ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 24. ledna 2012,
kterým se stanoví, zda Maďarsko přijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 7. července 2009
(2012/139/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 8 této Smlouvy,
s ohledem na doporučení Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s čl. 126 odst. 1 Smlouvy se členské státy vyvarují nadměrných schodků veřejných financí.
(2)
Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které jsou prostředkem k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž bude přispívat k tvorbě pracovních míst. Pakt o stabilitě a růstu zahrnuje nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (1), které bylo přijato za účelem urychleného odstranění nadměrných schodků veřejných financí.
(3)
Rozhodnutím 2004/918/ES (2) ze dne 5. července 2004 Rada na základě doporučení Komise v souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy o založení Evropského společenství (dále jen „Smlouva o ES“) rozhodla, že v Maďarsku existuje nadměrný schodek (3).
(4)
Rada dne 5. července 2004 na základě doporučení Komise v souladu čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES doporučila, aby maďarské orgány přijaly opatření ve střednědobém horizontu s cílem snížit schodek pod 3 % HDP do roku 2008. Rozhodnutím 2005/348/ES (4) ze dne 18. ledna 2005 Rada v souladu s čl. 104 odst. 8 Smlouvy o ES stanovila, že Maďarsko nepřijalo v reakci na doporučení Rady účinná opatření.
(5)
Rada dne 8. března 2005 na základě doporučení Komise v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES přijala druhé doporučení, jímž potvrdila rok 2008 jako lhůtu pro nápravu nadměrného schodku. Po podstatném zhoršení rozpočtového výhledu v Maďarsku Rada rozhodnutím 2005/843/ES (5) ze dne 8. listopadu 2005 v souladu s čl. 104 odst. 8 Smlouvy o ES stanovila, že Maďarsko již podruhé nepřijalo v reakci na doporučení Rady účinná opatření.
(6)
Rada proto dne 10. října 2006 přijala v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES třetí doporučení Maďarsku, v němž posunula lhůtu pro odstranění nadměrného schodku na rok 2009. Dne 7. července 2009 došla Rada ve svém doporučení přijatém v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES k závěru, že je možné konstatovat, že maďarské orgány přijaly účinná opatření v reakci na doporučení z října 2006. Na pozadí prudkého propadu v souvislosti s hospodářskou a finanční krizí Rada v témže doporučení vydala revidované znění třetího doporučení podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES.
(7)
V doporučení ze dne 7. července 2009 Rada vyzvala maďarské orgány, aby odstranily nadměrný schodek nejpozději do roku 2011. Mimo jiné bylo Maďarsku doporučeno i) omezit zhoršování fiskální situace v roce 2009 zajištěním důsledného provádění schválených a oznámených nápravných opatření s cílem dodržet cílovou hodnotu 3,9 % HDP; ii) od roku 2010 důsledně provádět nezbytná konsolidační opatření vedoucí k dalšímu snižování strukturálního schodku a k zahájení snižování celkového schodku a více při tom využívat strukturální opatření, s cílem zaručit trvalé zlepšování veřejných financí; iii) formulovat a včas přijmout konsolidační opatření nezbytná pro dosažení nápravy nadměrného schodku do roku 2011; iv) v letech 2010 a 2011 zajistit souhrnné fiskální úsilí ve výši alespoň 0,5 % HDP; v) zajistit, že poměr hrubého veřejného dluhu k HDP začne přesvědčivě klesat.
(8)
Dne 27. ledna 2010 přijala Komise sdělení určené Radě (6), ve kterém dospěla k závěru, že na základě dostupných informací přijalo Maďarsko účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 7. července 2009. Komise dospěla ke svému závěru zejména s přihlédnutím ke konsolidačním opatřením ve výši 1,5 % HDP, jejichž cílem je dosáhnout v roce 2009 stanovené hodnoty schodku 3,9 % HDP, ke strukturálním reformám důchodového systému a systému sociálních dávek na podporu dosažení cílové hodnoty schodku 3,8 % HDP v roce 2010 a k pokroku v provádění nového fiskálního rámce, zároveň však Komise upozornila na značná rizika.
