PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 580/2010
ze dne 29. června 2010,
kterým se mění nařízení (ES) č. 452/2007 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu žehlicích prken pocházejících mimo jiné z Ukrajiny
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 452/2007 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu žehlicích prken pocházejících mimo jiné z Ukrajiny. Tato opatření sestávají z valorického cla ve výši 9,9 %.
1.2 Žádost o přezkum
(2)
V srpnu 2008 obdržela Komise žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „prozatímní přezkum“). Žádost byla vyřízena v prosinci 2008. Žádost omezenou na přezkoumání dumpingu podal vyvážející výrobce z Ukrajiny, společnost Eurogold Industries Ltd. (dále jen „žadatel“ nebo „EGI“). Žadatel spolupracoval při šetření, které vedlo ke zjištěním a závěrům stanoveným v původním nařízení (dále jen „původní šetření“). Antidumpingové clo použitelné na žadatele, který je jediným známým vyvážejícím vývozcem daného výrobku z Ukrajiny, je 9,9 %.
(3)
Ve své žádosti žadatel tvrdil, že okolnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, se změnily a že tyto změny mají trvalý charakter. Žadatel poskytl přímé důkazy o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
1.3 Zahájení přezkumu
(4)
Poté, co po konzultaci s poradním výborem Komise stanovila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení prozatímního přezkumu, rozhodla se zahájit v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený pouze na posouzení dumpingu ve vztahu ke společnosti EGI. Oznámení o zahájení přezkumu Komise zveřejnila dne 9. dubna 2009 v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení“) a zahájila šetření.
1.4 Dotčený výrobek a obdobný výrobek
(5)
Výrobek, který je předmětem prozatímního přezkumu, je stejným výrobkem jako ten, který byl předmětem původního šetření, tj. jedná se o žehlicí prkna, opěrná či samostatně stojící, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a/nebo odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základní součásti, tj. podpěru, desku a rampu na žehličku, pocházející z Ukrajiny, v současné době kódů KN ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00.
(6)
Dotčený výrobek vyráběný a prodávaný na Ukrajině a výrobek vyvážený do Unie mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné použití, a proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují za obdobné.
1.5 Zúčastněné strany
(7)
Komise o zahájení prozatímního přezkumu oficiálně informovala výrobní odvětví Unie, žadatele a orgány vyvážející země. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a účastnit se slyšení.
(8)
Komise zaslala žadateli dotazník a obdržela odpověď ve lhůtě stanovené k tomuto účelu. Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení dumpingu, a u žadatele byla provedena inspekce na místě:
-
ve společnosti Eurogold Industries Ltd., Zhitomir, Ukrajina
-
a ve společnosti ve spojení Eurogold Service Zumbühl & Co., Zug ve Švýcarsku (dále jen „EGS“).
1.6 Období šetření
(9)
Šetření probíhalo od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008 (dále jen „období šetření“).
2. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
2.1 Běžná hodnota
(10)
Za účelem stanovení běžné hodnoty se nejdříve stanovilo, zda celkový objem domácího prodeje společnosti EGI obdobného výrobku nezávislým odběratelům byl ve srovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie reprezentativní. Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení se domácí prodej považuje za reprezentativní, pokud celkový objem domácího prodeje dosáhne alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku do Unie. Bylo zjištěno, že celkový prodej společnosti EGI obdobného výrobku na domácím trhu je reprezentativní.
(11)
U každého typu výrobku prodávaného společností EGI na domácím trhu, který byl uznán za přímo srovnatelný s typem prodávaným za účelem vývozu do Unie, bylo stanoveno, zda je jeho prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého typu výrobku na jejím domácím trhu byl uznán za dostatečně reprezentativní, jestliže celkový objem prodeje takového typu nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyváženého do Unie.
(12)
Rovněž bylo zkoumáno, zda lze domácí prodej každého typu výrobku považovat v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení za uskutečněný v běžném obchodním styku. Toho bylo dosaženo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu pro každý vyvážený typ dotčeného výrobku během období šetření.
