití zařízení pro LNG, včetně plánované nebo neplánované nedostupnosti těchto zařízení, pro účely monitorování obchodování na velkoobchodních trzích s energií. Povinnost podávání zpráv o účastnících trhu by se měla pokud možno omezovat na sběr potřebných informací nebo jejich částí ze stávajících zdrojů.
6. Komise prostřednictvím prováděcích aktů:
a)
přijme jednotná pravidla pro oznamování informací, které mají být poskytovány v souladu s odstavcem 5, a případně pro příslušné prahové hodnoty pro oznamování informací;
b)
stanoví termín a formu, v níž mají být informace oznamovány.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 21 odst. 2. Zohlední stávající oznamovací povinnost podle nařízení (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009.
Článek 9
Registrace účastníků trhu
1. Účastníci trhu, kteří provádějí transakce, jež je třeba oznámit agentuře v souladu s čl. 8 odst. 1, se zaregistrují u vnitrostátního regulačního orgánu v členském státě, v němž mají sídlo nebo bydliště nebo, pokud nemají sídlo ani bydliště v Unii, v členském státě, v němž působí.
Účastník trhu se zaregistruje pouze u jednoho vnitrostátního regulačního orgánu. Členské státy nevyžadují od účastníka trhu již registrovaného v jiném členském státě, aby se zaregistroval znovu.
Registrací účastníků trhu nejsou dotčeny povinnosti dodržovat příslušná pravidla pro obchodování a vyrovnávání.
2. Nejpozději tři měsíce ode dne, kdy Komise přijme prováděcí akty uvedené v čl. 8 odst. 2, zřídí vnitrostátní regulační orgány vnitrostátní registry účastníků trhu, které budou aktualizovat. Registr poskytne každému účastníkovi trhu jedinečný identifikátor a bude obsahovat údaje dostatečné k identifikaci účastníka trhu, včetně příslušných podrobností týkajících se identifikačního čísla plátce daně z přidané hodnoty, jeho sídla, osob odpovědných za jeho provozní a obchodní rozhodnutí, ovládající osoby nebo osob, které mají prospěch z obchodních činností účastníka trhu.
3. Vnitrostátní regulační orgány zašlou informace ze svých vnitrostátních registrů agentuře ve formátu stanoveném agenturou. Agentura ve spolupráci s těmito regulačními orgány tento formát stanoví a zveřejní jej do 29. června 2012. Na základě informací poskytnutých vnitrostátními regulačními orgány vytvoří agentura evropský registr účastníků trhu. Vnitrostátní regulační orgány a jiné příslušné orgány mají k evropskému registru přístup. S výhradou článku 17 může agentura rozhodnout, že evropský registr nebo výňatky z něj zveřejní, za předpokladu, že nebudou zpřístupněny informace o jednotlivých účastnících trhu, které mají z obchodního hlediska citlivou povahu.
4 Účastníci trhu uvedení v odstavci 1 tohoto článku předloží registrační formulář vnitrostátnímu regulačnímu orgánu před zahájením transakce, kterou je třeba oznámit agentuře v souladu s čl. 8 odst. 1.
5. Účastníci trhu uvedení v odstavci 1 neprodleně sdělí vnitrostátnímu regulačnímu orgánu jakoukoli změnu v údajích uvedených v registračním formuláři.
Článek 10
Sdílení informací mezi agenturou a jinými orgány
1. Agentura vytvoří mechanismy pro sdílení informací, které obdrží v souladu s čl. 7 odst. 1 a článkem 8, s vnitrostátními regulačními orgány, příslušnými finančními orgány členských států, vnitrostátními orgány pro hospodářskou soutěž, Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy a jinými příslušnými orgány. Před vytvořením těchto mechanismů je agentura s uvedenými orgány zkonzultuje.
2. Agentura poskytne přístup k mechanismům uvedeným v odstavci 1 pouze orgánům, které vytvořily systémy umožňující agentuře plnit požadavky čl. 12 odst. 1.
3. Registry obchodních údajů registrované nebo uznané podle příslušných právních předpisů Unie týkajících se transakcí s deriváty, ústředních protistran a registrů obchodních údajů zpřístupní agentuře příslušné informace týkající se velkoobchodních energetických produktů a derivátů emisních povolenek, které shromáždily.
Evropský orgán pro cenné papíry a trhy předá agentuře zprávy o transakcích týkajících se velkoobchodních energetických produktů, které obdržel podle čl. 25 odst. 3 směrnice 2004/39/ES a podle příslušných právních předpisů Unie týkajících se transakcí s deriváty, ústředních protistran a registrů obchodních údajů. Příslušné orgány, které obdrží zprávy o transakcích s velkoobchodními energetickými produkty podle čl. 25 odst. 3 směrnice 2004/39/ES, předají tyto zprávy agentuře.
Agentura a orgány odpovědné za dohled nad obchodováním s emisními povolenkami nebo deriváty souvisejícími s emisními povolenkami navzájem spolupracují a vytvoří vhodné mechanismy, které agentuře umožní přístup k záznamům o transakcích s emisními povolenkami a deriváty souvisejícími s emisními povolenkami v případě, že tyto orgány shromažďují informace o takových transakcích.
Článek 11
Ochrana údajů
Tímto nařízením nejsou dotčeny povinnosti členských států týkající se jejich zpracovávání osobních údajů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (14) ani povinnosti agentury při plnění jejích úkolů týkající se zpracovávání osobních údajů podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (15).
Článek 12
Provozní spolehlivost
1. Agentura zajistí důvěrnost, integritu a ochranu informací obdržených podle čl. 4 odst. 2 a článků 8 a 10. Agentura přijme veškerá nezbytná opatření k zamezení jakéhokoli zneužití informací uchovávaných v jejích systémech a k zamezení neoprávněného přístupu k těmto informacím.
Vnitrostátní regulační orgány, příslušné finanční orgány členských států,vnitrostátní orgány pro hospodářskou soutěž, Evropský orgán pro cenné papíry a trhy a další příslušné orgány zajistí důvěrnost, integritu a ochranu informací, které obdrží podle čl. 4 odst. 2, čl. 7 odst. 2, čl. 8 odst. 5 nebo článku 10, a přijmou opatření, která zabrání jakémukoli zneužití těchto informací.
Agentura označí zdroje operačního rizika a minimalizuje je vypracováním vhodných systémů, kontrol a postupů.
2. S výhradou článku 17 může agentura rozhodnout, že zveřejní části informací, které má k dispozici, ovšem za podmínky, že se nezveřejní informace, které mají z obchodního hlediska citlivou povahu a které se týkají jednotlivých účastníků trhu nebo jednotlivých transakcí nebo konkrétních trhů, a ani není možné tyto informace odvodit.
Agentura zpřístupní informace ze své databáze, které nejsou z obchodního hlediska citlivé k vědeckým účelům, s výhradou požadavků na zachování důvěrnosti.
Informace se v zájmu zvýšení transparentnosti velkoobchodních trhů s energií zveřejní nebo zpřístupní pouze, pokud je nepravděpodobné, že by tím došlo k narušení hospodářské soutěže na těchto trzích s energií.
Agentura šíří informace spravedlivým způsobem podle transparentních pravidel, která stanoví a zveřejní.
Článek 13
Uplatňování zákazu proti zneužívání trhu
1. Vnitrostátní regulační orgány zajistí, aby se uplatňovaly zákazy stanovené v článcích 3 a 5 a povinnosti stanovené v článku 4.
Každý členský stát zajistí, aby jeho vnitrostátní regulační orgány měly vyšetřovací a vynucovací pravomoci nezbytné pro výkon jeho funkcí do 29. června 2013. Pravomoci jsou vykonávány přiměřeným způsobem.
Tyto pravomoci mohou být vykonávány:
a)
přímo;
b)
ve spolupráci s jinými orgány; nebo
c)
podáním návrhu u příslušných justičních orgánů.
V případě potřeby mohou vnitrostátní regulační orgány vykonávat své vyšetřovací pravomoci ve spolupráci s organizovanými trhy, systémy párování obchodů či jinými osobami, které v rámci své profese sjednávají transakce, jak je uvedeno v čl. 8 odst. 4 písm. d).
2. Vyšetřovací a vynucovací pravomoci uvedené v odstavci 1 se omezí na účel vyšetřování. Musí být vykonávány v souladu s vnitrostátními právními předpisy a zahrnují právo:
a)
na přístup k jakémukoli příslušnému dokumentu v jakékoli formě a na obdržení jeho kopie;
b)
požadovat informace od každé dotčené osoby, včetně těch, které se postupně zapojily do předávání příkazů nebo provádění dotyčných operací, jakož i jejich zmocnitelů, a je-li třeba, předvolat a vyslechnout každou takovou osobu nebo zmocnitele;
c)
na provádění kontrol na místě;
d)
požadovat existující záznamy o telefonních hovorech a datovém provozu;
e)
požadovat ukončení jakéhokoli jednání, které je v rozporu s tímto nařízením nebo akty v přenesené pravomoci či prováděcími akty, přijatými na jeho základě;
f)
požádat soud o zmrazení nebo obstavení majetku;
g)
požádat soud nebo jiný příslušný orgán o uložení dočasného zákazu profesionální činnosti.
Článek 14
Právo na odvolání
Členské státy zajistí, aby na vnitrostátní úrovni existovaly vhodné mechanismy, v jejichž rámci má strana, jíž se rozhodnutí regulačního orgánu týká, právo odvolat se k orgánu nezávislému na zúčastněných stranách a jakémkoli orgánu veřejné moci.
Článek 15
Povinnosti osob, které v rámci své profese sjednávají transakce
Každá osoba, která v rámci své profese sjednává transakce s velkoobchodními energetickými produkty a má důvodné podezření, že by nějaká transakce mohla porušovat články 3 nebo 5, to neprodleně oznámí vnitrostátnímu regulačnímu orgánu.
Osoby, které v rámci své profese sjednávají transakce s velkoobchodními energetickými produkty, musí stanovit a dodržovat účinná opatření a postupy pro zjišťování porušení článků 3 nebo 5.
Článek 16
Spolupráce na úrovni Unie a na vnitrostátní úrovni
1. Agentura se snaží zajistit, aby vnitrostátní regulační orgány plnily své úkoly podle tohoto nařízení koordinovaně a důsledně.
Agentura podle potřeby zveřejní nezávazné pokyny týkající se používání definic stanovených v článku 2.
Vnitrostátní regulační orgány spolupracují za účelem plnění svých povinností v souladu s tímto nařízením s agenturou a vzájemně mezi sebou, a to i na regionální úrovni.
Vnitrostátní regulační orgány, příslušné finanční orgány a vnitrostátní orgán pro hospodářskou soutěž členského státu mohou navázat vhodné formy spolupráce s cílem zajistit efektivní a účinné vyšetřování a vymáhání a přispět ke konzistentnímu a důslednému přístupu k vyšetřování, soudnímu řízení a vymáhání tohoto nařízení a příslušných ustanovení finančního a soutěžního práva.
2. Vnitrostátní regulační orgány neprodleně informují agenturu podle možnosti co nejpřesněji, mají-li oprávněné důvody domnívat se, že buď v tomto členském státě, nebo v jiném členském státě, dochází nebo došlo k jednání, které porušuje toto nařízení.
Má-li vnitrostátní regulační orgán nebo určený orgán podezření, že k jednání, které se dotýká velkoobchodních trhů s energií nebo cen velkoobchodních energetických produktů v jeho členském státě, došlo v jiném členském státě, může agenturu požádat, aby učinila kroky v souladu s odstavcem 4 tohoto článku nebo, pokud se jednání týkají finančních nástrojů podléhajících článku 9 směrnice 2003/6/ES, v souladu s odstavcem 3 tohoto článku.