(9)
Dne 15. prosince 2011 předložilo Maďarsko Komisi a Radě svou Zprávu o opatřeních přijatých v reakci na doporučení Rady ze dne 7. července 2009 podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy, prosinec 2011 (dále jen „zpráva o pokroku z prosince 2011“). Rovněž na základě této zprávy o pokroku vede aktualizované posouzení opatření učiněných Maďarskem k nápravě nadměrného schodku do roku 2011 v reakci na doporučení Rady ze dne 7. července 2009 k následujícím závěrům:
a)
v roce 2010 překročil skutečný rozpočtový schodek cílovou hodnotu o 0,4 % HDP, zatímco hospodářský růst byl v roce 2010 silnější, než se předpokládalo v prognóze útvarů Komise z jara 2009, která byla základem pro doporučení Rady ze dne 7. července 2009. V roce 2011 se očekává (ve vládních projekcích i v prognóze útvarů Komise z podzimu 2011), že saldo veřejných financí dosáhne přebytku, ale pouze díky jednorázovým příjmům v hodnotě 9,75 % HDP spojeným s převodem penzijních aktiv ze soukromých důchodových systémů do státního pilíře a příjmům v hodnotě 0,9 % HDP z odvětvových odvodů (z telekomunikací, energetiky, maloobchodu a finančního odvětví). Bez těchto jednorázových opatření by schodek dosáhl zhruba 6 % HDP a výrazně by překročil referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou v článku 1 Protokolu (č. 12) o postupu při nadměrném schodku připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě. V oznámení o postupu při nadměrném schodku z podzimu 2011 maďarské orgány předpokládaly přebytek ve výši 3,9 % HDP. V prognóze z podzimu 2011 se očekával o něco nižší přebytek (3,6 % HDP), zejména protože zde bylo zahrnuto převzetí části dluhu společností veřejné dopravy (0,2 % HDP). Na základě nejnovějších informací o jednorázových opatřeních obdržených po datu uzávěrky prognózy z podzimu 2011 může být přebytek dokonce ještě nižší. Strukturální schodek se zhoršil o 1,5 % v roce 2010 a o 1,25 % v roce 2011, v souhrnu tedy o 2,75 % HDP, což je v rozporu s doporučením Rady ze dne 7. července 2009, aby bylo v průběhu těchto dvou let zajištěno souhrnné fiskální úsilí alespoň ve výši 0,5 % HDP nezbytné k nápravě schodku udržitelným způsobem ve lhůtě stanovené na rok 2011. Toto zhoršení strukturálního salda je odrazem skutečnosti, že daňové škrty v hodnotě více než 2 % HDP nebyly dostatečně kompenzovány strukturálními opatřeními;
b)
v roce 2012 návrh rozpočtu počítá se schodkem 2,5 % HDP v souladu s aktualizovaným konvergenčním programem z roku 2011. Za účelem dosažení tohoto cíle obsahuje dle vyjádření orgánů návrh rozpočtu několik opatření, celkově ve výši přibližně 4 % HDP, a zároveň vyčleňuje 0,7 % HDP jako mimořádnou rezervu. Naopak prognóza z podzimu 2011 předpokládá, že v roce 2012 dosáhne schodek veřejných financí 2,8 % HDP a strukturální schodek se zlepší o 2,4 % HDP. Ve srovnání s návrhem rozpočtu tyto vyšší hodnoty schodku odráží kromě dalších faktorů též o 1 procentní bod nižší projekce hospodářského růstu pro rok 2012, jakož i obezřetnější hodnocení vývoje příjmů a výdajů. Zároveň se v návrhu rozpočtu v souladu s příslušnými právními předpisy předpokládá, že mimořádná rezerva nebude využita. Nicméně hranice schodku 3 % HDP je dodržena pouze s pomocí jednorázových příjmů v hodnotě téměř 0,9 % HDP plynoucích z výše uvedených mimořádných odvětvových odvodů;
c)
podle prognózy z podzimu 2011 a na základě obvyklého předpokladu, že nedojde ke změně politik, se očekává, že v roce 2013 se schodek rozpočtu opět zhorší na 3,7 %. To je především způsobeno skutečností, že postupné ukončování mimořádných odvodů v hodnotě přibližně 0,9 % HDP pravděpodobně nebude vyváženo dalšími úsporami plynoucími z programu strukturálních reforem na daný rok;