(13)
V případě těch typů výrobku, u nichž více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu daného typu výrobku bylo prodáno za cenu vyšší než náklady na jednotku a jejichž vážená průměrná výrobní cena daného typu výrobku byla rovna nebo vyšší než výrobní náklady na jednotku, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen na domácím trhu veškerého prodeje daného typu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový či nikoli.
(14)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období šetření.
(15)
Pokud u některého druhu výrobku prodávaného společností EGI nebylo možné pro stanovení běžné hodnoty použít ceny na domácím trhu, byla běžná hodnota určena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(16)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení se částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoví podle úvodní věty čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které společnost EGI skutečně zaznamenala při výrobě a prodeji obdobného výrobku v rámci běžného obchodního styku.
(17)
Po zveřejnění zjištění společnost EGI tvrdila, že procentní sazba pro prodejní, režijní a správní náklady použitá pro určení běžné hodnoty neodpovídá sazbě ve vztahu k domácímu prodeji uskutečněnému v běžném obchodním styku a že v důsledku toho byly některé početně určené běžné hodnoty v tomto ohledu nadhodnocené.
(18)
Tvrzení bylo posouzeno, bylo ale shledáno jako neopodstatněné, neboť použitá procentní sazba pro prodejní, režijní a správní náklady byla právě sazba nahlášená pro domácí prodej a zůstává stejná bez ohledu na to, zda je prodej uskutečněn v běžném obchodním styku či nikoli, neboť je vyjádřen jako procento obratu. Toto tvrzení se proto zamítá.
2.2 Vývozní cena
(19)
Společnost EGI uskutečnila prodej na vývoz do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím spřízněné společnosti EGS se sídlem ve Švýcarsku.
(20)
V případě prodeje na vývoz do Unie uskutečněného přímo nezávislým odběratelům byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
(21)
V případě, že prodej na vývoz do Unie byl uskutečněn prostřednictvím společnosti ve spojení EGS, jež plnila dovozní funkce spojené se zbožím vstupujícím do volného oběhu v Unii, tj. funkce dovozce ve spojení, vývozní cena byla stanovena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě cen, za které byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu. Pro tento účel byly provedeny úpravy, aby bylo možno přihlédnout k veškerým nákladům vzniklým mezi dovozem a dalším prodejem a k ziskům obvykle dosahovaným a stanovit spolehlivou vývozní cenu. Pro tento účel se vzhledem k absenci nových informací od nezávislých dovozců o obvykle dosahovaných ziscích použil shodný procentní zisk, z něhož se vycházelo v původním šetření.
(22)
Společnost EGI podle čl. 11 odst. 10 základního nařízení tvrdila, že je-li vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení, zaplacené antidumpingové clo by nemělo být odečteno jako náklady, neboť, jak tvrdila, je řádně zohledněno v cenách dalšího prodeje.
(23)
Z tohoto hlediska byly důkazy pro toto tvrzení spočívající v několika výpočtech prodejní ceny přezkoumány. Avšak předložené výpočty se týkaly jen některých z prodávaných modelů během období šetření a dokládaly, že prodejní cena plně nezohlednila antidumpingové clo ve všech případech. Předložené důkazy tudíž nebyly shledány jako nezvratné k určení, zda antidumpingové clo bylo zohledněno v cenách dalšího prodeje. Žádost byla tedy zamítnuta a při stanovení vývozní ceny pro prodej do Unie uskutečněný prostřednictvím společnosti EGS bylo podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení antidumpingové clo odečteno jako náklad.
(24)
Po zveřejnění zjištění společnost EGI zopakovala své tvrzení. Nebyl však předložen žádný nový důkaz ani argument ve prospěch uvedeného tvrzení. Toto tvrzení se proto zamítá.
