NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 500/2012
ze dne 13. června 2012,
kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 302/2009 o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Unie je smluvní stranou Mezinárodní úmluvy na ochranu tuňáků v Atlantiku (dále jen „úmluva“).
(2)
Na svém 16. zvláštním zasedání v roce 2008 přijala Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (dále jen „ICCAT“), která byla zřízena na základě úmluvy, doporučení 08-05 za účelem stanovení nového plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, který nahrazuje předchozí plán obnovy přijatý v roce 2006. V očekávání nabytí účinnosti doporučení 08-05 bylo přijato nařízení Rady (ES) č. 302/2009 (3).
(3)
Na svém 17. zvláštním zasedání v roce 2010 přijala ICCAT doporučení 10-04 o změně víceletého plánu obnovy populace tuňáka obecného. Za účelem obnovy populace stanoví doporučení 10-04 další snížení úrovně celkových přípustných odlovů, posílení opatření omezující lovnou kapacitu a posílení opatření kontroly, zejména v souvislosti s přemísťováním a umísťování do klecí, a předpokládá, že v roce 2012 poskytne Stálý výbor pro výzkum a statistiku dodatečné pokyny ohledně zjišťování míst tření ryb a zřizování přírodních rezervací.
(4)
Doporučení 10-04 je pro Unii závazné.
(5)
Navíc jsou některá ustanovení nařízení (ES) č. 302/2009 zastaralá a měla by být zrušena. Další ustanovení by měla být aktualizována, aby odrážela změny právních předpisů, zejména změny vyplývající z přijetí.nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky. (4)
(6)
Za účelem poskytnutí jednotných podmínek k přemísťování, umísťování do klecí a zaznamenávání a hlášení činností souvisejících s pastmi na tuňáky by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (5).
(7)
Termín „Společenství“ používaný v normativní části nařízení (ES) č. 302/2009 by měl být změněn s ohledem na vstup Lisabonské smlouvy v platnost dne 1. prosince 2009.
(8)
Doporučení 10-04 nabylo účinnosti dne 13. srpna 2011. Všechny smluvní strany úmluvy, včetně Unie, se však dohodly, že budou uplatňovat ustanovení použitelná na přítomnost pozorovatelů, v případě Unie zajištěné členskými státy, od 1. ledna 2011. V důsledku toho je vhodné používat odpovídající ustanovení tohoto nařízení retroaktivně od 1. ledna 2011.
(9)
Nařízení (ES) č. 302/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 302/2009 se mění takto:
1)
V článku 1, čl. 4 odst. 13, čl. 9 odst. 3, 4, 5, 8, 9 a 10, čl. 11 odst. 1, čl. 14 odst. 4, čl. 15 odst. 3, čl. 18 odst. 2, čl. 21 odst. 1 a 4, čl. 23 odst. 6, čl. 29 odst. 1, 3, 4 a 5, čl. 31 odst. 4 a čl. 34 odst. 2 a 3 se slovo „Společenství“ ve všech mluvnických tvarech nahrazuje slovem „Unie“ v odpovídajícím mluvnickém tvaru a provedou se nezbytné mluvnické úpravy.
2)
V článku 1 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:
„Cílem tohoto plánu obnovy, který platí od roku 2007 do konce roku 2022, je dosáhnout biomasy odpovídající maximálním udržitelným výnosům s pravděpodobností nejméně 60 %.“.
3)
Článek 2 se mění takto:
a)
písmeno d) se nahrazuje tímto:
„d)
„pomocným plavidlem“ plavidlo používané pro přepravu mrtvého tuňáka obecného (nezpracovaného) z klece nebo z pasti na tuňáky do určeného přístavu nebo na zpracovatelské plavidlo;“;
b)
písmeno h) se nahrazuje tímto:
„h)
„přemístěním“:
i)
jakékoliv přemístění živého tuňáka obecného ze sítě plavidla provádějícího odlov do přepravní klece;
ii)
jakékoliv přemístění živého tuňáka obecného z přepravní klece do jiné přepravní klece;
iii)
jakékoliv přemístění klece s tuňákem obecným z vlečného plavidla na jiné vlečné plavidlo;
iv)
jakékoliv přemístění mrtvého tuňáka obecného z přepravní klece do pomocného plavidla;
v)
jakékoliv přemístění z hospodářství pro tuňáka obecného nebo z pasti na tuňáky na zpracovatelské plavidlo nebo přepravní plavidlo či každé přemístění klece obsahující tuňáka obecného z jednoho hospodářství na druhé;
vi)
jakékoliv přemístění živého tuňáka obecného z pasti na tuňáky do přepravní klece.“;
c)
písmeno l) se nahrazuje tímto:
„l)
„chovem“ umístění tuňáka obecného do klece na období delší než šest měsíců s cílem zvýšit biomasu;“;
d)
doplňuje se nové písmeno, které zní:
„q)
„odpovědným členským státem“ a „členským státem odpovědným za“ členský stát vlajky nebo členský stát, v jehož jurisdikci se past na tuňáky nebo hospodářství nachází, nebo v případě, že se past na tuňáky nebo hospodářství nachází na volném moři, členský stát, v němž je usazen provozovatel pasti na tuňáky nebo hospodářství;“.