3. S cílem zajistit koordinovaný a konzistentní přístup ke zneužívání trhů na velkoobchodních trzích s energií:
a)
vnitrostátní regulační orgány informují příslušný finanční orgán svého členského státu a agenturu, pokud mají oprávněné důvody domnívat se, že dochází nebo došlo na velkoobchodních trzích s energií k jednání, které představuje zneužívání trhu ve smyslu směrnice 2003/6/ES a které se dotýká finančních nástrojů, na něž se vztahuje článek 9 uvedené směrnice; za tím účelem mohou vnitrostátní regulační orgány navázat vhodné formy spolupráce s příslušným finančním orgánem ve svém členském státě;
b)
agentura informuje Evropský orgán pro cenné papíry a trhy a příslušný finanční orgán, pokud má oprávněné důvody domnívat se, že dochází nebo došlo na velkoobchodních trzích s energií k jednání, které představuje zneužívání trhu ve smyslu směrnice 2003/6/ES a které se dotýká finančních nástrojů, na něž se vztahuje článek 9 uvedené směrnice;
c)
příslušný finanční orgán členského státu informuje Evropský orgán pro cenné papíry a trhy a agenturu, pokud má oprávněné důvody domnívat se, že k jednání, které porušuje články 3 a 5, dochází nebo došlo na velkoobchodních trzích s energií v jiném členském státě;
d)
vnitrostátní regulační orgány informují orgán pro hospodářskou soutěž svého členského státu, Komisi a agenturu, pokud mají oprávněné důvody domnívat se, že na velkoobchodních trzích s energií dochází nebo došlo k jednání, které pravděpodobně představuje porušení práva hospodářské soutěže.
4. Pokud má agentura podezření, mimo jiné na základě počátečních posouzení nebo analýzy, že došlo k porušení tohoto nařízení, je oprávněna za účelem plnění svých úkolů podle odstavce 1:
a)
požádat jeden nebo více vnitrostátních regulačních orgánů o poskytnutí všech informací týkajících se porušení, na něž existuje podezření;
b)
požádat jeden nebo více vnitrostátních regulačních orgánů o zahájení vyšetřování porušení, na něž existuje podezření, a učinit příslušná opatření k nápravě zjištěného porušení. O příslušných opatřeních k nápravě zjištěného porušení rozhodne dotčený vnitrostátní regulační orgán;
c)
pokud je toho názoru, že možné porušení má nebo mělo přeshraniční dopad, zřídit a koordinovat vyšetřovací skupinu složenou ze zástupců dotčených vnitrostátních regulačních orgánů za účelem šetření, zda toto nařízení bylo porušeno a ve kterém členském státě k porušení došlo. Je-li to vhodné, agentura může rovněž požádat o účast zástupců příslušného finančního orgánu nebo jiného příslušného orgánu jednoho nebo více členských států ve vyšetřovací skupině.
5. Vnitrostátní regulační orgán, který obdrží žádost o informace v souladu s odst. 4 písm. a) nebo žádost o zahájení vyšetřování porušení, na něž existuje podezření, v souladu s odst. 4 písm. b), přijme neprodleně potřebná opatření k vyhovění této žádosti. Jestliže tento vnitrostátní regulační orgán není schopen neprodleně poskytnout požadované informace, sdělí agentuře bezodkladně své důvody.
Odchylně od prvního pododstavce můře vnitrostátní regulační orgán odmítnout vyhovět žádosti, pokud:
a)
by vyhovění žádosti mohlo mít nepříznivý dopad na suverenitu nebo bezpečnost dotčeného členského státu;
b)
již bylo zahájeno soudní řízení ohledně stejných činů a proti stejným osobám před orgány dotčeného členského státu; nebo
c)
již byl vydán pravomocný rozsudek ve vztahu k těmto osobám za stejné činy v dotčeném členském státě.
Ve všech těchto případech musí vnitrostátní regulační orgán informovat agenturu a poskytnout jí co nejpodrobnější informace o takovém řízení nebo rozsudku.
Vnitrostátní regulační orgány se účastní činnosti vyšetřovací skupiny svolané v souladu s odst. 4 písm. c) a poskytnou veškerou potřebnou pomoc. Činnost vyšetřovací skupiny koordinuje agentura.
6. Poslední věta čl. 15 odst. 1 nařízení (ES) č. 713/2009 se nepoužije na agenturu, pokud vykonává své úkoly podle tohoto nařízení.
Článek 17
Profesní tajemství
1. Na veškeré důvěrné informace přijaté, vyměňované nebo předané podle tohoto nařízení se vztahuje profesní tajemství podle odstavců 2, 3 a 4.
2. Povinnost dodržovat profesní tajemství se vztahuje na:
a)
osoby, které pracují nebo pracovaly pro agenturu;
b)
auditory a experty určené agenturou;
c)
osoby, které pracují nebo pracovaly pro vnitrostátní regulační orgány nebo pro další příslušné orgány;
d)
auditory a experty určené vnitrostátními regulačními orgány nebo dalšími příslušnými orgány, kteří přijímají důvěrné informace v souladu s ustanoveními tohoto nařízení.
3. Žádné důvěrné informace, které osoby uvedené v odstavci 2 získaly při plnění svých povinností, nesmí být prozrazeny jiné osobě ani orgánu, kromě obecných nebo souhrnných informací, na jejichž základě není možné identifikovat jednotlivého účastníka trhu ani konkrétní trh, aniž jsou dotčeny případy, na které se vztahuje trestní právo nebo jiná ustanovení tohoto nařízení nebo jiné příslušné právní předpisy Unie.
4. Aniž jsou dotčeny případy, na které se vztahuje trestní právo, může agentura, vnitrostátní regulační orgány, příslušné finanční orgány členských států, Evropský orgán pro cenné papíry a trhy, úřady nebo osoby, které přijímají důvěrné informace podle tohoto nařízení, použít tyto informace pouze při plnění svých povinností a úkolů. Jiné úřady, orgány nebo osoby mohou tyto informace použít pro účel, pro který jim byly poskytnuty, nebo v souvislosti se správním nebo soudním řízením týkajícím se výslovně plnění těchto úkolů Orgány, které přijímají informace, mohou použit tyto informace pro jiné účely, pokud s tím souhlasí agentura, vnitrostátní regulační orgány, příslušné finanční orgány členských států, Evropský orgán pro cenné papíry a trhy, úřady nebo osoby, které sdělují informace.
5. Tento článek nebrání orgánu v členském státě, v souladu s vnitrostátními právními předpisy, ve výměně nebo předávání důvěrných informací, pokud je neobdržel od orgánu jiného členského státu nebo agentury podle tohoto nařízení.
Článek 18
Sankce
Členské státy stanoví sankce za porušení tohoto nařízení a přijmou veškerá opatření nezbytná pro jejich uplatňování. Stanovené sankce musí být účinné, odrazující a přiměřené a musí odrážet povahu, trvání a závažnost porušení, škody způsobené spotřebitelům a potenciální zisky z obchodování na základě důvěrných informací a manipulace s trhem.
Členské státy oznámí takto stanovené sankce Komisi do 29. června 2013 a neprodleně jí sdělí i všechny následné změny týkající se těchto ustanovení.
Členské státy zajistí, aby vnitrostátní regulační orgán mohl sdělit veřejnosti opatření nebo sankce ukládané za porušení tohoto nařízení, pokud by toto zveřejnění nezpůsobilo zúčastněným stranám nepřiměřenou škodu.
Článek 19
Mezinárodní vztahy
V míře nezbytné pro dosažení cílů stanovených v tomto nařízení a aniž jsou dotčeny příslušné pravomoci členských států a orgánů a institucí Unie, včetně Evropské služby pro vnější činnost, může agentura rozvíjet kontakty a uzavírat správní ujednání s orgány dohledu, mezinárodními organizacemi i se správními orgány třetích zemí, zejména těmi, které ovlivňují velkoobchodní trh Unie s energií, s cílem podpořit harmonizaci regulačního rámce. Tyto dohody nezakládají právní závazky pro Unii a její členské státy, ani nebrání členským státům a jejich příslušným orgánům v uzavírání dvoustranných či vícestranných dohod s orgány dohledu, mezinárodními organizacemi a správními orgány třetích zemí.
Článek 20
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 6 je svěřena Komisi na období pěti let od 28. prosince 2011. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před uplynutím tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před uplynutím každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 6 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 6 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 21
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Pokud se odkazuje na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 22
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ustanovení čl. 8 odst. 1, odst. 3 prvního pododstavce a odstavců 4 a 5 se použijí šest měsíců ode dne, kdy Komise přijme příslušné prováděcí akty uvedené v čl. 8 odst. 2 a 6.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 25. října 2011.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1227/2011
2011 m. spalio 25 d.