2.3 Srovnání
(25)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny v oprávněných případech náležité úpravy přepravních nákladů, balného, nákladů na úvěr a poplatků.
(26)
Po zveřejnění zjištění vyšla najevo početní chyba týkající se nesprávného přepočtu měn některých úprav balného. Chyba byla opravena a výpočet dumpingového rozpětí byl příslušným způsobem upraven.
(27)
Po zveřejnění zjištění společnost EGI dále tvrdila, že k úpravám nahlášeným ve vztahu k domácímu prodeji neuskutečněném v běžném obchodním styku by se pro určení běžné hodnoty nemělo přihlížet a při neexistenci jiného prodeje dotčeného typu výrobku by se měly použít průměrné úpravy pro prodej jiných typů výrobku uskutečněný v běžném obchodním styku, protože jen tak by se zohlednily náklady, které byly zahrnuty v prodejních, režijních a správních nákladech použitých pro určení běžné hodnoty.
(28)
Toto tvrzení bylo posouzeno, avšak nebylo přijato, neboť úpravy se používají pouze pro účely srovnání a za normálních okolností zohledňují skutečné náklady, které jsou specifické pro každou transakci, jsou objektivním prvkem, a nezávisí tudíž na tom, zda byl prodej nakonec uskutečněn v běžném obchodním styku či nikoli.
(29)
Při posuzování uvedeného tvrzení bylo dále zjištěno, že pro určení běžných hodnot byly použity nesprávné úpravy v případě těch typů výrobku, jež nebyly na domácím trhu prodávány. K opravě chyby se použily celkové průměrné úpravy veškerého domácího prodeje a výpočet byl příslušným způsobem upraven. Společnost EGI tvrdila, že úpravy nákladů na úvěr by měly být přiznány těmto typům výrobku, neboť náklady na úvěr byly zahrnuty v prodejních, režijních a správních nákladech použitých pro určení běžné hodnoty. Toto tvrzení bylo odmítnuto, protože dotčené typy výrobku nebyly na domácím trhu nikdy skutečně prodávány, a neexistuje tudíž důkaz, že by platba za ně byla opožděna. V této souvislosti je třeba poukázat na to, že úprava nákladů na úvěr se nezakládá na skutečných platebních podmínkách a nákladech, nýbrž na nákladech příležitosti, které se zakládají na platebních podmínkách smluvených v době prodeje.
2.4 Dumpingové rozpětí
(30)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty podle typu výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání ukázalo existenci dumpingu.
(31)
Bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí pro společnost EGI vyjádřené jako procentní podíl čisté ceny s dodáním na hranici Unie před proclením činí 7,0 %.
(32)
Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také posuzovalo, zda lze zjištění považovat za zjištění trvalé povahy.
(33)
Organizační restrukturalizace prodejních kanálů žadatele a jeho společnosti ve spojení je nyní dobře zavedena pro většinu prodeje a může být považována za trvalou. Okolnosti, kvůli nimž byl tento prozatímní přezkum zahájen, se tedy pravděpodobně v dohledné době nezmění způsobem, který by měl vliv na zjištění prozatímního přezkumu. V průběhu šetření navíc nevyšla najevo žádná skutečnost, která by nasvědčovala tomu, že nové okolnosti nemají trvalou povahu. V důsledku toho se dospívá k závěru, že změna okolností má trvalou povahu.
3. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(34)
V původním šetření se zjistilo, že společnost EGI je jediný ukrajinský vyvážející výrobce žehlicích prken. Postup použitý k určení dumpingového rozpětí pro společnost EGI byl proto použit ke stanovení dumpingového rozpětí pro jakékoli další ukrajinské vyvážející výrobce dotčeného výrobku.
(35)
Vzhledem k výsledkům tohoto přezkumného šetření se proto považuje za vhodné změnit antidumpingové clo platné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny na 7,0 %.