4)
Článek 4 se mění takto:
a)
odstavec 4 se nahrazuje tímto:
„4. Nejpozději do 30. září každého roku předloží členské státy Komisi předběžný roční plán rybolovu na následující rok. Komise shromáždí předběžné roční vnitrostátní plány rybolovu a začlení je do plánu rybolovu Unie, který má být předán sekretariátu ICCAT ke schválení ICCAT.
Konečný roční plán rybolovu předloží členské státy Komisi každoročně nejpozději do 31. ledna. Komise shromáždí konečné roční vnitrostátní plány rybolovu a začlení je do plánu rybolovu Unie, který má být do 1. března každého roku předán sekretariátu ICCAT.“;
b)
odstavce 12 a 14 se zrušují.
5)
Článek 5 se mění takto:
a)
odstavec 7 se nahrazuje tímto:
„7. Aniž je dotčen odstavec 6, snižuje se lovná kapacita uvedená v odstavcích 2 a 4 a v článku 9 tak, aby:
a)
každý členský stát do počátku roku 2010 odstranil alespoň 25 % nesouladu mezi svou lovnou kapacitou a svou lovnou kapacitou odpovídající jeho kvótě;
b)
každý členský stát do počátku roku 2011 odstranil alespoň 75 % nesouladu mezi svou lovnou kapacitou a svou lovnou kapacitou odpovídající jeho kvótě;
c)
každý členský stát do počátku roku 2012 odstranil alespoň 95 % nesouladu mezi svou lovnou kapacitou a svou lovnou kapacitou odpovídající jeho kvótě;
d)
každý členský stát do počátku roku 2013 odstranil 100 % nesouladu mezi svou lovnou kapacitou a svou lovnou kapacitou odpovídající jeho kvótě.
Výpočet snížení lovné kapacity vychází z míry odlovu pro jednotlivé kategorie plavidel v souladu s metodami schválenými na výročním zasedání ICCAT v roce 2009.
Tento požadavek na snížení se nevztahuje na členský stát, který prokáže, že jeho lovná kapacita odpovídá jeho kvótě.“;
b)
odstavec 9 se nahrazuje tímto:
„9. Každý členský stát vypracuje plán řízení lovné kapacity na období 2010-2013. Tento plán musí být předložen Komisi do 15. srpna 2009 a obsahovat informace uvedené v odstavcích 2, 4, 6 a 7. Tento plán musí rovněž obsahovat podrobné informace o způsobech, které členský stát užívá k odstranění nadměrné kapacity nad rámec vrakování. V případě potřeby se tento plán upraví a každoročně předloží Komisi do 15. srpna každého roku.
Komise shromáždí vnitrostátní plány řízení a začlení je do plánu řízení lovné kapacity Unie, který předloží k projednání a schválení komisi ICCAT.“.
6)
Článek 7 se mění takto:
a)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Zakazuje se lov tuňáka obecného košelkovými nevody ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři od 15. června do 15. května.“;
b)
odstavec 6 se zrušuje.
7)
V článku 14 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Zpětné předkládání seznamů se neuznává. Následné změny seznamů uvedených v odstavci 1 provedené během kalendářního roku se uznávají jedině tehdy, pokud se oznámené rybářské plavidlo nemůže zúčastnit rybolovu z oprávněných provozních důvodů nebo z důvodu vyšší moci. Za takových okolností dotčený členský stát o tom okamžitě uvědomí Komisi a poskytne:
a)
úplné údaje o zamýšleném náhradním rybářském plavidle či plavidlech za plavidlo uvedené v odstavci 1; a
b)
úplný výčet důvodů, které vedly k nahrazení plavidla, a příslušné podklady nebo odkazy.“
8)
V článku 18 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Kromě dodržování článků 14, 15, 23 a 24 nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (6) zaznamenává velitel plavidla EU provádějícího odlov do lodního deníku případně informace uvedené v příloze II tohoto nařízení.