dėl didmeninės energijos rinkos vientisumo ir skaidrumo
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 194 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
pasikonsultavę su Regionų komitetu,
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),
kadangi:
(1)
svarbu užtikrinti, kad vartotojai ir kiti rinkos dalyviai pasitikėtų elektros energijos ir dujų rinkų vientisumu, kad didmeninėse energijos rinkose nustatytos kainos atitiktų sąžiningą ir konkurencingą pasiūlos ir paklausos santykį, ir kad piktnaudžiaujant rinka nebūtų gaunama pelno;
(2)
didesnio didmeninių energijos rinkų vientisumo ir skaidrumo tikslas turėtų būti atviros ir sąžiningos konkurencijos didmeninėse energijos rinkose skatinimas galutinių energijos vartotojų labui;
(3)
Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komiteto ir Europos elektros energijos ir dujų reguliavimo grupės konsultacija pavirtino, kad esamų teisės aktų galėtų nepakakti tinkamai išspręsti elektros energijos ir dujų rinkų vientisumo problemas, ir buvo rekomenduota priimti atitinkamą, energetikos sektoriui pritaikytą teisės aktų sistemą, pagal kurią būtų užkertamas kelias piktnaudžiavimui ir būtų atsižvelgiama į ypatingas šio sektoriaus sąlygas, kurioms netaikomos kitos direktyvos ir kiti reglamentai;
(4)
didmeninės energijos rinkos visoje Sąjungoje tampa vis labiau susijusios. Piktnaudžiavimas rinka vienoje valstybėje narėje dažnai turi poveikio ne tik elektros energijos ir gamtinių dujų didmeninėms kainoms kitose šalyse, bet ir mažmeninėms vartotojų ir mikroįmonių kainoms. Todėl rūpinimasis rinkų vientisumo užtikrinimu negali būti tik atskirų valstybių narių reikalas. Siekiant užbaigti kurti visapusiškai veikiančios, sąveikios ir integruotos energijos vidaus rinką, labai svarbi griežta tarpvalstybinė rinkos stebėsena;
(5)
didmeninės energijos rinkos aprėpia tiek prekių rinkas, tiek išvestinių produktų rinkas, kurios yra gyvybiškai svarbios energijos ir finansų rinkoms, o abiejų sektorių kainodara yra susijusi. Jos apima, inter alia, reguliuojamas rinkas, daugiašales prekybos sistemas ir ne biržose (OTC), tiesiogiai ar per tarpininkus, sudarytus sandorius ir dvišales sutartis;
(6)
kol kas energijos rinkų stebėsenos praktika buvo vykdoma atskirose valstybėse narėse ir sektoriuose. Atsižvelgiant į bendrą rinkos struktūrą ir reguliavimo padėtį, prekybos veikla gali būti reglamentuojama kelių jurisdikcijų, stebėseną vykdant kelioms skirtingoms institucijoms, galbūt esančioms skirtingose valstybėse narėse. Taip gali tapti neaišku, kas už ką atsakingas, ir net gali atsitikti taip, kad veikla išvis nebus stebima;
(7)
energijos rinkos vientisumą žlugdanti elgsena šiuo metu nėra aiškiai uždrausta kai kuriose svarbiausiose energijos rinkose. Siekiant apsaugoti galutinius vartotojus ir užtikrinti Europos piliečiams prieinamas energijos kainas, būtina uždrausti tokią elgseną;
(8)
didmeninėse energijos rinkose kartu vyksta prekyba išvestiniais produktais, kai atsiskaitoma vykdant natūrinius mainus arba finansinį apmokėjimą, ir prekyba prekėmis. Todėl svarbu, kad prekybos pasinaudojant viešai neatskleista informacija ir manipuliavimo rinka, kurie sudaro piktnaudžiavimą rinka, terminų apibrėžtys būtų suderinamos prekybos išvestiniais produktais ir prekybos prekėmis rinkose. Šis reglamentas iš esmės turėtų būti taikomas visiems sudarytiems sandoriams, bet tuo pačiu metu turėtų būti atsižvelgiama į specifines didmeninių energijos rinkų ypatybes;
(9)
mažmeninėms sutartims, apimančioms elektros energijos ar gamtinių dujų tiekimą galutiniams vartotojams, negresia toks pats manipuliavimas rinka kaip didmeninėms sutartims, kurios yra lengvai perkamos ir parduodamos. Nepaisant to, didžiausių energijos vartotojų su vartojimu susiję sprendimai gali paveikti didmeninių energijos rinkų kainas, sukeliant poveikį ir už nacionalinės teritorijos ribų. Todėl būtų tikslinga patikrinti tokių stambių vartotojų tiekimo sutartis atsižvelgiant į didmeninių energijos rinkų vientisumo užtikrinimą;
(10)
atsižvelgdama į tyrimo rezultatus, nurodytus 2010 m. gruodžio 21 d. Komisijos komunikate „Kuriama griežtesnė ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos rinkos priežiūros tvarka“, Komisija turėtų išnagrinėti galimybę per tinkamą laiką pateikti teisėkūros pasiūlymą siekiant kovoti su nustatytais Europos anglies dioksido rinkos skaidrumo, vientisumo ir priežiūros trūkumais;
(11)
2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 714/2009 dėl prieigos prie tarpvalstybinių elektros energijos mainų tinklo sąlygų (3) ir 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 715/2009 dėl teisės naudotis gamtinių dujų perdavimo tinklais sąlygų (4) pripažįstama, kad lygios galimybės gauti informaciją apie sistemos fizinę būklę ir veiksmingumą yra būtinos, kad visi rinkos dalyviai galėtų įvertinti bendrą paklausos ir pasiūlos situaciją ir sužinoti didmeninės kainos svyravimų priežastis;
(12)
naudojimasis arba bandymas naudotis viešai neatskleista informacija prekiaujant savo ar trečiosios šalies vardu turėtų būti aiškiai uždraustas. Naudojimasis viešai neatskleista informacija taip pat gali būti tuo atveju, kai didmeniniais energetikos produktais prekiauja asmenys, žinantys arba turintys žinoti, kad jų turima informacija yra viešai neatskleista. Informacija, susijusi su paties rinkos dalyvio prekybos planais ir strategijomis, nelaikoma viešai neatskleista informacija. Informacija, kurią reikalaujama paskelbti viešai pagal Reglamentą (EB) Nr. 714/2009 arba Reglamentą (EB) Nr. 715/2009, įskaitant gaires ir tinklo kodus, patvirtintus pagal tuos reglamentus, gali remtis rinkos dalyviai, jei tai yra svarbi kainai informacija, priimdami sprendimus, kuriais siekiama sudaryti sandorius didmeninių energetikos produktų srityje ir todėl ši informacija galėtų būti laikoma viešai neatskleista informacija, kol ji bus paskelbta viešai;
(13)
manipuliavimas didmeninėse energijos rinkose siejamas su asmenų veiksmais, kuriais dirbtinai palaikomas kainų lygis, kuris nepagrįstas paklausos ir pasiūlos rinkos jėgomis, įskaitant tikrąją pasiūlą, laikymo ar perdavimo pajėgumus ir paklausą. Manipuliavimas rinka vyksta tokiais būdais: pateikiant ir atšaukiant suklastotus užsakymus; naudojantis žiniasklaidos priemonėmis, įskaitant internetą, ar kitais būdais skleidžiant neteisingą arba klaidinančią informaciją ar gandus; sąmoningai pateikiant neteisingą informaciją įmonėms, kurios teikia kainų vertinimus arba rinkos ataskaitas, klaidinant rinkos dalyvius, kurie veikia, remdamiesi tais kainų įvertinimais arba rinkos ataskaitomis; ir sąmoningai bandant parodyti, kad turimi elektros energijos gamybos pajėgumai, gamtinių dujų pasiūla arba perdavimo pajėgumai yra kitokie nei dabartiniai techniniai pajėgumai, kai tokia informacija daro įtaką ar galėtų daryti įtaką didmeninių energetikos produktų kainai. Manipuliavimas ir jo poveikis gali būti jaučiami tarpvalstybiniu mastu elektros energijos ir gamtinių dujų rinkose, finansų ir prekių rinkose, įskaitant taršos leidimų rinkas;
(14)
tarp rinkos manipuliavimo ir bandymų manipuliuoti rinka pavyzdžių pateikiamas asmens ar bendradarbiaujančių asmenų elgesys, siekiant užsitikrinti dominuojančią padėtį didmeninių energetikos produktų pasiūlos ar paklausos atžvilgiu, kuria tiesiogiai ar netiesiogiai nustatomos arba galėtų būti nustatomos kainos arba sukuriamos kitos nesąžiningos prekybos sąlygos; ir didmeniniai energetikos produktai siūlomi, perkami ar parduodami siekiant, ketinant suklaidinti arba klaidinant rinkos dalyvius, kurie savo veiksmus grindžia referencinėmis kainomis. Vis dėlto priimta rinkos praktika, pvz., taikoma finansinių paslaugų srityje, kuri šiuo metu yra apibrėžta 2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/6/EB dėl prekybos vertybiniais popieriais, pasinaudojant viešai neatskleista informacija, ir manipuliavimo rinka (piktnaudžiavimo rinka) (5) 1 straipsnio 5 dalyje, ir kuri gali būti pritaikyta, jei bus iš dalies pakeista ta direktyva, galėtų būti teisėtas būdas, kuriuo rinkos dalyviai užtikrintų palankią didmeninio energetikos produkto kainą;
(15)
profesines pareigas vykdančių žurnalistų viešai neatskleistos informacijos, susijusios su didmeniniu energetikos produktu, atskleidimas turėtų būti vertinamas atsižvelgiant į jų profesiją reglamentuojančias taisykles ir taisykles, reglamentuojančias spaudos laisvę, nebent šie asmenys dėl atitinkamos informacijos skleidimo tiesiogiai ar netiesiogiai gauna naudos arba pelno ar kai informacija atskleidžiama siekiant suklaidinti rinką dėl didmeninių energetikos produktų pasiūlos, paklausos ar kainos;
(16)
kadangi finansų rinkos vystosi, bus pritaikytos šioms rinkoms taikomos piktnaudžiavimo rinka koncepcijos. Todėl siekiant užtikrinti reikiamą lankstumą, kad būtų greitai reaguojama į šiuos pasikeitimus, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus dėl techninio viešai neatskleistos informacijos ir manipuliavimo rinka terminų apibrėžčių atnaujinimo siekiant užtikrinti atitiktį kitiems susijusiems Sąjungos teisės aktams finansinių paslaugų ir energetikos srityje. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai;
(17)
veiksminga rinkos stebėsena Sąjungos lygmeniu yra labai svarbi aptinkant ir nutraukiant piktnaudžiavimą rinka didmeninėse energijos rinkose. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 713/2009 (6) įsteigta Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra (toliau - Agentūra) labiausiai tinka tokiai stebėsenai vykdyti, nes turi tiek visą Europą aprėpiantį požiūrį į elektros energijos ir dujų rinkas, tiek būtiną patirtį dėl Sąjungos elektros energijos ir dujų rinkų bei sistemų veikimo. Nacionalinės reguliavimo institucijos, kurios gerai supranta savo valstybių narių energijos rinkų raidą, turėtų atlikti svarbų vaidmenį užtikrinant veiksmingą rinkos stebėseną nacionaliniu lygmeniu. Todėl reikalingas Agentūros ir nacionalinių valdžios institucijų glaudus bendradarbiavimas ir koordinavimas, siekiant užtikrinti tinkamą energijos rinkų stebėseną ir skaidrumą. Agentūra renka duomenis nedarydama poveikio nacionalinių institucijų teisei rinkti papildomus duomenis nacionaliniais tikslais;
(18)
veiksmingai rinkos stebėsenai būtina reguliariai ir laiku gauti duomenis apie sandorius, taip pat būtina galimybė susipažinti su struktūriniais duomenimis apie elektros energijos arba gamtinių dujų gamybos, saugojimo, vartojimo ar perdavimo įrenginių pajėgumus ir naudojimą. Dėl šios priežasties didmeniniais energetikos produktais prekiaujančių rinkos dalyvių, įskaitant perdavimo sistemos operatorius, tiekėjus, prekiautojus, gamintojus, tarpininkus ir stambius vartotojus, turėtų būti reikalaujama teikti tą informaciją Agentūrai. Agentūra savo ruožtu gali sukurti glaudžius ryšius su pagrindinėmis organizuotomis rinkomis;
(19)
siekiant užtikrinti vienodas duomenų rinkimo nuostatų įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (7). Informacijos teikimo reikalavimai turėtų būti minimalūs ir dėl jų rinkos dalyviai neturėtų patirti nereikalingų išlaidų ar administracinės naštos. Todėl vienodoms informacijos teikimo taisyklėms turėtų būti atliekama ex ante ekonominės naudos analizė, turėtų būti vengiama dvigubos atskaitomybės ir jose turėtų būti atsižvelgiama į informacijos teikimo sistemas, parengtas remiantis kitais susijusiais teisės aktais. Be to, reikalinga informacija ar jos dalis turėtų būti surenkama iš kitų asmenų ir, kai įmanoma, iš jau egzistuojančių šaltinių. Kai rinkos dalyvis ar jo vardu veikianti trečioji šalis, prekybos informacijos sistema, organizuota rinka, prekybos suderinamumo sistema ar kitas asmuo, profesionaliai tvarkantis sandorius, įvykdė savo įsipareigojimus teikti informaciją kompetentingai institucijai pagal 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų (8) arba taikytinus Sąjungos teisės aktus dėl išvestinių finansinių priemonių sandorių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų, jo įsipareigojimas teikti informaciją pagal šį reglamentą taip pat turėtų būti laikomas įvykdytu, bet tik tuo atveju, kai pranešama visa pagal šį reglamentą reikalaujama informacija;