d)
na základě rozpočtového vývoje od zveřejnění prognózy z podzimu 2011 se projekce schodku veřejných financí v roce 2012 ve výši 2,8 % HDP stále zdá být realistická (nebereme-li v úvahu nedávné zhoršení makroekonomického prostředí). Je to vysvětleno skutečností, že dopad nového konsolidačního balíčku snižujícího schodek o 0,4 % HDP přijatého vládou dne 15. prosince 2011 je obecně vyvážen přijatými změnami návrhu rozpočtu, které schodek zvyšují, jakož i čistými rozpočtovými náklady dohody s bankovním odvětvím uzavřené dne 15. prosince 2011, které dosud nejsou řádně kompenzovány doplňkovými konsolidačními opatřeními;
e)
co se týče roku 2013, pokud se zohlední některá další upřesnění programu strukturálních reforem (související rozhodnutí vlády a parlamentu jsou podrobně popsána v maďarské zprávě o pokroku z prosince 2011), pozitivní výchozí situace z roku 2012 a čisté náklady vyplývající z dohody s bankovním sektorem, mohly by být projekce schodku na rok 2013 obsažené v prognóze z podzimu 2011 sníženy z 3,7 % HDP na 3,25 % HDP, což však stále ještě výrazně překračuje referenční hodnotu schodku ve výši 3 % HDP. Rozdíl mezi tímto aktualizovaným posouzením a oficiální cílovou hodnotou (2,2 % HDP), stanovenou v maďarském konvergenčním programu z dubna 2011, zejména vyplývá ze skutečnosti, že při neexistenci konkrétních kroků nemohla být přibližně polovina programu strukturálních reforem brána v úvahu. Zbývající rozdíl oproti oficiální cílové hodnotě souvisí s projekcí vyšších výdajů zejména v oblasti státních dopravních podniků a údržby silnic a odráží též některé rozdíly v předpokladech růstu. Jsou plánovány další strukturální reformy, které by mohly snížit projekci schodku, nicméně nejsou dosud dostatečně upřesněny;
f)
rizika těchto aktualizovaných střednědobých projekcí ukazují na nepříznivý vývoj. Existují některá pozitivní rizika, zejména pokud by příjmy i v letech 2012 a 2013 nadále překračovaly očekávanou úroveň. Očekává se však, že převáží rizika negativní. Konkrétně se zvýšily úrokové sazby pro všechny doby splatnosti, směnný kurz oslabil a střednědobé hospodářské vyhlídky se od vydání prognózy z podzimu 2011 dne 10. listopadu 2011 zřejmě zhoršily. Pokud by se zohlednily tyto faktory, projekce schodku v obou letech 2012 a 2013 by se dále zvýšily o 0,5 % HDP a výsledný schodek by mírně překročil 3 % HDP v roce 2012 a dosáhl 3,75 % HDP v roce 2013;
g)
podle prognózy z podzimu 2011 se s ohledem na předpokládanou výši schodku a úroveň směnného kurzu očekává, že hrubý veřejný dluh v roce 2011 dočasně poklesne v důsledku převzetí soukromých penzijních aktiv a do roku 2013 se opět zvýší na téměř 77 % HDP. Pokud by se střednědobé rozpočtové projekce aktualizovaly pouze na základě nových opatření přijatých po datu uzávěrky prognózy, předpokládaný poměr dluhu k HDP v roce 2012 by byl téměř beze změny a v roce 2013 by se jen mírně zlepšil. Další možné revize rozpočtových projekcí by však, zejména s ohledem na zvýšené výnosy, směnný kurz HUF/EUR ve výši 311 na konci roku 2011 (což je přibližně o 12 % slabší než technický předpoklad použitý v prognóze z podzimu 2011), jakož i slabší makroekonomické prostředí, vedly k poměru dluhu k HDP ve výši zhruba 80 % v roce 2011, který by se poté ustálil ve výši asi 78,5 % v letech 2012 a 2013, zatímco Rada doporučila, že poměr hrubého dluhu k HDP by se měl začít snižovat.