9)
V čl. 19 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Společné rybolovné operace s jinými smluvními stranami úmluvy nejsou povoleny.“.
10)
Článek 22 se nahrazuje tímto:
„Článek 22
Přemísťování
1. Před jakýmkoliv přemístěním zašle velitel plavidla provádějícího odlov nebo vlečného plavidla, nebo provozovatel hospodářství či pasti na tuňáky, odkud je příslušné přemístění prováděno, příslušným orgánům odpovědného členského státu předběžné oznámení o přemístění, ve kterém uvede:
a)
název plavidla provádějícího odlov, hospodářství nebo pasti na tuňáky a registrační číslo ICCAT;
b)
předpokládaný čas přemístění;
c)
odhadované množství tuňáka obecného, které má být přemístěno;
d)
informace o místě (zeměpisná délka/šířka), kde bude přemístění provedeno, a identifikovatelná čísla klecí;
e)
název přijímajícího vlečného plavidla, počet vlečených klecí a případně registrační číslo ICCAT;
f)
cílový přístav, hospodářství nebo klec tuňáka obecného.
2. Orgány odpovědného členského státu rozhodnou v případě každého přemístění o udělení oprávnění k němu. Za tímto účelem je každému přemístění přiděleno jednoznačné identifikační číslo, které je oznámeno veliteli rybářského plavidla, provozovateli pasti na tuňáky, případně provozovateli hospodářství. Pokud je oprávnění uděleno, zahrnuje toto číslo třípísmenný kód smluvní strany úmluvy, čtyři čísla uvádějící rok a tři písmena indikující oprávnění „AUT“ (authorisation), po nichž následují pořadová čísla. Pokud je oprávnění zamítnuto, zahrnuje toto číslo třípísmenný kód smluvní strany úmluvy, čtyři čísla uvádějící rok a tři písmena indikující zamítnutí oprávnění „NEG“ (non-authorisation), po nichž následují pořadová čísla. Přemístění nesmí být zahájeno, aniž by předem bylo uděleno oprávnění.
Oprávnění k přemístění uděluje či zamítá členský stát odpovědný za plavidlo provádějící odlov, vlečné plavidlo, případně hospodářství či past na tuňáky do 48 hodin po předložení předběžného oznámení o přemístění. Členský stát oprávnění k přemístění neudělí, pokud při přijetí předběžného oznámení o přemístění shledá, že:
a)
plavidlo provádějící odlov nebo past na tuňáky uvedené jako plavidlo nebo past, jež ryby ulovily, nemá dostatečnou kvótu;
b)
plavidlo provádějící odlov nebo provozovatel pasti na tuňáky řádně neohlásili množství ryb nebo neměli oprávnění umístit je do klece a nezohlednily toto množství pro využití případné použitelné kvóty;
c)
plavidlo provádějící odlov uvedené jako plavidlo, jež ryby ulovilo, není oprávněno lovit tuňáka obecného, nebo
d)
vlečné plavidlo uvedené jako plavidlo, na které byly ryby přemístěny, není uvedeno v evidenci ICCAT všech ostatních rybářských plavidel (kromě plavidel provádějících odlov) oprávněných k provozu lovu tuňáka obecného podle čl. 14 odst. 3 nebo není vybaveno systémem sledování plavidel.
3. V případě, že se přemístění nepovoluje:
a)
členský stát odpovědný za plavidlo provádějící odlov vydá příkaz k vypuštění ryb a oznámí veliteli plavidla provádějícího odlov, že přemístění se nepovoluje a že musí vypustit ryby do moře;
b)
velitel plavidla provádějící odlov, provozovatel hospodářství nebo provozovatel pasti na tuňáky vypustí ryby do moře;
c)
vypuštění tuňáka obecného do moře je nahráváno na videokameru a sledováno regionálním pozorovatelem ICCAT, který vypracuje zprávu a společně s videonahrávkou ji předloží sekretariátu ICCAT.
4. Při ukončení přemísťování úlovku vyplní velitel plavidla provádějícího odlov nebo vlečného plavidla, provozovatel pasti na tuňáky nebo provozovatel hospodářství prohlášení ICCAT o přemístění v souladu s formátem uvedeným v příloze VIIIa a předá ho příslušným orgánům odpovědného členského státu.