(20)
svarbu, kad Komisija ir Agentūra įgyvendinant šį reglamentą glaudžiai bendradarbiautų ir atitinkamai konsultuotųsi su Europos elektros energijos ir dujų perdavimo sistemos operatorių tinklais bei su Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1095/2010 (9) įsteigta Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (toliau - EVPRI), taip pat su nacionalinėmis reguliavimo institucijomis, kompetentingomis finansų institucijomis bei kitomis valstybių narių institucijomis, pvz., nacionalinėmis konkurencijos institucijomis, ir su suinteresuotosiomis šalimis, kaip antai organizuotomis rinkomis (pvz., energijos biržos) ir rinkos dalyviais;
(21)
turėtų būti įdiegtas Europos rinkos dalyvių registras, grindžiamas nacionaliniais registrais, siekiant padidinti didmeninės energijos rinkų visuotinį skaidrumą ir vientisumą. Praėjus vieniems metams po to registro įdiegimo Komisija, atsižvelgdama į jai Agentūros pateiktas ataskaitas ir bendradarbiaudama su Agentūra bei nacionalinėmis reguliavimo institucijomis, turėtų įvertinti Europos rinkos dalyvių registro veikimą ir naudingumą. Jeigu reikia, remdamasi tuo vertinimu Komisija turėtų svarstyti galimybę pateikti tolesnes priemones, kuriomis siekiama padidinti didmeninių energijos rinkų visuotinį skaidrumą ir vientisumą bei užtikrinti, kad rinkos dalyviams Sąjungoje būtų sudarytos vienodos sąlygos;
(22)
siekdama palengvinti veiksmingą visų prekybos didmeniniais energetikos produktais aspektų stebėseną, Agentūra turėtų sukurti mechanizmus, kuriais jos gaunamą informaciją apie didmeninių energijos rinkų sandorius galėtų gauti kitos susijusios institucijos, visų pirma EVPRI, nacionalinės reguliavimo institucijos, valstybių narių kompetentingos finansinės institucijos, nacionalinės konkurencijos institucijos ir kitos susijusios institucijos;
(23)
Agentūra turėtų užtikrinti jos gaunamų duomenų funkcinį saugumą ir apsaugą, užkirsti kelią neleistinai prieigai prie jos laikomos informacijos ir parengti tvarką, užtikrinančią, kad jos renkamais duomenimis negalėtų netinkamai pasinaudoti asmenys, kuriems ja naudotis leidžiama. Agentūra taip pat turėtų įsitikinti, ar tos institucijos, kurioms leidžiama naudotis Agentūros turimais duomenimis, sugeba palaikyti tokį patį aukštą saugumo lygį ir yra įsipareigojusios pagal atitinkamus konfidencialumo susitarimus. Todėl taip pat turi būti užtikrintas IT sistemų, naudojamų duomenų tvarkymui ir perdavimui, funkcinis saugumas. Kuriant IT sistemą, kuria užtikrinamas aukščiausias įmanomas duomenų konfidencialumo lygmuo, Agentūra turėtų būti paskatinta glaudžiai bendradarbiauti su Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra. Šios taisyklės turėtų būti taikomos ir kitoms institucijoms, kurioms suteikiama teisė naudotis duomenimis šio reglamento tikslais;
(24)
šiame reglamente gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, pripažintų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, kaip nurodyta Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnyje, bei įtvirtintų valstybių narių konstitucinėse tradicijose, ir jis turėtų būti taikomas atsižvelgiant į saviraiškos ir informacijos laisvę, kaip nustatyta Chartijos 11 straipsnyje;
(25)
kai informacija nėra arba jau nėra neskelbtina komerciniu arba saugumo požiūriu, Agentūra turėtų galėti pateikti ją rinkos dalyviams ir platesnei visuomenei siekiant padidinti žinias apie rinką. Toks skaidrumas padės padidinti pasitikėjimą rinka ir paskatins kaupti žinias apie didmeninių energijos rinkų veikimą. Agentūra turėtų nustatyti ir viešai paskelbti taikomas taisykles, pagal kurias ta informacija bus pateikiama sąžiningu ir skaidriu būdu;
(26)
nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų būti atsakingos už tai, kad šis reglamentas būtų vykdomas valstybėse narėse. Tuo tikslu joms turėtų būti suteikti būtini tyrimo įgaliojimai, kad jos galėtų veiksmingai vykdyti tą užduotį. Šie įgaliojimai turėtų būti vykdomi remiantis nacionaline teise ir jiems gali būti taikoma atitinkama priežiūra;
(27)
Agentūra turėtų užtikrinti, kad šis reglamentas būtų taikomas koordinuotai visoje Sąjungoje, suderinant su Direktyvos 2003/6/EB taikymu. Tuo tikslu Agentūra turėtų paskelbti neprivalomas gaires dėl tinkamo šiame reglamente nustatytų terminų apibrėžčių taikymo. Tose gairėse, inter alia, atsižvelgiama į priimtą rinkos praktiką. Be to, kadangi piktnaudžiavimas rinka didmeninėse energijos rinkose dažnai kenkia daugiau kaip vienai valstybei narei, Agentūra turėtų atlikti svarbų vaidmenį užtikrindama, kad tyrimai būtų vykdomi veiksmingai ir nuosekliai. Tuo tikslu Agentūra turėtų galėti prašyti bendradarbiauti ir koordinuoti tyrimo grupių, sudarytų iš atitinkamų nacionalinių reguliavimo institucijų ir, jei reikia, kitų institucijų, įskaitant nacionalines konkurencijos institucijas, atstovų, veiklą;
(28)
Agentūrai turėtų būti skiriama atitinkamų finansinių ir žmogiškųjų išteklių, kad ji tinkamai vykdytų papildomas užduotis, kurios jai patikėtos pagal šį reglamentą. Šiuo tikslu taikant Reglamento (EB) Nr. 713/2009, 23 ir 24 straipsniuose nustatytą jos biudžeto sudarymo, vykdymo ir kontrolės procedūrą reikėtų deramai atsižvelgti į šias užduotis. Biudžeto valdymo institucija turėtų užtikrinti, kad būtų laikomasi aukščiausių veiksmingumo standartų;
(29)
nacionalinės reguliavimo institucijos, valstybių narių kompetentingos finansų institucijos ir, jei reikia, nacionalinės konkurencijos institucijos turėtų bendradarbiauti, kad užtikrintų koordinuotą kovą su piktnaudžiavimu rinka didmeninėse energijos rinkose, kurios aprėpia tiek prekių rinkas, tiek išvestinių produktų rinkas. Tas bendradarbiavimas turėtų apimti abipusį keitimąsi informacija, susijusia su įtarimais dėl didmeninėse energijos rinkose vykdomų ar jau įvykdytų veiksmų, kuriais gali būti pažeistas šis reglamentas, Direktyva 2003/6/EB ar konkurencijos teisė. Be to, tas bendradarbiavimas turėtų padėti užtikrinti suderintus ir nuoseklius tyrimų ir teismo procesų metodus;
(30)
svarbu, kad visiems, kurie gauna konfidencialią informaciją pagal šį reglamentą, galiotų pareiga saugoti profesinę paslaptį. Agentūra, nacionalinės reguliavimo institucijos, valstybių narių kompetentingos finansų institucijos ir nacionalinės konkurencijos institucijos turėtų užtikrinti informacijos, kurią gauna, konfidencialumą, vientisumą ir apsaugą;
(31)
svarbu, kad sankcijos už šio reglamento pažeidimus būtų proporcingos, veiksmingos bei atgrasančios ir atitiktų pažeidimų sunkumą, vartotojams padarytą žalą bei galimą pelną iš prekybos remiantis viešai neatskleista informacija ir manipuliavimu rinka. Šios sankcijos turėtų būti taikomos pagal nacionalinės teisės aktus. Pripažįstant prekybos elektros energijos ir gamtinių dujų išvestiniais produktais ir prekybos pačia elektros energija bei gamtinėmis dujomis sąryšį, sankcijos už šio reglamento pažeidimus turėtų atitikti sankcijas, kurias valstybės narės taiko vykdydamos Direktyvą 2003/6/EB. Atsižvelgdama į konsultacijas dėl 2010 m. gruodžio 12 d. Komisijos komunikato „Sankcijų taikymo režimų finansinių paslaugų sektoriuje griežtinimas“, Komisija turėtų svarstyti galimybę per tinkamą laikotarpį pateikti pasiūlymų, kaip suderinti minimalius reikalavimus, taikomus valstybių narių sankcijų sistemoms. Šis reglamentas neturi poveikio nei nacionalinėms taisyklėms, reguliuojančioms įrodinėjimą, nei valstybių narių nacionalinių reguliavimo institucijų ir teismų pareigoms nustatyti su byla susijusius faktus, jeigu tokios taisyklės ir pareigos atitinka bendruosius Sąjungos teisės principus;
(32)
kadangi šio reglamento tikslo, t. y. nustatyti darnią sistemą, skirtą didmeninės energijos rinkos skaidrumui ir vientisumui užtikrinti, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Dalykas, taikymo sritis ir ryšys su kitais Sąjungos teisės aktais
1. Šiuo reglamentu nustatomos taisyklės, kuriomis draudžiama piktnaudžiavimo praktika, daranti poveikį didmeninėms energijos rinkoms, ir kurios yra suderinamos su finansų rinkoms taikytinomis taisyklėmis ir tinkamu tų didmeninių energijos rinkų veikimu, kartu atsižvelgiant į specifines jų ypatybes. Juo numatytas Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūros (toliau - Agentūra) vykdomas didmeninių energijos rinkų stebėsena glaudžiai bendradarbiaujant su nacionalinėmis reguliavimo institucijomis ir atsižvelgiant į apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos ir didmeninių energijos rinkų sąveiką.
2. Šis reglamentas taikomas prekybai didmeniniais energetikos produktais. Šio reglamento 3 ir 5 straipsniai netaikomi didmeniniams energetikos produktams, kurie yra finansinės priemonės ir kuriems taikomas Direktyvos 2003/6/EB 9 straipsnis. Šiuo reglamentu nedaromas poveikis Direktyvoms 2003/6/EB ir 2004/39/EB ir Europos konkurencijos teisės aktų taikymui praktikai, kuri patenka į šio reglamento taikymo sritį.
3. Agentūra, nacionalinės reguliavimo institucijos, EVPRI, valstybių narių kompetentingos finansinės institucijos ir, jei reikia, nacionalinės konkurencijos institucijos bendradarbiauja, kad užtikrintų, jog atitinkamų taisyklių vykdymo užtikrinimas būtų koordinuotas, kai veiksmai susiję su viena ar keliomis finansinėmis priemonėmis, kurioms taikomas Direktyvos 2003/6/EB 9 straipsnis, ir su vienu ar keliais didmeniniais energetikos produktais, kuriems taikomi šio reglamento 3, 4 ir 5 straipsniai.
4. Agentūros administracinė valdyba užtikrina, kad Agentūra vykdytų užduotis, paskirtas jai pagal šį reglamentą, laikantis šio reglamento ir Reglamento (EB) Nr. 713/2009.
5. Agentūros direktorius konsultuojasi su Agentūros reguliavimo valdyba visais šio reglamento įgyvendinimo klausimais ir tinkamai atsižvelgia į jos patarimus ir nuomones.
2 straipsnis
Terminų apibrėžtys
Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:
1)
viešai neatskleista informacija - viešai neskelbta tikslaus pobūdžio informacija, tiesiogiai ar netiesiogiai susijusi su vienu ar keliais didmeniniais energetikos produktais, kuri, jei būtų paskelbta viešai, tikriausiai turėtų reikšmingą poveikį tų didmeninių energetikos produktų kainoms.
Taikant šią termino apibrėžtį, informacija - tai:
a)
informacija, kurią būtina viešai paskelbti remiantis Reglamentais (EB) Nr. 714/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, įskaitant gaires ir tinklo kodeksus, patvirtintus remiantis tais reglamentais;
b)
informacija, susijusi su elektros energijos ar gamtinių dujų gamybos, laikymo, vartojimo ar perdavimo infrastruktūros pajėgumais ir naudojimu arba susijusi su SGD įrenginių pajėgumais ir naudojimu, įskaitant numatytą arba nenumatytą galimybės pasinaudoti tais įrenginiais neturėjimą;
c)
informacija, kurią būtina atskleisti pagal Sąjungos arba nacionalinio lygmens teisines ar reguliavimo nuostatas, rinkos taisykles ir sutartis ar įprastą praktiką atitinkamoje didmeninėje energijos rinkoje, jeigu ši informacija galėtų turėti reikšmingą poveikį didmeninių energetikos produktų kainoms; ir
d)
kita informacija, kuria supratingas rinkos dalyvis greičiausiai pasinaudotų priimdamas savo sprendimą sudaryti sandorį dėl didmeninio energetikos produkto ar duoti nurodymą prekiauti didmeniniu energetikos produktu.