(10)
Celkovým závěrem je, že třebaže Maďarsko do roku 2011 formálně dodržuje referenční hodnotu 3 % HDP, není to založeno na strukturální a udržitelné nápravě. Rozpočtový přebytek v roce 2011 závisí na značných jednorázových příjmech v objemu více než 10 % HDP a je doprovázen souhrnným strukturálním zhoršením v letech 2010 a 2011 o 2,75 % HDP na rozdíl od doporučeného souhrnného fiskálního zlepšení o 0,5 % HDP. Kromě toho ačkoli maďarské orgány provedou v roce 2012 významná strukturální opatření, která strukturální deficit snižují na 2,6 % HDP, referenční hodnota 3 % HDP je dodržena opět pouze díky jednorázovým opatřením v hodnotě téměř 1 % HDP. Závěrem se v roce 2013 očekává, že schodek (3.25 % HDP) i po zohlednění dodatečných opatření oznámených od vydání prognózy z podzimu 2011 opět překročí referenční hodnotu 3 % HDP. Vyšší schodek v roce 2013 je především spojen se skutečností, že dočasné jednorázové příjmy budou podle plánu postupně ukončovány, zatímco všechny plánované strukturální reformy nebyly zatím dostatečně upřesněny. Celkově to podporuje závěr, že reakce maďarských orgánů na doporučení Rady ze dne 7. července 2009 přijaté v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES je nedostatečná,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Maďarsko nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 7. července 2009 podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES ve lhůtě stanovené uvedeným doporučením.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Maďarsku.
V Bruselu dne 24. ledna 2012.
TARYBOS SPRENDIMAS
2012 m. sausio 24 d.
kuriuo nustatoma, ar Vengrija ėmėsi veiksmingų priemonių atsižvelgdama į 2009 m. liepos 7 d. Tarybos rekomendaciją
(2012/139/ES)
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 8 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
kadangi:
(1)
pagal Sutarties 126 straipsnio 1 dalį valstybės narės turi vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito;
(2)
Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai - priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir dideliam tvariam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. Stabilumo ir augimo pakto dalis - 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (1), kuris priimtas siekiant skatinti kuo greičiau panaikinti perviršinį valdžios sektoriaus deficitą;
(3)
pagal Europos bendrijos steigimo sutarties (toliau - EB sutartis) 104 straipsnio 6 dalį Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, 2004 m. liepos 5 d. priimtu Sprendimu 2004/918/EB (2) nusprendė, kad Vengrijoje susidarė perviršinis deficitas (3);
(4)
pagal EB sutarties 104 straipsnio 7 dalį Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, 2004 m. liepos 5 d. priėmė rekomendacijas Vengrijos valdžios institucijoms vidutiniu laikotarpiu imtis veiksmų, kad iki 2008 m. deficitas būtų sumažintas ir neviršytų 3 % BVP. Taryba pagal EB sutarties 104 straipsnio 8 dalį Taryba 2005 m. sausio 18 d. Sprendimu 2005/348/EB (4) nustatė, kad Vengrija nesiėmė veiksmingų priemonių atsižvelgdama į Tarybos rekomendaciją;
(5)
pagal EB sutarties 104 straipsnio 7 dalį Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, 2005 m. kovo 8 d. priėmė antrą rekomendaciją, kurioje patvirtintas perviršinio deficito panaikinimo terminas - 2008 m. Iš esmės pablogėjus Vengrijos biudžeto perspektyvai, Taryba 2005 m. lapkričio 8 d. priimtu Sprendimu 2005/843/EB (5) pagal EB sutarties 104 straipsnio 8 dalį nustatė, kad Vengrija antrą kartą nesiėmė veiksmingų priemonių atsižvelgdama į Tarybos rekomendaciją;
(6)