Příslušné orgány členského státu odpovědného za plavidlo, hospodářství nebo past na tuňáky, odkud se toto přemístění provádí, formuláře prohlášení o přemístění očíslují. Systém číslování zahrnuje třípísmenný kód smluvní strany úmluvy, čtyři čísla uvádějící rok a tři pořadová čísla, po nichž následují tři písmena „ITD“ (CPC-20**/xxx/ITD).
Přemístění ryb provází originál prohlášení o přemístění. Velitel plavidla provádějícího odlov, provozovatel pasti na tuňáky, velitel vlečného plavidla nebo provozovatel hospodářství uchová kopii tohoto prohlášení.
5. Velitelé plavidel provádějících přemístění (včetně vlečných plavidel) uvedou každý den do svých lodních deníků hmotnost a počet přemístěných ryb společně s názvem plavidla provádějícího odlov, jeho vlajkou a registračním číslem ICCAT, názvem a registračním číslem ICCAT všech dalších zúčastněných plavidel, datem a místem přemístění a cílovým hospodářstvím. Lodní deník obsahuje údaje o všech přemístěních provedených v průběhu daného rybolovného období. Uchovává se na palubě a je kdykoli přístupný za účelem kontroly.
6. Oprávnění k přemístění ryb vydané odpovědným členským státem nepředjímá povolení umístit je do klecí.
7. Velitel plavidla provádějícího odlov, provozovatel hospodářství nebo provozovatel pasti na tuňáky, kteří přepravují tuňáka obecného, zajistí, aby přemístění bylo sledováno videokamerou umístěnou ve vodě.
Každý videozáznam přemístění je vyhotoven ve dvou kopiích. Jednu kopii obdrží regionální pozorovatel a jednu pozorovatel smluvní strany úmluvy, případně vnitrostátní pozorovatel na palubě vlečné lodi. Kopie předaná pozorovateli smluvní strany úmluvy provází prohlášení o přemístění a příslušné úlovky, na které se vztahuje. Na začátku nebo na konci každého videozáznamu se zobrazuje číslo prohlášení ICCAT o přemístění a průběžně se zobrazuje čas a datum. Členské státy poskytnou na žádost Komise kopie videozáznamů vědeckému výboru ICCAT.
8. Regionální pozorovatel ICCAT na palubě plavidla provádějícího odlov, uvedený v regionálním programu pozorovatelů ICCAT stanoveném v příloze VII, zaznamená údaje a podá zprávu o provedených přemístěních, ověří polohu plavidla provádějícího odlov v okamžiku přemísťování, sleduje a odhaduje přemístěné úlovky a ověřuje záznamy uvedené v předběžném oznámení o přemístění uvedeném v odstavci 2, a v prohlášení ICCAT o přemístění uvedeném v odstavci 4.
V případech, kdy je odhad regionálního pozorovatele ohledně počtu nebo průměrné hmotnosti úlovku nejméně o 10 % vyšší než odhad velitele plavidla provádějícího odlov, zahájí členský stát odpovědný za plavidlo provádějící odlov šetření, které musí být uzavřeno před umístěním do klecí na hospodářství. Do doby, než budou známy výsledky tohoto šetření, není povoleno umístění do klece a oddíl dokladu o úlovcích tuňáka obecného týkající se odlovu není schválen.
9. Regionální pozorovatelé ICCAT podepíší prohlášení ICCAT o přemístění, jasně uvedou své jméno a číslo ICCAT. Ověří, že prohlášení ICCAT o přemístění bylo řádně vyplněno a předáno veliteli vlečného plavidla.
Při ukončení přemísťování úlovku na rybářské plavidlo vyplní provozovatel pasti na tuňáky prohlášení ICCAT o přemístění v souladu s formátem uvedeným v příloze IV a zašle je příslušným orgánům svého členského státu.
10. Komise může přijmout prováděcí akty, ve kterých stanoví podrobná pravidla upravující přemísťování podle odstavců 2 a 7 tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 38a.“.
11)
Článek 24 se nahrazuje tímto:
„Článek 24
Umísťování do klece
1. Členský stát odpovědný za hospodářství zašle do jednoho týdne po ukončení umístění do klece zprávu o umístění do klece potvrzenou pozorovatelem členskému státu nebo smluvní straně úmluvy, pod jejichž vlajkou provedla rybářská plavidla odlov tuňáka, a Komisi. Komise předá tyto informace neprodleně sekretariátu ICCAT. Tato zpráva obsahuje informace uvedené v prohlášení o umístění do klece, jak je uvedeno v doporučení ICCAT 06-07 o chovu tuňáka obecného.