(36)
Zúčastněné strany byly informovány o zásadních skutečnostech a důvodech, na kterých se zakládá záměr změnit nařízení (ES) č. 452/2007 o uložení antidumpingového cla na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího mimo jiné z Ukrajiny, a dostaly možnost se vyjádřit. Jejich připomínky byly náležitým způsobem vzaty v úvahu a jsou řádně zohledněny v tomto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V tabulce v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 452/2007 se údaje týkající se všech společností na Ukrajině nahrazují tímto:
„Ukrajina
Všechny společnosti
7,0
-“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 29. června 2010.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 580/2010
2010 m. birželio 29 d.
kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 452/2007, kuriuo importuojamoms, inter alia, Ukrainos kilmės lyginimo lentoms nustatomas galutinis antidempingo muitas
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
1.1. Galiojančios priemonės
(1)
Reglamentu (EB) Nr. 452/2007 (2) (toliau - pirminis reglamentas) Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamoms, inter alia, Ukrainos kilmės lyginimo lentoms. Priemones sudaro 9,9 % ad valorem muito norma.
1.2. Prašymas atlikti peržiūrą
(2)
2008 m. rugpjūčio mėn. Komisija gavo prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį (toliau - tarpinė peržiūra). Prašymas patenkintas 2008 m. gruodžio mėn. Prašymą, kuriuo buvo prašoma tirti tik dempingo aspektus, pateikė eksportuojantis Ukrainos gamintojas Eurogold Industries Ltd. (toliau - pareiškėjas arba EGI). Pareiškėjas bendradarbiavo atliekant tyrimą, po kurio priimtos pirminiame reglamente išdėstytos išvados ir nustatyti faktai (toliau - pirminis tyrimas). Pareiškėjui, kuris yra vienintelis žinomas nagrinėjamojo produkto eksportuojantis Ukrainos gamintojas, taikomas 9,9 % antidempingo muitas.
(3)
Savo prašyme pareiškėjas teigė, kad pasikeitė aplinkybės, kurių pagrindu buvo nustatytos galiojančios priemonės, ir kad šie pokyčiai yra ilgalaikiai. Pareiškėjas pateikė prima facie įrodymų, kad toliau taikyti galiojančią priemonę ir taip kompensuoti dempingo daromą žalą nėra būtina.
1.3. Peržiūros inicijavimas
(4)
Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pagrindžiančių tarpinės peržiūros inicijavimą, Komisija nusprendė inicijuoti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį, kurią atliekant nagrinėjamas tik su EGI susijęs dempingas. 2009 m. balandžio 9 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3) paskelbė pranešimą apie inicijavimą (toliau - pranešimas apie inicijavimą) ir pradėjo tyrimą.
1.4. Nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas
(5)
Atliekant tarpinę peržiūrą nagrinėjamasis produktas yra toks pats, kaip ir pirminiame tyrime, t. y. Ukrainos kilmės lyginimo lentos, pastatomosios (arba ne), sugeriančios garus (arba ne) ir (arba) kurių paviršius yra šildantis (arba ne) ir (arba) pučiantis orą (arba ne), taip pat rankovių lyginimo lentos ir visos jų pagrindinės dalys, t. y. kojos, plokštė ir lygintuvo laikiklis, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 ir ex 8516 90 00.
(6)
Ukrainoje gaminamas ir joje parduodamas produktas ir į Sąjungą eksportuojamas produktas pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir techninėmis savybėmis ir turi tą pačią paskirtį, todėl pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį jie laikomi panašiais produktais.
1.5. Suinteresuotosios šalys
(7)
Komisija oficialiai pranešė Sąjungos pramonei, pareiškėjui ir eksportuojančios šalies valdžios institucijoms apie tarpinės peržiūros inicijavimą. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė teikti nuomonę raštu ir būti išklausytoms.