todėl pagal EB sutarties 104 straipsnio 7 dalį Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, 2006 m. spalio 10 d. priėmė trečią rekomendaciją, kuria perviršinio deficito panaikinimo terminas nukeliamas į 2009 m. 2009 m. liepos 7 d. Taryba savo rekomendacijoje, priimtoje pagal EB sutarties 104 straipsnio 7 dalį, padarė išvadą, kad galima laikyti, jog Vengrijos valdžios institucijos ėmėsi veiksmingų priemonių atsižvelgdamos į 2006 m. spalio mėn. rekomendacijas. Atsižvelgdama į didelį nuosmukį dėl ekonomikos ir finansų krizės, Taryba toje pačioje rekomendacijoje pateikė patikslintą trečiosios rekomendacijos redakciją pagal EB sutarties 104 straipsnio 7 dalį;
(7)
2009 m. liepos 7 d. Tarybos rekomendacija Vengrijos valdžios institucijos ragintos perviršinio deficito padėtį ištaisyti ne vėliau kaip 2011 m. Vengrijai, inter alia, rekomenduota: (i) apriboti fiskalinės būklės blogėjimą 2009 m., užtikrinant griežtą priimtų ir paskelbtų korekcinių priemonių įgyvendinimą siekiant 3,9 % BVP tikslo; (ii) nuo 2010 m. griežtai įgyvendinti būtinas konsolidavimo priemones, kad struktūrinis deficitas toliau mažėtų, o nominalusis deficitas vėl imtų mažėti, vis dažniau pasitelkiant struktūrines priemones, kad būtų galima užtikrinti ilgalaikį valstybės finansų būklės pagerėjimą; (iii) laiku apibrėžti ir priimti konsolidavimo priemones, kurių prireiks tam, kad iki 2011 m. būtų galima panaikinti perviršinį deficitą; (iv) 2010 bei 2011 m. užtikrinti 0,5 % BVP bendras fiskalines pastangas; (v) užtikrinti, kad bendrasis valdžios sektoriaus skolos santykis imtų patikimai mažėti;
(8)
2010 m. sausio 27 d. Komisija priėmė komunikatą Tarybai (6), kuriame, remdamasi tuo metu turima informacija, padarė išvadą, kad Vengrija ėmėsi veiksmingų priemonių atsižvelgdama į 2009 m. liepos 7 d. Tarybos rekomendaciją. Komisija padarė šią išvadą atsižvelgdama, visų pirma, į 1,5 % BVP konsolidavimo priemones 3,9 % BVP dydžio 2009 m. deficito tikslui pasiekti, struktūrines pensijų ir socialinės paramos sistemos reformas, padedančias siekti 3,8 % BVP dydžio 2010 m. deficito tikslo, ir naujosios fiskalinės sistemos įgyvendinimo pažangą, bet tuo pat metu Komisija įspėjo apie didelę riziką;
(9)
2011 m. gruodžio 15 d. Vengrija pateikė 2011 m. gruodžio mėn. ataskaitą Komisijai ir Tarybai apie priemones, kurių imtasi atsižvelgiant į 2009 m. liepos 7 d. Tarybos rekomendaciją pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dalį (toliau - 2011 m. gruodžio mėn. PDP pažangos ataskaita). Remiantis, inter alia, ta pažangos ataskaita, patikslintas veiksmų, kurių Vengrija ėmėsi iki 2011 m. perviršiniam deficitui ištaisyti atsižvelgiant į 2009 m. liepos 7 d. Tarybos rekomendaciją, įvertinimas veda prie šių išvadų:
a)
2010 m. faktinis biudžeto deficitas tikslą viršijo 0,4 % BVP, nors 2010 m. ekonomika augo sparčiau, nei numatyta Komisijos tarnybų 2009 m. pavasario prognozėje, kuria pagrįstos 2009 m. liepos 7 d. Tarybos rekomendacijos. Numatoma (tiek Vyriausybės, tiek Komisijos tarnybų 2011 m. rudens prognozėje; toliau - „2011 m. rudens prognozė“), kad 2011 m. valdžios sektoriaus balansas bus perteklinis, bet tik dėl vienkartinių 9,75 % BVP pajamų, susijusių su pensijų turto perkėlimu iš privačių pensijų sistemų į valstybinę pakopą, ir 0,9 % BVP sektorių mokesčių pajamų (telekomunikacijų, energetikos, mažmeninės prekybos ir finansų sektorių). Be vienkartinių priemonių, deficitas būtų pasiekęs maždaug 6 % BVP ir gerokai viršijęs 3 % BVP pamatinę vertę, nustatytą prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties pridėto Protokolo (Nr. 12) dėl perviršinio deficito procedūros 1 straipsnyje. 