2. Před každým umístěním do klecí uvědomí příslušný orgán členského státu odpovědného za hospodářství odpovědný členský stát nebo smluvní stranu úmluvy, pod jejichž vlajkou pluje plavidlo provádějící odlov, o umístění množství ryb, jež ulovila plavidla provádějící odlov plující pod jeho vlajkou, do klecí.
3. Členský stát odpovědný za plavidlo provádějící odlov požádá příslušný členský stát nebo smluvní stranu úmluvy odpovědnou za hospodářství o zabavení úlovku a vypuštění ryb do moře v souladu s postupem uvedeným v čl. 22 odst. 3, pokud po obdržení informace uvedené v odstavci 2 shledá, že:
a)
plavidlo provádějící odlov uvedené jako plavidlo, které ryby ulovilo, nemělo dostatečnou kvótu pro tuňáka obecného umístěného v klecích;
b)
množství ryb nebylo plavidlem provádějícím odlov řádně ohlášeno a nebylo zohledněno pro výpočet použitelné kvóty;
c)
plavidlo provádějící odlov uvedené jako plavidlo, jež ryby ulovilo, není oprávněno lovit tuňáka obecného.
4. Umístění do klecí nesmí být zahájeno, aniž by předem bylo vydáno oprávnění smluvní strany úmluvy, pod jejíž vlajkou plavidlo pluje, nebo členského státu odpovědného za plavidlo provádějící odlov.
Tuňák obecný se do klece umísťuje před 31. červencem s výjimkou případů, kdy členský stát nebo smluvní strana úmluvy odpovědná za hospodářství přijímající ryby uvede platné důvody včetně vyšší moci. Tyto důvody jsou přiloženy k předložené zprávě o umístění do klecí.
5. Členský stát odpovědný za hospodářství přijme nezbytná opatření k zákazu jakéhokoli umísťování do klecí pro účely chovu či výkrmu tuňáka obecného, který není doprovázen doklady vyžadovanými komisí ICCAT včetně dokladů vyžadovaných tímto nařízením a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 640/2010 ze dne 7. července 2010 o vytvoření programu dokumentace úlovků tuňáka obecného (Thunnus thynnus) (7). Tato dokumentace musí být přesná a ucelená a musí být potvrzena její platnost.
6. Umístění do klecí povolí či nepovolí odpovědný členský stát nebo případně odpovědná smluvní strana úmluvy do 48 hodin po předložení informací uvedených v odstavci 2. V případě, že povolení umístění do klecí není vydáno, vydá členský stát nebo smluvní strana úmluvy odpovědná za plavidlo provádějící odlov členskému státu nebo smluvní straně úmluvy odpovědné za vlečné plavidlo, případně členskému státu nebo smluvní straně úmluvy odpovědné za hospodářství příkaz k vypuštění ryb v souladu s čl. 22 odst. 3.
7. Členský stát odpovědný za hospodářství zajistí, že umísťování do klecí je sledováno videokamerou umístěnou ve vodě.
Pro každé umístění do klece se pořídí jeden videozáznam. Na začátku nebo na konci každého videozáznamu se zobrazuje číslo prohlášení ICCAT o přemístění a průběžně se zobrazuje čas a datum.
8. V případech, kdy se odhad regionálního pozorovatele ohledně průměrné hmotnosti nebo počtu liší o více než o 10 % od odhadu provozovatele hospodářství, zahájí členský stát odpovědný za hospodářství šetření ve spolupráci se státem vlajky plavidla provádějícího odlov. Do doby, než budou známy výsledky tohoto šetření, se nesmí provádět odlov a oddíl dokladu o úlovcích tuňáka obecného týkající se hospodářství není schválen.
Pokud se šetření neuzavře do 10 pracovních dnů nebo pokud z výsledku šetření vyplyne, že počet nebo průměrná hmotnost tuňáka obecného přesáhla 10 % počtu nebo průměrné hmotnosti uvedené provozovatelem hospodářství, vydá smluvní strana úmluvy, pod jejíž vlajkou pluje plavidlo provádějící odlov, nebo členský stát odpovědný za plavidlo provádějící odlov příkaz k vypuštění přebytečného počtu či hmotnosti ryb.
Členský stát odpovědný za hospodářství zajistí, že provozovatel hospodářství tento příkaz k vypuštění provede do 48 hodin po příchodu regionálního pozorovatele. Vypuštění se provede podle čl. 22 odst. 3.