(8)
Komisija pareiškėjui išsiuntė klausimyną ir per tam tikslui nustatytą laikotarpį gavo atsakymą. Komisija surado ir patikrino visą informaciją, kurią laikė būtina dempingui nustatyti, ir atliko tikrinamąjį vizitą pareiškėjo patalpose:
-
Eurogold Industries Ltd., Žytomyre, Ukrainoje
-
ir su ja susijusioje bendrovėje Eurogold Service Zumbühl & Co., Cuge Šveicarijoje (toliau - EGS).
1.6. Tiriamasis laikotarpis
(9)
Atliekant tyrimą buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2008 m. sausio 1 d. iki 2008 m. gruodžio 31 d. (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL).
2. TYRIMO REZULTATAI
2.1. Normalioji vertė
(10)
Siekiant nustatyti normaliąją vertę, pirmiausia nustatyta, ar bendra EGI panašaus produkto pardavimo nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje apimtis yra tipiška, palyginti su bendra į Sąjungą eksportuojamų produktų apimtimi. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pardavimo vidaus rinkoje apimtis laikoma tipiška, jeigu bendra pardavimo vidaus rinkoje apimtis yra ne mažesnė nei 5 % bendros nagrinėjamojo produkto pardavimo Sąjungoje apimties. Nustatyta, kad bendra EGI panašaus produkto pardavimo apimtis vidaus rinkoje yra tipiška.
(11)
Nustatyta, ar kiekvienos rūšies produkto, kurį EGI pardavė vidaus rinkoje ir kurį, kaip nustatyta, galima tiesiogiai palyginti su tos rūšies produktu, kuris eksportuojamas parduoti į Sąjungą, pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo pakankamai tipiška, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Konkrečios rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje apimtis laikyta pakankamai tipiška, jeigu bendras tos rūšies produkto, per TL parduoto vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams, kiekis sudarė ne mažiau nei 5 % bendro į Sąjungą eksportuoto panašios rūšies produkto parduoto kiekio.
(12)
Taip pat nagrinėta, ar galima laikyti, kad kiekvienos rūšies produktas vidaus rinkoje buvo parduodamas įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia per TL kiekvienos rūšies eksportuoto nagrinėjamojo produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalis buvo pelninga.
(13)
Tų rūšių produktui, kurio kiekis, parduotas tos rūšies produkto vidaus rinkoje didesnėmis už vieneto sąnaudas kainomis, buvo didesnis nei 80 %, o vidutinė svertinė tos rūšies produkto pardavimo kaina buvo ne mažesnė nei tos rūšies produkto vieneto gamybos sąnaudos, normalioji vertė kiekvienai produkto rūšiai apskaičiuota pagal viso nagrinėjamosios rūšies produkto pardavimo faktinių vidaus rinkos kainų vidutinę svertinę kainą, neatsižvelgiant į tai, ar pardavimas buvo pelningas ar nepelningas.
(14)
Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė ne daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto pardavimo apimties arba jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę vidaus rinkos kainą, kuri buvo apskaičiuota pagal tos rūšies produkto tik pelningo pardavimo vidaus rinkoje per TL vidutinę svertinę kainą.
(15)
Kai EGI parduodamo konkrečios rūšies produkto vidaus rinkos kainomis nebuvo galima remtis siekiant nustatyti normaliąją vertę, normalioji vertė buvo apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį.
(16)
Apskaičiuojant normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį, pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų ir pelno apimtis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies įžanginį sakinį buvo pagrįsta faktiniais EGI panašaus produkto gamybos ir pardavimo įprastomis prekybos sąlygomis duomenimis.
(17)
Atskleidus išvadas EGI tvirtino, kad normaliajai vertei apskaičiuoti naudotas pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų dydis neatitinka pardavimo vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis kainos dydžio, todėl tam tikrais atžvilgiais apskaičiuota per didelė normalioji vertė.
(18)
Šis tvirtinimas išnagrinėtas, tačiau nustatyta, kad jis nepagrįstas, nes remtasi tuo pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų dydžiu, kuris nurodytas kaip pardavimo vidaus rinkoje kaina, ir, neatsižvelgiant į tai, ar parduodama įprastomis prekybos sąlygomis, ar ne, yra toks pat, nes išreiškiamas procentine apyvartos dalimi. Todėl šis tvirtinimas atmetamas.