Informacija laikoma tikslaus pobūdžio, jeigu joje nurodomos aplinkybės, kurios egzistuoja arba pagrįstai gali atsirasti, arba įvykis, kuris įvyko arba pagrįstai gali įvykti, ir jeigu ji pakankamai konkreti, kad galima būtų padaryti išvadą dėl galimo tų aplinkybių ar įvykio poveikio didmeninių energetikos produktų kainoms;
2)
manipuliavimas rinka:
a)
bet kokio sandorio sudarymas ar bet kokio nurodymo prekiauti didmeniniais energetikos produktais išdavimas, dėl ko:
i)
duodami arba tikėtini netikri, arba klaidinantys signalai dėl didmeninių energetikos produktų pasiūlos, paklausos ar kainos;
ii)
asmuo ar kartu veikiantys asmenys užsitikrina arba bando užsitikrinti vieno ar kelių didmeninių energetikos produktų dirbtinio dydžio kainą, nebent sandorį sudaręs ar nurodęs prekiauti asmuo įrodo, kad jo veiksmų motyvacija teisėta ir kad tas sandoris ar nurodymas prekiauti atitinka priimtą rinkos praktiką atitinkamoje didmeninėje energijos rinkoje; arba
iii)
naudojamasi ar bandoma naudotis fiktyvia priemone ar bet kurios kitos formos apgaule ar gudrybe, dėl ko duodami arba tikėtini netikri, arba klaidinantys signalai dėl didmeninių energetikos produktų pasiūlos, paklausos ar kainos;
arba
b)
informacijos, kuri duoda ar gali duoti neteisingus arba klaidinančius signalus dėl didmeninių energetikos produktų pasiūlos, paklausos ar kainos, įskaitant gandų ir neteisingų ar klaidinančių naujienų skleidimą, kai tai darantis asmuo žino arba turėtų žinoti, kad ta informacija neteisinga arba klaidinanti, skleidimas žiniasklaidoje, įskaitant internetą, ar bet kuriomis kitomis priemonėmis.
Kai informacija skleidžiama žurnalistikos arba meninės raiškos tikslais, toks informacijos skleidimas vertinamas atsižvelgiant į spaudos laisvę ir žodžio laisvę kitose žiniasklaidos priemonėse reglamentuojančias taisykles, nebent:
i)
tie asmenys dėl atitinkamos informacijos skleidimo tiesiogiai ar netiesiogiai gauna naudos arba pelno; arba
ii)
informacija atskleidžiama ar platinama siekiant suklaidinti rinką dėl didmeninių energetikos produktų pasiūlos, paklausos ar kainos;
3)
bandymas manipuliuoti rinka:
a)
bet kokio sandorio sudarymas, bet kokio nurodymo prekiauti išdavimas ar kitas veiksmas, susijęs su didmeniniu energetikos produktu, siekiant:
i)
duoti neteisingus ar klaidinančius signalus dėl didmeninių energetikos produktų pasiūlos, paklausos ar kainos;
ii)
užsitikrinti vieno ar kelių didmeninių energetikos produktų dirbtinio dydžio kainą, nebent sandorį sudaręs ar nurodęs prekiauti asmuo įrodo, kad jo veiksmų motyvacija teisėta ir kad tas sandoris ar nurodymas prekiauti atitinka priimtą rinkos praktiką atitinkamoje didmeninėje energijos rinkoje; arba
iii)
pasinaudoti fiktyvia priemone ar bet kurios kitos formos apgaule ar gudrybe, dėl ko duodami arba tikėtini netikri, arba klaidinantys signalai dėl didmeninių energetikos produktų pasiūlos, paklausos ar kainos;
arba
b)
informacijos skleidimas žiniasklaidoje, įskaitant internetą, ar bet kuriomis kitomis priemonėmis, siekiant duoti neteisingus ar klaidinančius signalus dėl didmeninių energetikos produktų pasiūlos, paklausos ar kainos;
4)
didmeniniai energetikos produktai - toliau nurodytos sutartys ir išvestiniai produktai, nepriklausomai nuo to, kur ir kaip jais prekiaujama:
a)
elektros energijos ar gamtinių dujų tiekimo sutartys, kai tiekiama į Sąjungą;
b)
su elektros energija ar gamtinėmis dujomis, pagamintomis, parduodamomis ar tiekiamomis Sąjungoje, susiję išvestiniai produktai;
c)
su elektros energijos ar gamtinių dujų perdavimu Sąjungoje susijusios sutartys;
d)
su elektros energijos ar gamtinių dujų perdavimu Sąjungoje susiję išvestiniai produktai.
Elektros energijos ar gamtinių dujų tiekimo ir skirstymo galutiniams vartotojams sutartys nėra didmeniniai energetikos produktai. Tačiau elektros energijos ar gamtinių dujų tiekimo ir skirstymo galutiniams vartotojams, kurių elektros energijos arba gamtinių dujų vartojimo pajėgumas didesnis už 5 punkto antroje pastraipoje nustatytą ribą, sutartys laikomos didmeniniais energetikos produktais;
5)
vartojimo pajėgumas - galutinio elektros energijos arba gamtinių dujų vartotojo suvartotas kiekis visiškai išnaudojant to vartotojo gamybos pajėgumus. Jis apima visą to vartotojo kaip atskiro ekonominio subjekto suvartojamą kiekį, kai vartojimas vyksta rinkose, kuriose didmeninės kainos yra tarpusavyje susiję.
Taikant šią termino apibrėžtį, į vartojimą atskiro ekonominio subjekto kontroliuojamose skirtingose įmonėse, kurių vartojimo pajėgumas yra mažesnis nei 600 GWh per metus, neatsižvelgiama, jeigu tos įmonės bendrai nedaro poveikio didmeninės energijos rinkos kainoms dėl to, kad geografiniu požiūriu jos yra skirtingose susijusiose rinkose;
6)
didmeninė energijos rinka - bet kuri rinka Sąjungoje, kur prekiaujama didmeniniais energetikos produktais;
7)
rinkos dalyvis - bet kuris asmuo, įskaitant perdavimo sistemų operatorius, sudarantis sandorius, įskaitant nurodymų prekiauti pateikimą, vienoje ar daugiau didmeninių energijos rinkų;
8)
asmuo - bet kuris fizinis arba juridinis asmuo;
9)
kompetentinga finansinė institucija - kompetentinga institucija, paskirta Direktyvos 2003/6/EB 11 straipsnyje nustatyta tvarka;
10)
nacionalinė reguliavimo institucija - nacionalinė reguliavimo institucija, paskirta pagal 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/72/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių (10) 35 straipsnio 1 dalį arba 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/73/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių (11) 39 straipsnio 1 dalį;
11)
perdavimo sistemos operatorius - terminas žymi Direktyvos 2009/72/EB 2 straipsnio 4 punkte ir Direktyvos 2009/73/EB 2 straipsnio 4 punkte apibrėžtą sąvoką;
12)
patronuojančioji įmonė - patronuojančioji įmonė, kaip apibrėžta 1983 m. birželio 13 d. Septintosios Tarybos direktyvos 83/349/EEB, pagrįstos Sutarties 54 straipsnio 3 dalies g punktu, dėl konsoliduotos atskaitomybės (12) 1 ir 2 straipsniuose;
13)
susijusi įmonė - patronuojamoji arba kita įmonė, kurioje kita įmonė turi dalyvavimo teisių, arba įmonė, su kita įmone susijusi ryšiais, kaip apibrėžta Direktyvos 83/349/EEB 12 straipsnio 1 dalyje;
14)
gamtinių dujų skirstymas - terminas žymi Direktyvos 2009/73/EB 2 straipsnio 5 punkte apibrėžtą sąvoką;
15)
elektros energijos skirstymas - terminas žymi Direktyvos 2009/72/EB 2 straipsnio 5 punkte apibrėžtą sąvoką.
3 straipsnis
Prekybos naudojantis viešai neatskleista informacija draudimas
1. Asmenims, turintiems viešai neatskleistos informacijos, susijusios su didmeniniu energetikos produktu, draudžiama:
a)
naudotis ta informacija savo ar trečiosios šalies vardu tiesiogiai ar netiesiogiai įsigyjant ar perleidžiant arba bandant įsigyti ar perleisti didmeninius energetikos produktus, su kuriais ta informacija susijusi;
b)
atskleisti tą informaciją bet kuriems asmenims, nebent tai daroma vykdant įprastas jų profesines ar darbines pareigas;
c)
rekomenduoti ar paskatinti kitą asmenį, remiantis viešai neatskleista informacija, įgyti ar perleisti didmeninius energetikos produktus, su kuriais ta informacija susijusi.
2. 1 dalyje nustatytas draudimas taikomas šiems asmenims, kurie turi viešai neatskleistos informacijos, susijusios su didmeniniu energetikos produktu:
a)
įmonės administravimo, valdymo ar priežiūros organų nariams;
b)
įmonės kapitalo dalį valdantiems asmenims;
c)
asmenims, kurie gauna informaciją vykdydami savo profesines ar darbines pareigas;
d)
asmenims, gavusiems tokios informacijos nusikalstamu būdu;
e)
asmenims, kurie žino arba turėtų žinoti, kad tokia informacija yra viešai neatskleista.
3. Šio straipsnio 1 dalies a ir c punktai netaikomi perdavimo sistemų operatoriams, kai jie perka elektros energiją ar gamtines dujas, kad užtikrintų saugų ir patikimą sistemos veikimą, vykdydami savo įsipareigojimus pagal Direktyvos 2009/72/EB 12 straipsnio d ir e punktus arba Direktyvos 2009/73/EB 13 straipsnio 1 dalies a ir c punktus.
4. Šis straipsnis netaikomas:
a)
sandoriams, vykdomiems įsigaliojus prievolei įsigyti ar perleisti didmeninius energetikos produktus, kai ta prievolė atsiranda pagal susitarimą arba nurodymą prekiauti, sudarytą arba pateiktą prieš atitinkamam asmeniui gaunant viešai neatskleistą informaciją;
b)
sandoriams, kuriuos sudaro elektros energijos ir gamtinių dujų gamintojai, gamtinių dujų laikymo įrenginių operatoriai arba SGD importo įrenginių operatoriai, kuriais išimtinai siekiama padengti tiesioginius dėl neplanuoto darbo nutraukimo atsiradusius fizinius nuostolius, jeigu to nepadarius rinkos dalyvis negalėtų įvykdyti esamų sutartinių prievolių arba kai tokių veiksmų imamasi susitarus su atitinkamu perdavimo sistemos operatoriumi (arba) operatoriais, siekiant užtikrinti saugų ir patikimą sistemos veikimą. Tokiomis aplinkybėmis atitinkama su sandoriais susijusi informacija perduodama Agentūrai ir nacionalinei reguliavimo institucijai. Pareiga pranešti nedaro poveikio 4 straipsnio 1 dalyje nustatytai prievolei;
c)
pagal nacionalines nepaprastosios padėties taisykles veikiantiems rinkos dalyviams, kai įsikišo nacionalinės valdžios institucijos, siekdamos užtikrinti elektros energijos ar gamtinių dujų tiekimą, ir kai tam tikroje valstybėje narėje ar jos dalyse buvo sustabdyti rinkos mechanizmai. Šiuo atveju už nepaprastosios padėties planavimą atsakinga institucija užtikrina, kad informacija būtų skelbiama, kaip nurodyta 4 straipsnyje.
5. Kai su didmeniniu energetikos produktu susijusią viešai neatskleistą informaciją turintis asmuo yra juridinis asmuo, 1 dalyje nustatyti draudimai galioja ir fiziniams asmenims, kurie dalyvauja priimant sprendimus vykdyti sandorį atitinkamo juridinio asmens vardu.
6. Kai informacija skleidžiama žurnalistikos arba meninės raiškos tikslais, toks informacijos skleidimas vertinamas atsižvelgiant į spaudos laisvę ir žodžio laisvę kitose žiniasklaidos priemonėse reglamentuojančias taisykles, nebent:
a)
tie asmenys dėl atitinkamos informacijos skleidimo tiesiogiai ar netiesiogiai gauna naudos arba pelno; arba
b)
informacija atskleidžiama ar platinama siekiant suklaidinti rinką dėl didmeninių energetikos produktų pasiūlos, paklausos ar kainos.