V případě, že konečný odhad v době umístění do klece v hospodářství je vyšší než konečný odhad v době prvního přemístění z plavidla provádějícího odlov, rozhodne členský stát nebo smluvní strana úmluvy odpovědná za plavidlo provádějící odlov o konečném čerpání kvót, které schválí v příslušném dokumentu (dokumentech) o úlovcích tuňáka obecného.
9. Členské státy zahájí práci na pilotních studiích týkajících se způsobu, jak přesněji odhadnout počet i hmotnost tuňáka obecného v okamžiku odlovu a umístění do klecí, včetně využití stereoskopických systémů, a výsledky nahlásí vědeckému výboru ICCAT. V době umísťování do klecí se zavede program odebírání vzorků nebo jiný program s cílem zlepšit počítání a odhady hmotnosti ryb umísťovaných do klecí.
10. Komise může přijmout prováděcí akty, ve kterých stanoví podrobná pravidla upravující umísťování do klecí podle odstavců 6, 7, 8 a 9 tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 38a.
12)
V čl. 25 odst. 1 se doplňují nové pododstavce, které znějí:
„Přenos údajů ze systému sledování plavidel rybářskými plavidly zahrnutými do evidence ICCAT plavidel provádějících odlov, která jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného, uvedené v čl. 14 odst. 3, komisi ICCAT se zahájí nejméně 15 dnů před zahájením rybolovného období a pokračuje nejméně 15 dnů po ukončení rybolovného období s výjimkou případů, kdy je Komisi předem zaslána žádost o odstranění daného plavidla z evidence plavidel ICCAT.
Pro účely kontroly se přenos údajů ze systému sledování plavidel u plavidel provádějících odlov, která jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného nesmí přerušit, pokud jsou plavidla v přístavu, ledaže je k dispozici systém hlášení o vplutí do přístavu a vyplutí z něj.
Rybářská plavidla zahrnutá do evidence ICCAT všech ostatních rybářských plavidel (jiných než plavidel provádějících odlov), která jsou oprávněna provozovat činnosti související s tuňákem obecným, uvedené v čl. 14 odst. 3, přenášejí údaje ze systému sledování plavidel komisi ICCAT po celou dobu platnosti oprávnění.“.
13)
Článek 26 se nahrazuje tímto:
„Článek 26
Zaznamenávání a hlášení činností souvisejících s pastmi
1. Do 48 hodin po ukončení každé rybolovné operace pomocí pastí na tuňáky se zaznamenají úlovky a tyto záznamy o úlovcích se elektronickou cestou nebo jiným způsobem předají příslušnému orgánu členského státu odpovědného za dotčenou past na tuňáky. Tento záznam zahrnuje podrobnosti ohledně odhadovaného množství, které se nachází v pasti na tuňáky.
2. Každý členský stát poté, co obdrží zprávu uvedenou v odstavci 1, ji elektronickou cestou předá Komisi. Komise poté zašle tyto informace neprodleně sekretariátu ICCAT.
3. Komise může přijmout prováděcí akty, ve kterých stanoví podrobná pravidla upravující zaznamenávání a hlášení činností souvisejících s pastmi na tuňáky podle odstavce 1 tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 38a.“.
14)
V čl. 29 odst. 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Provádí-li lov tuňáka obecného v oblasti úmluvy více než 15 rybářských plavidel jednoho členského státu, nasadí tento členský stát po dobu přítomnosti těchto plavidel v této oblasti inspekční plavidlo pro účely inspekce a kontroly na moři. Tato povinnost se považuje za splněnou v případě, kdy členské státy spolupracují na společném provozu inspekčního plavidla nebo v případě, kdy je v oblasti úmluvy nasazeno inspekční plavidlo EU.“.
15)
V článku 30 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Pokud jde o plavidla provádějící aktivní lov tuňáka obecného, každý členský stát zajistí alespoň následující procentní úroveň přítomnosti vnitrostátního pozorovatele:
a)
100 % svých aktivních plavidel provádějících odlov košelkovými nevody, jejichž délka v roce 2011 je 24 m nebo menší;
b)
100 % svých aktivních plavidel provádějících odlov košelkovými nevody, jejichž délka v roce 2012 je 20 m nebo menší;
c)
20 % svých aktivních trawlerů pro pelagický rybolov (delších než 15 m);
d)
20 % svých aktivních plavidel lovících na dlouhý vlasec (delších než 15 m);
e)
20 % svých aktivních návnadových člunů (delších než 15 m);
f)
100 % pastí na tuňáky během odlovu;
g)
100 % svých vlečných plavidel.“.