2011 m. rudens PDP pranešime Vengrijos valdžios institucijos numatė 3,9 % BVP perteklių. 2011 m. rudens prognozėje numatytas šiek tiek mažesnis perteklius (būtent 3,6 % BVP), kadangi atsižvelgiama į valstybinių transporto bendrovių skolos dalies (0,2 % BVP) prisiėmimą. Remiantis po 2011 m. rudens prognozės galutinio termino gauta naujausia informacija apie vienkartines priemones, perteklius gali būti dar mažesnis. Struktūrinis deficitas pablogėjo 1,5 % 2010 m. ir 1,25 % 2011 m., arba bendrai 2,75 % BVP, - priešingai 2009 m. liepos 7 d. Tarybos rekomendacijai, kurioje buvo rekomenduota užtikrinti, kad per tuos dvejus metus bendros fiskalinės pastangos, kurių reikia norint iki 2011 m. termino tvariai panaikinti deficitą, sudarytų bent 0,5 % BVP. Šis struktūrinis pablogėjimas rodo tai, kad mokesčių sumažinimas daugiau kaip 2 % BVP nepakankamai kompensuotas struktūrinėmis priemonėmis;
b)
biudžeto projekte, kaip ir 2011 m. atnaujintoje konvergencijos programoje, nustatytas 2,5 % BVP dydžio 2012 m. deficito tikslas. Jam pasiekti biudžeto pasiūlyme pateikiama keletas priemonių, kurios, valdžios institucijų teigimu, iš viso sudaro beveik 4 % BVP, kartu suformuojant 0,7 % BVP ypatingąjį rezervą. Tačiau 2011 m. rudens prognozėje numatoma, kad 2012 m. valdžios sektoriaus deficitas sieks 2,8 % BVP, o struktūrinis deficitas sumažės 2,4 % BVP. Palyginti su biudžeto projektu, šie didesni deficito rodikliai, be kitų veiksnių, atspindi 1 procentiniu punktu mažesnę 2012 m. ekonomikos augimo projekciją ir atsargesnį pajamų ir išlaidų pokyčių vertinimą. Be to, pagal atitinkamus teisės aktus biudžeto projekte daroma prielaida, kad ypatingojo rezervo lėšos negali būti išleistos. Vis dėlto 3 % BVP deficito riba neviršijama tik dėl planuojamų beveik 0,9 % BVP vienkartinių pajamų iš minėtų ypatingųjų sektorinių mokesčių;
c)
pagal 2011 m. rudens prognozę ir remiantis įprasta prielaida, kad politika nesikeis, numatoma, kad biudžeto deficitas vėl pablogės iki 3,7 % 2013 m. Tai daugiausia priklauso nuo to, kad panaikintų ypatingųjų maždaug 0,9 % BVP mokesčių nenumatoma kompensuoti papildomai sutaupomomis lėšomis vykdant tų metų struktūrinių reformų programą;
d)
remiantis biudžeto pokyčiais nuo 2011 m. rudens prognozės paskelbimo, 2,8 % BVP dydžio 2012 m. bendrojo valdžios sektoriaus deficito projekcija vis dar atrodo tikėtina (neatsižvelgiant į pastarąjį makroekonominės aplinkos pablogėjimą). Tai paaiškinama tuo, kad 2011 m. gruodžio 15 d. Vyriausybės priimto naujo 0,4 % BVP konsolidavimo priemonių rinkinio deficitą mažinantį poveikį iš esmės atsveria deficitą didinantys biudžeto projekto pakeitimai ir grynasis 2011 m. gruodžio 15 d. su bankų sektoriumi sudaryto susitarimo poveikis biudžetui, kurie dar nėra tinkamai kompensuojami papildomomis konsolidavimo priemonėmis;
e)
kiek tai susiję su 2013 m., atsižvelgiant į kai kuriuos papildomus struktūrinių reformų programos patikslinimus (susiję Vyriausybės ir Parlamento sprendimai išsamiai apibūdinti Vengrijos 2011 m. gruodžio mėn. PDP pažangos ataskaitoje), teigiamą 2012 m. bazės efektą ir grynąsias susitarimo su bankų sektoriumi išlaidas, 2011 m. rudens prognozėje pateiktą 2013 m. deficito projekciją būtų galima sumažinti nuo 3,7 % BVP iki 3,25 % BVP dydžio, kuris vis tiek akivaizdžiai viršija 3 % BVP deficito ribą. Skirtumą tarp dabartinio atnaujinto vertinimo ir oficialaus tikslo (2,2 % BVP), nustatyto 2011 m. balandžio mėn. Vengrijos konvergencijos programoje, pirmiausia lemia tai, kad, nesant konkrečių veiksmų, nėra pagrindo atsižvelgti į maždaug pusę struktūrinių reformų programos. Likusi skirtumo nuo oficialaus tikslo dalis yra susijusi su didesne išlaidų prognoze, visų pirma valstybės valdomų transporto įmonių ir kelių priežiūros srityje, ir apima tam tikrą augimo prielaidų skirtumą. Planuojamos tolesnės struktūrinės reformos, kurios galėtų sumažinti deficito prognozę, tačiau jos nėra pakankamai konkretizuotos;