4 straipsnis
Pareiga skelbti viešai neatskleistą informaciją
1. Rinkos dalyviai viešai, iš tikrųjų ir laiku atskleidžia viešai neatskleistą turimą informaciją apie verslą ar įrenginius, kuriuos atitinkamas rinkos dalyvis, jo patronuojančioji ar susijusi įmonė turi ar valdo arba už kurių eksploatavimo klausimus visiškai ar iš dalies atsako tas rinkos dalyvis ar įmonė. Tokiam atskleidimui priskiriama informacija, susijusi su elektros energijos ar gamtinių dujų gamybos, laikymo, vartojimo ar perdavimo įrenginių pajėgumais ir naudojimu arba susijusi su SGD įrenginių pajėgumais ir naudojimu, įskaitant numatytą ar nenumatytą galimybių pasinaudoti tais įrenginiais nebuvimą.
2. Išskirtiniais atvejais rinkos dalyvis gali savo atsakomybe atidėti viešai neatskleistos informacijos viešą paskelbimą, kad tai nepakenktų jo teisėtiems interesams, jei toks delsimas neturėtų suklaidinti visuomenės ir jei rinkos dalyvis gali užtikrinti tos informacijos konfidencialumą ir, remdamasis ta informacija, nepriima sprendimų dėl prekybos didmeniniais energetikos produktais. Tokiomis aplinkybėmis rinkos dalyvis nedelsdamas pateikia tą informaciją kartu su pagrindimu, kodėl vėluojama viešai paskelbti informaciją, Agentūrai ir atitinkamai nacionalinei reguliavimo institucijai, atsižvelgdamas į 8 straipsnio 5 dalį.
3. Kai rinkos dalyvis ar asmuo, dirbantis rinkos dalyviui ar veikiantis jo vardu, atskleidžia viešai neatskleistą informaciją, susijusią su didmeniniu energetikos produktu, įprastai dirbdamas darbą, eidamas profesines pareigas ar vykdydamas užduotis, kaip nurodyta 3 straipsnio 1 dalies b punkte, tas rinkos dalyvis ar asmuo užtikrina, kad ta informacija būtų atskleidžiama vienu metu, visiškai ir iš tikrųjų viešai. Jei informacija atskleidžiama netyčia, rinkos dalyvis užtikrina, kad kuo greičiau po netyčinio atskleidimo būtų iš tikrųjų viešai atskleista visa informacija. Ši dalis netaikoma, jei informaciją gaunantis asmuo turi pareigą saugoti konfidencialią informaciją, nepaisant to, ar tokia pareiga kyla iš teisės akto, taisyklės, įstatų ar sutarties.
4. Viešai neatskleistos informacijos, taip pat agreguota forma, atskleidimas pagal Reglamentą (EB) Nr. 714/2009 arba Reglamentą (EB) Nr. 715/2009 ar gaires ir tinklo kodeksus, patvirtintus remiantis tais reglamentais, yra vienalaikis, visiškas ir iš tikrųjų viešas atskleidimas.
5. Jeigu pagal Reglamentą (EB) Nr. 714/2009 ar Reglamentą (EB) Nr. 715/2009 perdavimo sistemos operatoriui buvo padaryta išimtis iš pareigos skelbti tam tikrus duomenis, tas operatorius tų duomenų atžvilgiu taip pat atleidžiamas nuo šio straipsnio 1 dalyje nustatytos pareigos.
6. 1 ir 2 dalys nedaro poveikio rinkos dalyvių įsipareigojimams pagal direktyvas 2009/72/EB ir 2009/73/EB bei reglamentus (EB) Nr. 714/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, įskaitant gaires ir tinklo kodeksus, priimtus pagal tas direktyvas ir reglamentus, visų pirma susijusioms su informacijos skelbimo laiku ir būdu.
7. 1 ir 2 dalys nedaro poveikio rinkos dalyvių teisei atidėti jautrios informacijos, susijusios su ypatingos svarbos infrastruktūros objekto apsauga, atskleidimą, kaip numatyta 2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos direktyvos 2008/114/EB dėl Europos ypatingos svarbos infrastruktūros objektų nustatymo ir priskyrimo jiems bei būtinybės gerinti jų apsaugą vertinimo (13) 2 straipsnio d punkte, jei ji jų šalyje yra neskelbtina.
5 straipsnis
Manipuliavimo rinka draudimas
Draudžiama užsiimti arba bandyti užsiimti manipuliavimu rinka didmeninėse energijos rinkose.
6 straipsnis
Techninis viešai neatskleistos informacijos ir manipuliavimo rinka terminų apibrėžčių atnaujinimas
1. Komisijai pagal 20 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kad:
a)
suderintų 2 straipsnio 1, 2, 3 ir 5 punktuose nustatytas terminų apibrėžtis, siekdama užtikrinti, kad jos derėtų su kitais susijusiais Sąjungos teisės aktais finansinių paslaugų ir energetikos srityje, ir
b)
atnaujintų tas terminų apibrėžtis, siekdama vienintelio tikslo - atsižvelgti į būsimus didmeninių energijos rinkų pokyčius.
2. 1 dalyje nurodytuose deleguotuosiuose aktuose atsižvelgiama bent į:
a)
savitą didmeninių energijos rinkų veikimą, įskaitant elektros energijos ir dujų rinkų ypatumus, ir prekių rinkų bei išvestinių produktų rinkų sąveiką;
b)
tarpvalstybinio manipuliavimo elektros energijos ir dujų rinkose ir prekių bei išvestinių produktų rinkose galimybes;
c)
esamos ar planuojamos gamybos, vartojimo, naudojimosi perdavimo ar laikymo pajėgumais galimą poveikį didmeninės energijos rinkos kainoms; ir
d)
tinklo kodeksus ir pagrindines gaires, priimtas pagal reglamentus (EB) Nr. 714/2009 ir (EB) Nr. 715/2009.
7 straipsnis
Rinkos stebėsena
1. Agentūra stebi prekybos didmeniniais energetikos produktais veiklą, kad aptiktų viešai neatskleista informacija ir manipuliavimu rinka pagrįstą prekybą ir užkirstų jai kelią. Ji renka duomenis didmeninėms energijos rinkoms vertinti ir stebėti, kaip numatyta 8 straipsnyje.
2. Nacionalinės reguliavimo institucijos bendradarbiauja regionų lygmeniu ir su Agentūra vykdant 1 dalyje nurodytą didmeninių energijos rinkų stebėseną. Šiuo tikslu nacionalinės reguliavimo institucijos turi gauti visą Agentūros turimą svarbią informaciją, kurią pastaroji surinko pagal šio straipsnio 1 dalį, su sąlyga, kad yra laikomasi 10 straipsnio 2 dalies. Nacionalinės reguliavimo institucijos taip pat gali stebėti prekybą didmeniniais energetikos produktais nacionaliniu lygmeniu.
Valstybės narės gali pavesti savo nacionalinei konkurencijos institucijai ar joje įsteigtai rinkos stebėsenos įstaigai kartu su nacionaline reguliavimo institucija vykdyti rinkos stebėseną. Pagal šios dalies pirmą pastraipą, šio straipsnio 3 dalies antros pastraipos antrą sakinį, 4 straipsnio 2 dalies antrą sakinį, 8 straipsnio 5 dalies pirmą sakinį ir 16 straipsnį nacionalinė konkurencijos institucija ar rinkos stebėsenos įstaiga, vykdydama tokią rinkos stebėseną, turi tas pačias teises ir pareigas kaip ir nacionalinė reguliavimo institucija.
3. Agentūra bent kartą per metus teikia Komisijai savo veiklos ataskaitą pagal šį reglamentą ir viešai ją paskelbia. Tokiose ataskaitose Agentūra įvertina įvairių kategorijų prekybos vietų veikimą ir skaidrumą bei prekybos būdus ir pateikia Komisijai rekomendacijas dėl rinkos taisyklių, standartų ir tvarkos, kurios galėtų padidinti rinkos vientisumą ir pagerinti vidaus rinkos veikimą. Ji taip pat gali įvertinti, ar organizuotoms rinkoms keliami minimalūs reikalavimai galėtų padėti padidinti rinkos skaidrumą. Ataskaitos gali būti teikiamos kartu su Reglamento (EB) Nr. 713/2009 11 straipsnio 2 dalyje nurodyta ataskaita.
Agentūra gali teikti Komisijai rekomendacijas dėl sandorių, įskaitant prekybos nurodymus, duomenų, kuriuos ji laiko būtinais didmeninėms energijos rinkoms veiksmingai ir efektyviai stebėti. Prieš teikdama tokias rekomendacijas Agentūra konsultuojasi su suinteresuotosiomis šalimis, visų pirma su nacionalinėmis reguliavimo institucijomis, valstybių narių kompetentingomis finansų institucijomis, nacionalinėmis konkurencijos institucijomis ir EVPRI.
Visos rekomendacijos turėtų būti pateikiamos Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai, taip pat visuomenei.
8 straipsnis
Duomenų rinkimas
1. Rinkos dalyviai ar jų vardu veikiantis vienas iš 4 dalies b-f punktuose išvardytų asmenų arba institucija teikia Agentūrai didmeninės energijos rinkos sandorių, įskaitant prekybos nurodymus, duomenis. Pateikta informacija apima tikslius parduotų ir pirktų didmeninių energetikos produktų pavadinimus, sutartą kainą ir kiekį, sutarto pardavimo datas ir laiką, sandorio šalis ir sandorio naudos gavėjus bei visą kitą susijusią informaciją. Nors pagrindinė atsakomybė tenka rinkos dalyviams, tačiau jei informacija, kurios reikalaujama, gaunama iš 4 dalies b-f punktuose nurodyto asmens arba institucijos, laikoma, kad atitinkamas rinkos dalyvis įvykdė savo įsipareigojimą teikti informaciją.
2. Priimdama įgyvendinimo aktus, Komisija:
a)
sudaro sąrašą sandorių ir išvestinių produktų, įskaitant nurodymus prekiauti, apie kuriuos turi būti pranešama 1 dalyje nurodyta tvarka ir, atitinkamais atvejais, laikantis tinkamų de minimis ribų, taikomų pranešant apie sandorius;
b)
patvirtina vienodas informacijos, kuri turi būti teikiama 1 dalyje nurodyta tvarka, pranešimo taisykles;
c)
nustato tos informacijos pateikimo laiką ir formą.
Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 21 straipsnio 2 dalyje nurodytos tikrinimo procedūros. Juose atsižvelgiama į esamas informacijos teikimo sistemas.
3. 4 dalies a-d punktuose nurodytiems asmenims, pranešusiems apie sandorius pagal Direktyvą 2004/39/EB arba taikytinus Sąjungos teisės aktus dėl išvestinių finansinių priemonių sandorių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų, netaikomi dvigubi informacijos teikimo įsipareigojimai, susiję su tais sandoriais.
Nedarant poveikio šios dalies pirmai pastraipai, 2 dalyje nurodytais įgyvendinimo aktais gali būti nustatyta, kad didmeninės energijos rinkos sandorių duomenis Agentūrai būtų galima teikti iš organizuotų rinkų ir prekybos suderinamumo ar prekybos informacijos sistemų.
4. Taikant 1 dalį, informaciją teikia:
a)
rinkos dalyvis;
b)
rinkos dalyvio vardu veikianti trečioji šalis;
c)
prekybos informacijos sistema;
d)
organizuotos rinkos, prekybos suderinamumo sistema ar kitas asmuo, profesionaliai tvarkantis sandorius;
e)
sandorių duomenų saugykla, užregistruota ar patvirtinta pagal taikytinus Sąjungos teisės aktus dėl išvestinių finansinių priemonių sandorių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų; arba
f)
kompetentinga institucija, kuri gavo tą informaciją pagal Direktyvos 2004/39/EB 25 straipsnio 3 dalį, arba EVPRI, jei ji gavo tą informaciją pagal taikytinus Sąjungos teisės aktus dėl išvestinių finansinių priemonių sandorių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų.