16)
Článek 31 se mění takto:
a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Každý členský stát zajistí přítomnost regionálního pozorovatele ICCAT u:
a)
všech plavidel s košelkovými nevody přesahujících délku 24 m po celou dobu rybolovného období v roce 2011
b)
všech plavidel s košelkovými nevody přesahujících délku 20 m po celou dobu rybolovného období v roce 2012;
c)
všech plavidel s košelkovými nevody bez ohledu na délku plavidla po celé rybolovné období od roku 2013 dále.
Plavidla s košelkovými nevody uvedená v písm. a), b) a c) bez regionálního pozorovatele ICCAT nejsou oprávněna lovit tuňáka obecného ani provozovat činnosti související s tuňákem obecným.“;
b)
v odstavci 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Pokud je tuňák obecný loven z klecí a prodáván jako čerstvý produkt, může být regionální pozorovatel ICCAT, který pozoruje odlov, státním příslušníkem členského státu odpovědného za hospodářství.“
17)
Článek 32 se nahrazuje tímto:
„Článek 32
Přístup k videozáznamům
1. Každý členský stát zajistí, aby videozáznamy uvedené v čl. 22 odst. 7 a v čl. 24 odst. 7 byly zpřístupněny inspektorům a pozorovatelům ICCAT.
2. Každý členský stát odpovědný za hospodářství zajistí, aby videozáznamy uvedené v čl. 22 odst. 7 a v čl. 24 odst. 7 byly zpřístupněny inspektorům a pozorovatelům Unie.
3. Každý členský stát přijme nezbytná opatření s cílem zabránit veškerým záměnám nebo úpravám originálního videozáznamu nebo manipulaci s ním.“.
18)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 33a
Předávání inspekčních plánů
Nejpozději do 30. září každého roku předloží členské státy Komisi svůj inspekční plán na následující rok. Komise shromáždí vnitrostátní plány inspekce a začlení je do inspekčního plánu Unie, který má být předán sekretariátu ICCAT ke schválení ICCAT.“
19)
V článku 34 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Zakazuje se obchod v Unii, vykládka, dovoz, vývoz, umísťování do klece pro účely výkrmu nebo chovu, zpětný vývoz a překládka východoatlantického a středomořského tuňáka obecného, které nejsou doprovázeny přesnými, úplnými a ověřenými doklady v souladu s požadavky tohoto nařízení a nařízení (EU) č. 640/2010.“
20)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 38a
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro rybolov a akvakulturu zřízený čl. 30 odst. 1 nařízení (ES) č. 2371/2002. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.“.
21)
Znění přílohy III se nahrazuje zněním přílohy I tohoto nařízení.
22)
Příloha VI se mění takto:
a)
v bodě 1 se doplňuje nové písmeno, které zní:
„q)
překládka na moři.“;
b)
bod 2 se nahrazuje tímto:
„2.
V případě nástupu na palubu rybářského plavidla a jeho inspekce, během nichž pověření inspektoři zaznamenají činnost či podmínky, které by představovaly vážné porušení podle bodu 1, oznámí orgány státu vlajky inspekčních plavidel tuto skutečnost okamžitě orgánům státu vlajky rybářského plavidla, a to přímo i prostřednictvím sekretariátu ICCAT. V těchto situacích informují inspektoři, je-li to možné, rovněž příslušné orgány státu vlajky rybářského plavidla oznámené sekretariátu ICCAT a každé inspekční plavidlo státu vlajky rybářského plavidla, o němž ví, že se nachází poblíž.
Inspektoři ICCAT zaevidují do lodního deníku rybářského plavidla provedené inspekce a všechna zjištěná porušení předpisů.“;
c)
v bodě 3 prvním pododstavci se slovo „okamžitě“ nahrazuje slovy „do 72 hodin“;
d)
bod 7 se nahrazuje tímto:
„7.
S výhradou pravidel dohodnutých podle bodu 12 této přílohy zastaví plavidlo lovící tuňáka obecného nebo tuňákovité v oblasti úmluvy, která se nachází mimo vody podléhající vnitrostátní pravomoci, po obdržení příslušného signálu v souladu s mezinárodním signálním kódem, jež vyslala loď s inspektorem na palubě, pokud právě neprovádí rybářské operace; pokud je právě provádí, zastaví ihned po jejich ukončení. Velitel plavidla umožní inspektorovi, kterého může doprovázet svědek, aby vstoupil na palubu, a za tímto účelem mu poskytne naloďovací žebřík. Velitel umožní inspektorovi zkontrolovat úlovek nebo zařízení a všechny příslušné doklady, které inspektor považuje za nutné pro ověření skutečnosti, zda jsou plněna platná doporučení komise ICCAT týkající se státu vlajky dotčeného plavidla, a inspektor může požadovat veškerá vysvětlení, která považuje za nezbytná.