f)
šioms atnaujintoms vidutinės trukmės projekcijoms kylanti rizika yra labiau neigiama. Yra šiokia tokia teigiama rizika, visų pirma susijusi su ir toliau didesnėmis, nei tikėtasi, gaunamomis pajamomis 2012 ir 2013 m. Tačiau numatoma, kad neigiama rizika bus didesnė nei atitinkama teigiama rizika. Konkrečiai, nuo 2011 m. rudens prognozės paskelbimo 2011 m. lapkričio 10 d. visų išpirkimo terminų vertybinių popierių palūkanų normos išaugo, valiutos kursas susilpnėjo, o vidutinės trukmės ekonomikos perspektyva pablogėjo. Apskritai, jei būtų atsižvelgiama į šiuos veiksnius, ir 2012 m., ir 2013 m. deficito projekcijos būtų dar padidintos 0,5 % BVP, tuomet deficitas būtų atitinkamai šiek tiek didesnis už 3 % BVP ir 3,75 % BVP;
g)
pagal 2011 m. rudens prognozę numatoma, kad bendroji valstybės skola, turint omenyje tiek prognozuojamus deficito rodiklius, tiek valiutos kurso prielaidas, dėl privataus pensijų turto perėmimo 2011 m. laikinai sumažės, bet iki 2013 m. vėl išaugs iki beveik 77 % BVP. Jei vidutinės trukmės biudžeto projekcijos būtų atnaujinamos remiantis vien naujomis priemonėmis, priimtomis po galutinio prognozės termino, numatomas 2012 m. skolos santykis iš esmės nesikeistų ir tik šiek tiek pagerėtų 2013 m. Tačiau galimi papildomi biudžeto projekcijų tikslinimai, pirmiausia atsižvelgiant į padidėjusį pajamingumą, 2011 m. pabaigos HUF ir EUR keitimo kursą 311 su 1 (kuris yra maždaug 12 % silpnesnis už techninę prielaidą, naudotą 2011 m. rudens prognozėje) ir prastesnę makroekonominę aplinką, lemtų maždaug 80 % skolos santykį 2011 m., vėliau jis stabilizuotųsi ties maždaug 78,5 % 2012 ir 2013 m., nors Taryba rekomendavo, kad bendrosios skolos santykis būtų patikimai mažinamas;
(10)
daroma bendra išvada, kad nors Vengrija 2011 m. oficialiai neviršija 3 % BVP pamatinės vertės, taip yra ne dėl to, kad deficito padėtis struktūriškai ir tvariai taisoma. 2011 m. biudžeto perteklius grindžiamas reikšmingomis, daugiau kaip 10 % BVP vienkartinėmis pajamomis ir su juo susijęs bendras 2,75 % BVP dydžio 2010 ir 2011 m. struktūrinis pablogėjimas, kai rekomenduotas bendras 0,5 % BVP fiskalinis pagerėjimas. Be to, nors valdžios institucijos 2012 m. įgyvendina esmines struktūrines priemones, dėl kurių struktūrinis deficitas mažėja iki 2,6 % BVP, 3 % BVP pamatinė vertė vėlgi neviršijama vien tik dėl vienkartinių beveik 1 % BVP priemonių. Galiausiai numatoma, kad 2013 m. deficitas (3,25 % BVP) vėl viršys 3 % BVP pamatinę ribą, net atsižvelgus į papildomas priemones, apie kurias paskelbta po 2011 m. rudens prognozės paskelbimo. Didesnis deficitas 2013 m. daugiausia susijęs su tuo, kad pagal planą dingsta laikinosios vienkartinės pajamos, be to, ne visos planuojamos struktūrinės reformos pakankamai išsamiai apibrėžtos. Apskritai tai patvirtina išvadą, kad Vengrijos valdžios institucijos nepakankamai atsižvelgė į 2009 m. liepos 7 d. Tarybos rekomendaciją, priimtą pagal EB sutarties 104 straipsnio 7 dalį,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Vengrija per 2009 m. liepos 7 d. Tarybos rekomendacijoje nustatytą terminą nesiėmė veiksmingų priemonių atsižvelgdama į tą rekomendaciją pagal EB sutarties 104 straipsnio 7 dalį.
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Vengrijai.
Priimta Briuselyje 2012 m. sausio 24 d.