5. Rinkos dalyviai teikia Agentūrai ir nacionalinėms reguliavimo institucijoms prekybai didmeninėse energijos rinkose stebėti skirtą informaciją, susijusią su elektros energijos ar gamtinių dujų gamybos, laikymo, vartojimo ar perdavimo infrastruktūros pajėgumu ir naudojimu, arba informaciją, susijusią su SGD įrenginių pajėgumu ir naudojimu, įskaitant numatytą ar nenumatytą galimybių pasinaudoti šiais įrenginiais nebuvimą. Rinkos dalyviams nustatyto įsipareigojimo teikti informaciją našta sumažinama renkant, jei įmanoma, reikiamą informaciją arba jos dalis iš esamų šaltinių.
6. Priimdama įgyvendinimo aktus, Komisija:
a)
priima vienodas informacijos, kuri turi būti pateikiama 5 dalyje nurodyta tvarka ir, jei tinka, laikantis atitinkamų tokiam informacijos teikimui taikomų ribų, pateikimo taisykles;
b)
nustato tos informacijos pateikimo laiką ir formą.
Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 21 straipsnio 2 dalyje nurodytos tikrinimo procedūros. Juose atsižvelgiama į esamus informacijos teikimo įsipareigojimus, nustatytus pagal reglamentus (EB) Nr. 714/2009 ir (EB) Nr. 715/2009.
9 straipsnis
Rinkos dalyvių registracija
1. Rinkos dalyviai, sudarantys sandorius, apie kuriuos reikalaujama pranešti pagal 8 straipsnio 1 dalį, užsiregistruoja valstybės narės, kurioje jie įsisteigę arba gyvena, arba, jei jie neįsisteigę ar negyvena Sąjungoje, valstybės narės, kurioje jie vykdo veiklą, nacionalinėje reguliavimo institucijoje.
Rinkos dalyvis registruojasi tik vienoje nacionalinėje reguliavimo institucijoje. Valstybės narės nereikalauja, kad rinkos dalyvis, jau registruotas kitoje valstybėje narėje, užsiregistruotų dar kartą.
Rinkos dalyvių registracija nedaro poveikio įsipareigojimams laikytis taikytinų prekybos ir balansavimo taisyklių.
2. Ne vėliau kaip per tris mėnesius po to, kai Komisija priima 8 straipsnio 2 dalyje nurodytus įgyvendinimo aktus, nacionalinės reguliavimo institucijos sudaro nacionalinius rinkos dalyvių registrus, kuriuos jos turi atnaujinti. Registre kiekvienam rinkos dalyviui suteikiamas unikalus tapatybės nustatymo ženklas ir pateikiama pakankamai informacijos, kad būtų galima nustatyti rinkos dalyvio tapatybę, įskaitant atitinkamus duomenis apie jo pridėtinės vertės mokesčio numerį, jo buveinės adresą, už jo veiklos ir prekybos sprendimus atsakingus asmenis ir galutinį rinkos dalyvio prekybos veiklos tikrintoją ar naudos gavėją.
3. Nacionalinės reguliavimo institucijos perduoda Agentūrai jų nacionaliniuose registruose turimą informaciją Agentūros nustatyta forma. Agentūra, bendradarbiaudama su tomis institucijomis, nustato tą formą ir paskelbia ją ne vėliau kaip 2012 m. birželio 29 d. Remdamasi nacionalinių reguliavimo institucijų pateikta informacija, Agentūra sudaro Europos rinkos dalyvių registrą. Prieiga prie Europos registro suteikiama nacionalinėms reguliavimo ir kitoms susijusioms institucijoms. Pagal 17 straipsnį Agentūra gali nuspręsti viešai paskelbti Europos registro informaciją ar jos dalis, jei tai nėra neskelbtina komercinė informacija apie atskirus rinkos dalyvius.
4. Prieš sudarydami sandorį, apie kurį reikalaujama pranešti pagal 8 straipsnio 1 dalį, rinkos dalyviai, nurodyti šio straipsnio 1 dalyje, pateikia registracijos formą nacionalinei reguliavimo institucijai.
5. Rinkos dalyviai, nurodyti 1 dalyje, nedelsdami praneša nacionalinei reguliavimo institucijai apie bet kokius pokyčius, susijusius su registracijos formoje pateikta informacija.
10 straipsnis
Agentūros ir kitų institucijų keitimasis turima informacija
1. Agentūra parengia mechanizmus, skirtus pasidalyti jos pagal 7 straipsnio 1 dalį ir 8 straipsnį gaunama informacija su nacionalinėmis reguliavimo institucijomis, valstybių narių kompetentingomis finansų institucijomis, nacionalinėms konkurencijos institucijomis, EVPRI ir kitomis susijusiomis institucijomis. Prieš rengdama tokius mechanizmus, Agentūra konsultuojasi su tomis institucijomis.
2. Agentūra suteikia teisę naudotis 1 dalyje nurodytais mechanizmais tik institucijoms, kurios turi reikiamas sistemas, kad Agentūra laikytųsi 12 straipsnio 1 dalies reikalavimų.
3. Sandorių duomenų saugyklos, užregistruotos ar patvirtintos pagal taikytinus Sąjungos teisės aktus dėl išvestinių finansinių priemonių sandorių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų, Agentūrai pateikia visą savo surinktą susijusią informaciją apie didmeninius energetikos produktus ir su apyvartiniais taršos leidimais susijusius išvestinius produktus.
EVPRI teikia Agentūrai sandorių dėl didmeninių energetikos produktų ataskaitas, gautas pagal Direktyvos 2004/39/EB 25 straipsnio 3 dalį ir taikytinus Sąjungos teisės aktus dėl išvestinių finansinių priemonių sandorių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų. Kompetentingos institucijos perduoda Agentūrai sandorių dėl didmeninių energetikos produktų ataskaitas, gautas pagal Direktyvos 2004/39/EB 25 straipsnio 3 dalį.
Agentūra ir institucijos, atsakingos už prekybos taršos leidimais ar su taršos leidimais susijusiais išvestiniais produktais priežiūrą, bendradarbiauja tarpusavyje ir parengia tinkamus mechanizmus, pagal kuriuos Agentūra galėtų pasinaudoti įrašais apie tokių leidimų ir išvestinių produktų sandorius, jei tos institucijos renka informaciją apie tokius sandorius.
11 straipsnis
Duomenų apsauga
Šis reglamentas nedaro poveikio valstybių narių pareigoms, susijusioms su jų vykdomu asmens duomenų tvarkymu pagal 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (14), arba Agentūros pareigoms, kai ji vykdo savo įsipareigojimus, susijusioms su jos vykdomu asmens duomenų tvarkymu pagal 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (15).
12 straipsnis
Funkcinis patikimumas
1. Agentūra užtikrina pagal 4 straipsnio 2 dalį ir 8 bei 10 straipsnius gaunamos informacijos konfidencialumą, vientisumą ir apsaugą. Agentūra imasi visų būtinų priemonių, kad jos sistemose laikoma informacija nebūtų naudojama ne pagal paskirtį ir kad ja negalima būtų naudotis be leidimo.
Nacionalinės reguliavimo institucijos, kompetentingos valstybių narių finansų institucijos, nacionalinės konkurencijos institucijos, EVPRI ir kitos susijusios institucijos užtikrina pagal 4 straipsnio 2 dalį, 7 straipsnio 2 dalį, 8 straipsnio 5 dalį ar 10 straipsnį gaunamos informacijos konfidencialumą, vientisumą ir apsaugą ir imasi priemonių, kad tokia informacija nebūtų naudojama ne pagal paskirtį.
Agentūra nustato funkcinės rizikos šaltinius ir ją sumažina kurdama atitinkamas sistemas, kontrolę ir tvarką.
2. Pagal 17 straipsnį Agentūra gali nuspręsti viešai paskelbti dalį savo turimos informacijos, jei tai nėra neskelbtina komercinė informacija apie atskirus rinkos dalyvius ar atskirus sandorius arba atskiras prekybos vietas ir jei negali būti numanoma, kad tai neskelbtina komercinė informacija.
Agentūra savo komerciniu požiūriu neslapta prekybos duomenų baze leidžia naudotis mokslo tikslais laikantis konfidencialumo reikalavimų.
Informacija paskelbiama arba pateikiama siekiant pagerinti didmeninių energijos rinkų skaidrumą ir su sąlyga, kad ji negali sukelti konkurencijos iškraipymų tose energijos rinkose.
Agentūra skleidžia informaciją nešališkai laikydamasi skaidrių taisyklių, kurias ji parengia ir paviešina.
13 straipsnis
Piktnaudžiavimo rinka draudimų įgyvendinimas
1. Nacionalinės reguliavimo institucijos užtikrina, kad būtų taikomi 3 ir 5 straipsniuose nustatyti draudimai bei 4 straipsnyje nustatyta pareiga.
Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad jos nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų reikiamus tyrimo ir vykdymo užtikrinimo įgaliojimus tai užduočiai atlikti ne vėliau kaip 2013 m. birželio 29 d. Tais įgaliojimais naudojamasi proporcingai.
Tais įgaliojimais gali būti naudojamasi:
a)
tiesiogiai;
b)
bendradarbiaujant su kitomis institucijomis; arba
c)
pateikus prašymą kompetentingoms teisminėms institucijoms.
Jei reikia, nacionalinės reguliavimo institucijos gali naudotis savo tyrimo įgaliojimais bendradarbiaudamos su organizuotomis rinkomis, prekybos suderinamumo sistemomis ar kitais asmenimis, profesionaliai tvarkančiais sandorius, kaip nurodyta 8 straipsnio 4 dalies d punkte.
2. 1 dalyje nurodyti tyrimo ir vykdymo užtikrinimo įgaliojimai naudojami tik tyrimo tikslu. Jais naudojamasi remiantis nacionaline teise ir jie kartu suteikia teisę:
a)
susipažinti su bet kuriuo susijusiu bet kokios formos dokumentu ir gauti jo kopiją;
b)
reikalauti informacijos iš bet kurio susijusio asmens, įskaitant tuos, kurie dalyvauja toliau perduodant nurodymus ar vykdant susijusias operacijas, taip pat iš jų viršininkų, ir, jei reikia, teisę iškviesti ir apklausti tokį asmenį ar viršininką;
c)
vykdyti patikrinimus vietoje;
d)
reikalauti esamų telefonų skambučių ir esamo duomenų srauto įrašų;
e)
reikalauti nutraukti bet kokius veiksmus, kurie prieštarauja šiam reglamentui ar deleguotiesiems aktams arba jo pagrindu priimtiems įgyvendinimo aktams;
f)
prašyti teismo įšaldyti ar laikinai areštuoti turtą;
g)
prašyti teismo ar bet kurios kompetentingos institucijos laikinai uždrausti vykdyti profesinę veiklą.
14 straipsnis
Teisė teikti apeliaciją
Valstybės narės užtikrina, kad būtų parengti tinkami nacionaliniai mechanizmai, kuriuos taikant šalis, kurios atžvilgiu nacionalinė reguliavimo institucija priima sprendimą, turėtų teisę pateikti apeliaciją nuo susijusių šalių ir nuo vyriausybės nepriklausomai institucijai.
15 straipsnis
Profesionaliai sandorius tvarkančių asmenų pareigos
Bet kuris asmuo, tvarkantis su didmeniniais energetikos produktais susijusius sandorius, kuris pagrįstai įtaria, kad sandoris gali pažeisti 3 ar 5 straipsnius, nedelsdamas praneša apie tai nacionalinei reguliavimo institucijai.
Asmenys, profesionaliai tvarkantys su didmeniniais energetikos produktais susijusius sandorius, nustato ir palaiko veiksmingą tvarką ir procedūras, skirtas 3 ar 5 straipsnių pažeidimams nustatyti.
16 straipsnis
Bendradarbiavimas Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis
1. Agentūra siekia užtikrinti, kad nacionalinės reguliavimo institucijos koordinuotai ir nuosekliai vykdytų savo užduotis pagal šį reglamentą.