2.2. Eksporto kaina
(19)
EGI eksportavo parduoti prekes į Sąjungą tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams arba per Šveicarijoje įsikūrusią susijusią bendrovę EGS.
(20)
Kai prekės buvo eksportuojamos parduoti į Sąjungą tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina buvo nustatoma remiantis faktiškai sumokėta arba mokėtina nagrinėjamojo produkto kaina.
(21)
Kai prekės buvo eksportuojamos į Sąjungą per susijusią bendrovę EGS, kuri atliko visas svarbias su prekių išleidimu į laisvą apyvartą Sąjungoje susijusias importo funkcijas, t. y. susijusio importuotojo funkcijas, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį eksporto kaina buvo nustatoma remiantis kainomis, kuriomis importuoti produktai buvo pirmiausia perparduoti nepriklausomam pirkėjui. Todėl siekiant atsižvelgti į visas nuo importo iki perpardavimo patirtas sąnaudas ir gautą pelną, atlikti koregavimai, kad būtų galima nustatyti patikimą eksporto kainą. Kadangi naujų su gautu pelnu susijusių duomenų nepriklausomi importuotojai nepateikė, buvo remiamasi tuo pačiu pelno dydžiu, kuriuo remtasi per pirminį tyrimą.
(22)
Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 10 dalį EGI teigė, kad jeigu eksporto kaina nustatoma pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį, sumokėtas antidempingo muitas neturėtų būti atimamas kaip sąnaudos, nes, EGI teigimu, šis muitas yra aiškus iš perpardavimo kainų.
(23)
Atsižvelgiant į tai nagrinėti prašymą pagrindžiantys įrodymai - atitinkami pardavimo kainos apskaičiavimai. Tačiau pateikti tik su tam tikrais per TL parduotais modeliais susiję apskaičiavimai, iš kurių matyti, kad ne visais atvejais buvo visiškai aišku, kuri pardavimo kainos dalis atitinka antidempingo muitą. Todėl nuspręsta, kad pateiktais įrodymais neįtikinta, kad antidempingo muitas sudaro aiškią perpardavimo kainų dalį. Todėl prašymas atmestas ir pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį nustatant į Sąjungą per EGS eksportuotų prekių pardavimo kainą antidempingo muitas atimtas kaip sąnaudos.
(24)
Atskleidus išvadas EGI dar kartą paprieštaravo. Tačiau jokių šį teiginį pagrindžiančių naujų įrodymų ar argumentų nebuvo pateikta. Todėl šis pareiškimas atmetamas.
2.3. Palyginimas
(25)
Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kaina EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, koreguojant pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį prireikus ir pateisinamais atvejais buvo deramai atsižvelgta į transporto, pakavimo, kreditų sąnaudas ir komisinius.
(26)
Atskleidus išvadas atkreiptas dėmesys į skaičiavimo klaidą, dėl kurios klaidingai konvertuota valiuta atliekant tam tikrus pakavimo išlaidų koregavimus. Klaida ištaisyta ir atitinkamai peržiūrėtas dempingo skirtumo skaičiavimas.
(27)
Be to, atskleidus išvadas EGI teigė, kad apskaičiuojant normaliąją vertę į praneštus koregavimus, susijusius su pardavimu vidaus rinkoje, kuris nėra vykdomas įprastomis prekybos sąlygomis, neturėtų būti atsižvelgiama ir todėl, kad aptariamosios rūšies produktas kitur neparduodamas, reikėtų remtis vidutiniais kitos rūšies produktų pardavimo įprastomis prekybos sąlygomis koregavimais, nes tik iš jų būtų aiškios į normaliajai vertei apskaičiuoti naudotas pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas įskaitytos išlaidos.
(28)
Šis tvirtinimas išnagrinėtas, tačiau nepriimtas, nes koregavimais remiamasi tik tam, kad būtų galima palyginti, ir dažniausiai faktinės kiekvienam sandoriui būdingos kainos iš jų yra aiškios, todėl šie koregavimai yra objektyvūs ir nesiejami su tuo, ar galiausiai parduodama įprastomis prekybos sąlygomis, ar ne.
(29)
Be to, nagrinėjant šį tvirtinimą nustatyta, kad apskaičiuojant tos rūšies produktų, kurie neparduodami vidaus rinkoje, normaliąją vertę remtasi klaidingais koregavimais. Klaida ištaisyta remiantis viso pardavimo vidaus rinkoje bendrais vidutiniais koregavimais ir atitinkamai pakeistas normaliosios vertės apskaičiavimas. EGI teigė, kad šios rūšies produktų kreditų sąnaudos turėtų būti pakoreguotos, nes kreditų sąnaudos buvo įskaitytos į normaliajai vertei apskaičiuoti naudotas pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas. Šis tvirtinimas nepriimtas, nes aptariamosios rūšies produktai vidaus rinkoje iš tikrųjų niekada nebuvo parduodami, todėl nėra įrodymų, kad mokėjimas už juos buvo atidėtas. Atsižvelgiant į tai pažymima, kad kreditų sąnaudų koregavimai paremti ne tikrųjų mokėjimų sąlygomis ir kaina, bet parduodant suderėtomis mokėjimo sąlygomis paremta alternatyviąja kaina.
2.4. Dempingo skirtumas
(30)
Kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, kiekvienos rūšies produkto vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina. Palyginus nustatytas dempingas.
(31)
Procentais išreikštas neto kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą EGI dempingo skirtumas yra 7,0 %.
(32)
Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį taip pat buvo tiriama, ar išvados gali būti pagrįstai laikomos ilgalaikėmis.
(33)
Šiuo metu pareiškėjas ir susijusi bendrovė daugiausiai parduoda pardavimo kanalais, manytina, ilgam įtvirtintais struktūriniu reorganizavimu. Todėl nėra tikėtina, kad aplinkybės, dėl kurių inicijuota ši tarpinė peržiūra, artimiausiu metu keistųsi taip, kad turėtų įtakos per tarpinę peržiūrą padarytoms išvadoms. Be to, atliekant tyrimą neatsirado jokių kitų įrodymų, pagal kuriuos būtų galima teigti, kad naujos aplinkybės nėra ilgalaikės. Todėl daroma išvada, kad aplinkybių pokyčiai yra ilgalaikiai.
3. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(34)
Pirminiame tyrime nustatyta, kad EGI yra vienintelis lyginimo lentas eksportuojantis Ukrainos gamintojas. Todėl nagrinėjamojo produkto visų kitų eksportuojančių Ukrainos gamintojų dempingo skirtumui nustatyti naudotasi EGI dempingo skirtumui nustatyti naudota metodologija.
(35)
Todėl atsižvelgiant į peržiūros tyrimo rezultatus manoma, kad tikslinga iš dalies pakeisti importuojamam nagrinėjamajam Ukrainos kilmės produktui taikomą antidempingo muito normą ir ji turi būti 7,0 %.
(36)
Suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriomis remiantis būtų siūloma iš dalies keisti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 452/2007, kuriuo importuojamam nagrinėjamajam, inter alia, Ukrainos kilmės produktui nustatomas antidempingo muitas, ir joms buvo suteikta galimybė pareikšti pastabas. Į jų pastabas, jei tinkama, buvo atkreiptas dėmesys ir šiame reglamente į jas atsižvelgta,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 452/2007 1 straipsnio 2 dalies lentelėje įrašas apie visas Ukrainos bendroves pakeičiamas taip:
„Ukraina
Visoms bendrovėms
7
-“
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Liuksemburge 2010 m. birželio 29 d.