Agentūra tinkamai paskelbia neprivalomas 2 straipsnyje nustatytų terminų apibrėžčių taikymo gaires.
Nacionalinės reguliavimo institucijos bendradarbiauja su Agentūra ir tarpusavyje, taip pat ir regionų lygmeniu, kad vykdytų savo pareigas pagal šį reglamentą.
Valstybės narės nacionalinės reguliavimo institucijos, kompetentingos finansų institucijos ir nacionalinės konkurencijos institucijos gali nustatyti tinkamus bendradarbiavimo būdus, kad būtų užtikrintas veiksmingas ir efektyvus tyrimas ir vykdymo užtikrinimas ir būtų prisidedama užtikrinant suderintą ir nuoseklų požiūrį į tyrimą, teismo procesą ir į šio reglamento ir susijusių finansų ir konkurencijos teisės aktų vykdymą.
2. Nacionalinės reguliavimo institucijos nedelsdamos kuo tiksliau informuoja Agentūrą, kai turi pagrįstų priežasčių įtarti, kad toje ar kitoje valstybėje narėje yra ar buvo vykdomi šį reglamentą pažeidžiantys veiksmai.
Kai nacionalinė reguliavimo institucija įtaria, kad veiksmai, kurie turi poveikio didmeninėms energijos rinkoms ar didmeninių energetikos produktų kainoms toje valstybėje narėje, yra vykdomi kitoje valstybėje narėje, ji gali paprašyti Agentūros imtis veiksmų pagal šio straipsnio 4 dalį ir, jei šie veiksmai daro įtaką finansinėms priemonėms, kurioms taikomas Direktyvos 2003/6/EB 9 straipsnis, pagal šio straipsnio 3 dalį.
3. Siekiant užtikrinti koordinuotą ir nuoseklų požiūrį į piktnaudžiavimą rinka didmeninėse energijos rinkose:
a)
nacionalinės reguliavimo institucijos informuoja savo valstybės narės kompetentingą finansų instituciją ir Agentūrą, jei turi pagrįstų priežasčių įtarti, kad didmeninėse energijos rinkose yra ar buvo vykdomi veiksmai, sudarantys piktnaudžiavimą rinka, kaip apibrėžta Direktyvoje 2003/6/EB, ir kenkiantys finansinėms priemonėms pagal tos direktyvos 9 straipsnį; šiais tikslais nacionalinės reguliavimo institucijos gali nustatyti atitinkamą bendradarbiavimo su savo valstybės narės kompetentinga finansų institucija būdą;
b)
Agentūra informuoja EVPRI ir kompetentingą finansų instituciją, jei turi pagrįstų priežasčių įtarti, kad didmeninėse energijos rinkose yra ar buvo vykdomi veiksmai, sudarantys piktnaudžiavimą rinka, kaip apibrėžta Direktyvoje 2003/6/EB, ir kenkiantys finansinėms priemonėms pagal tos direktyvos 9 straipsnį;
c)
kompetentinga valstybės narės finansų institucija informuoja EVPRI ir Agentūrą, jei turi pagrįstų priežasčių įtarti, kad kitos valstybės narės didmeninėse energijos rinkose yra ar buvo vykdomi veiksmai, pažeidžiantys 3 ir 5 straipsnius;
d)
nacionalinės reguliavimo institucijos informuoja savo valstybės narės nacionalinę konkurencijos instituciją, Komisiją ir Agentūrą, jei turi pagrįstų priežasčių įtarti, kad didmeninėje energijos rinkoje yra ar buvo vykdomi veiksmai, kurie gali būti laikomi konkurencijos teisės pažeidimu.
4. Agentūra, siekdama atlikti savo funkcijas pagal 1 dalį, kai ji, inter alia, remdamasi pradiniais įvertinimais ar analize, įtaria, kad buvo pažeistas šis reglamentas, turi įgaliojimus:
a)
reikalauti vienos ar kelių nacionalinių reguliavimo institucijų pateikti bet kokios informacijos, susijusios su įtariamu pažeidimu;
b)
reikalauti vienos ar kelių nacionalinių reguliavimo institucijų pradėti įtariamo pažeidimo tyrimą ir imtis reikiamų veiksmų pažeidimui pašalinti. Susijusi nacionalinė reguliavimo institucija yra atsakinga už sprendimo dėl reikiamų veiksmų rastam pažeidimui pašalinti priėmimą;
c)
kai mano, kad galimas pažeidimas turi ar turėjo tarpvalstybinį poveikį, įsteigti ir koordinuoti tyrimo grupę iš atitinkamų nacionalinių reguliavimo institucijų atstovų, kuri ištirtų, ar buvo pažeistas šis reglamentas ir kurioje valstybėje narėje tas pažeidimas įvyko. Kai reikia, Agentūra taip pat gali reikalauti, kad tyrimo grupėje dalyvautų ir kompetentingos finansų institucijos ar kitų vienos arba kelių valstybių narių susijusių institucijų atstovų.
5. Nacionalinė reguliavimo institucija, gavusi reikalavimą pateikti informaciją pagal 4 dalies a punktą arba pradėti įtariamo pažeidimo tyrimą pagal 4 dalies b punktą, nedelsdama imasi būtinų priemonių tam reikalavimui vykdyti. Jei ta nacionalinė reguliavimo institucija negali iškart pateikti reikalaujamos informacijos, ji turi nedelsdama pranešti Agentūrai priežastis.
Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, nacionalinė reguliavimo institucija gali atsisakyti vykdyti reikalavimą, kai:
a)
reikalavimo laikymasis gali daryti neigiamą poveikį valstybės narės, į kurią kreiptasi, suverenumui ar saugumui;
b)
valstybės narės, į kurią kreiptasi, institucijose jau buvo pradėtas teismo procesas dėl tų pačių veiksmų ir prieš tuos pačius asmenis; arba
c)
valstybėje narėje, į kurią kreiptasi, jau buvo paskelbtas galutinis teismo sprendimas tokiems asmenims už tuos pačius veiksmus.
Bet kuriuo tokiu atveju nacionalinė reguliavimo institucija atitinkamai informuoja Agentūrą pateikdama kiek galima išsamesnę informaciją apie tuos teismo procesus ar sprendimus.
Nacionalinės reguliavimo institucijos dalyvauja pagal 4 dalies c punktą sudarytoje tyrimo grupėje, teikdamos visą būtiną pagalbą. Tyrimo grupę koordinuoja Agentūra.
6. Reglamento (EB) Nr. 713/2009 15 straipsnio 1 dalies paskutinis sakinys netaikomas Agentūrai vykdant užduotis pagal šį reglamentą.
17 straipsnis
Profesinė paslaptis
1. Visai pagal šį reglamentą gautai, apsikeistai ar persiųstai konfidencialiai informacijai taikomos profesinės paslapties sąlygos, nustatytos 2, 3 ir 4 dalyse.
2. Pareiga saugoti profesinę paslaptį taikoma:
a)
Agentūrai dirbantiems ar dirbusiems asmenims;
b)
iš Agentūros nurodymų gavusiems auditoriams ir ekspertams;
c)
nacionalinei reguliavimo institucijai ar kitoms susijusioms institucijoms dirbantiems ar dirbusiems asmenims;
d)
iš nacionalinių reguliavimo institucijų ar kitų susijusių institucijų nurodymų gavusiems auditoriams ir ekspertams, kurie gavo konfidencialią informaciją pagal šį reglamentą.
3. 2 dalyje nurodytų asmenų vykdant savo pareigas gauta konfidenciali informacija negali būti atskleista jokiam kitam asmeniui ar institucijai, išskyrus suvestinės ar rinkinio pavidalu taip, kad nebūtų įmanoma atpažinti jokio atskiro rinkos dalyvio ar rinkos vietos, nedarant poveikio baudžiamosios teisės nustatytiems atvejams, kitoms šio reglamento nuostatoms ar kitiems atitinkamiems Sąjungos teisės aktams.
4. Nedarant poveikio baudžiamosios teisės nustatytiems atvejams, Agentūra, nacionalinės reguliavimo institucijos, valstybių narių kompetentingos finansų institucijos, EVPRI, įstaigos arba asmenys, gaunantys konfidencialią informaciją pagal šį reglamentą, gali ja naudotis tik vykdydami savo pareigas ir atlikdami savo funkcijas. Kitos institucijos, įstaigos ar asmenys gali naudotis ta informacija tuo tikslu, kuriuo ji jiems buvo pateikta, arba vykstant administraciniams ar teisminiams procesams, konkrečiai susijusiems su tų funkcijų vykdymu. Informaciją gaunanti institucija gali naudoti ją kitais tikslais, jei informaciją perduodanti Agentūra, nacionalinės reguliavimo institucijos, valstybių narių kompetentingos finansų institucijos, EVPRI, įstaigos ar asmenys sutinka.
5. Pagal šį straipsnį valstybės narės institucijai nedraudžiama pagal nacionalinę teisę keistis konfidencialia informacija, jeigu ji nebuvo gauta iš kitos valstybės narės institucijos arba Agentūros pagal šį reglamentą, arba šią informaciją perduoti.
18 straipsnis
Sankcijos
Valstybės narės nustato taisykles dėl sankcijų, taikomų už šio reglamento pažeidimą, ir imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad jos būtų įgyvendinamos. Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos, atgrasančios ir proporcingos, atitinkančios pažeidimo pobūdį, trukmę ir sunkumą, vartotojams padarytą žalą bei galimą pelną iš prekybos naudojantis viešai neatskleista informacija ir manipuliavimu rinka.
Valstybės narės praneša apie šias nuostatas Komisijai ne vėliau kaip 2013 m. birželio 29 d. ir nedelsdamos po to informuoja apie bet kokius su jomis susijusius pakeitimus.
Valstybės narės nustato, kad nacionalinė reguliavimo institucija gali viešai atskleisti priemones ar sankcijas, kurių imamasi dėl šio reglamento pažeidimo, išskyrus kai toks atskleidimas galėtų padaryti neproporcingą žalą susijusioms šalims.
19 straipsnis
Tarptautiniai santykiai
Tiek, kiek būtina siekiant šiame reglamente nustatytų tikslų, ir nedarydama poveikio valstybių narių ir Sąjungos institucijų atitinkamai kompetencijai, įskaitant Europos išorės veiksmų tarnybą, Agentūra gali plėtoti ryšius ir sudaryti administracinius susitarimus su trečiųjų šalių, ypač tų šalių, kurios daro poveikį Sąjungos didmeninei energijos rinkai, priežiūros institucijomis, tarptautinėmis organizacijomis ir administracijomis siekiant skatinti reguliavimo sistemos suderinimą. Dėl šių susitarimų Sąjungai ir jos valstybėms narėms neatsiranda teisinių įpareigojimų ir pagal juos valstybėms narėms ir jų kompetentingoms institucijoms nedraudžiama sudaryti dvišalių ar daugiašalių susitarimų su tomis trečiųjų šalių priežiūros institucijomis, tarptautinėmis organizacijomis ir administracijomis.
20 straipsnis
Naudojimasis įgaliojimais
1. Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus laikantis šiame straipsnyje nustatytų sąlygų.
2. 6 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2011 m. gruodžio 28 d. Komisija parengia ataskaitą dėl įgaliojimų suteikimo likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų suteikimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno tokio laikotarpio pabaigos.
3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 6 straipsnyje nurodytų įgaliojimų suteikimą. Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų suteikimas. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.
4. Kai tik Komisija priima deleguotąjį aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
5. Pagal 6 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų, arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad jie nepareikš prieštaravimų. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiams.
21 straipsnis
Komiteto procedūra
1. Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas - komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
22 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtąją dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
8 straipsnio 1 dalis, 3 dalies pirma pastraipa ir 4 bei 5 dalys taikomos praėjus šešiems mėnesiams nuo dienos, kurią Komisija priima susijusius įgyvendinimo aktus, nurodytus to straipsnio 2 ir 6 dalyse.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Strasbūre 2011 m. spalio 25 d.