Inspekce se mohou zúčastnit nejvýše dva inspektoři ICCAT, pokud si okolnosti nevyžádají účast dalších inspektorů. Inspektora při inspekci může doprovázet asistent, avšak pouze jako praktikant.“.
23)
V příloze VII se zrušuje bod 1.
24)
Znění přílohy II tohoto nařízení se vkládá jako příloha VIIIa.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 13. června 2012.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 500/2012
2012 m. birželio 13 d.
kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 302/2009 dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),
kadangi:
(1)
Sąjunga yra Tarptautinės konvencijos dėl Atlanto tunų apsaugos (toliau - konvencija) Susitariančioji Šalis;
(2)
2008 m. vykusiame 16-ajame neeiliniame pagal konvenciją įsteigtos Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (TATAK, angl. ICCAT) susitikime buvo priimta Rekomendacija 08-05 parengti naują rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planą, kuriuo būtų pakeistas ankstesnis 2006 m. priimtas išteklių atkūrimo planas. Laukiant, kol įsigalios Rekomendacija 08-05, buvo priimtas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 302/2009 (3);
(3)
2010 m. vykusiame 17-ajame neeiliniame susitikime TATAK priėmė Rekomendaciją 10-04, kuria iš dalies keičiamas daugiametis paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planas. Siekiant atkurti išteklius, Rekomendacijoje 10-04 numatyta dar labiau sumažinti bendrą leidžiamą sužvejoti kiekį, sugriežtinti žvejybos pajėgumų mažinimo priemones ir kontrolės priemones, ypač susijusias su žuvų perkėlimo ir perkėlimo į varžas operacijomis, taip pat numatyta, kad Nuolatinis tyrimų ir statistikos komitetas 2012 m. pateiks papildomą rekomendaciją dėl nerštaviečių nustatymo ir draustinių steigimo;
(4)
Rekomendacija 10-04 Sąjungai yra privaloma;
(5)
be to, tam tikros Reglamento (EB) Nr. 302/2009 nuostatos tapo neaktualios ir turėtų būti išbrauktos. Kitos nuostatos turėtų būti atnaujintos atsižvelgiant į teisės aktų pakeitimus, visų pirma į pakeitimus, kurie atsirado priėmus 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (4);
(6)
siekiant užtikrinti vienodas žuvų perkėlimo ir perkėlimo į varžas operacijų įgyvendinimo bei tunų gaudyklėmis vykdomos veiklos registravimo ir ataskaitų teikimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (5);
(7)
Reglamento (EB) Nr. 302/2009 dėstomojoje dalyje vartojamas terminas „Bendrija“ turėtų būti pakeistas atsižvelgiant į tai, kad 2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojo Lisabonos sutartis;
(8)
Rekomendacija 10-04 įsigaliojo 2011 m. rugpjūčio 13 d. Vis dėlto, visos konvencijos Susitariančiosios Šalys, įskaitant Sąjungą, sutiko taikyti jos nuostatas dėl stebėtojų veiklos (kurių įgyvendinimą Sąjungos atveju užtikrina valstybės narės) nuo 2011 m. sausio 1 d. Todėl tinkama, kad atitinkamos šio reglamento nuostatos yra taikomos atgaline data nuo 2011 m. sausio 1 d.;
(9)
todėl Reglamentas (EB) Nr. 302/2009 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamentas (EB) Nr. 302/2009 iš dalies keičiamas taip:
1.
1 straipsnyje, 4 straipsnio 13 dalyje, 9 straipsnio 3, 4, 5, 8, 9 ir 10 dalyse, 11 straipsnio 1 dalyje, 14 straipsnio 4 dalyje, 15 straipsnio 3 dalyje, 18 straipsnio 2 dalyje, 21 straipsnio 1 ir 4 dalyse, 23 straipsnio 6 dalyje, 29 straipsnio 1, 3, 4 ir 5 dalyse, 31 straipsnio 4 dalyje ir 34 straipsnio 2 ir 3 dalyse žodis „Bendrija“ keičiamas žodžiu „Sąjunga“ ir atlikus šį pakeitimą atliekami reikalingi gramatiniai pataisymai.
2.
1 straipsnio trečia pastraipa pakeičiama taip:
„Laikotarpiu nuo 2007 m. iki 2022 m. pabaigos galiojančio išteklių atkūrimo plano tikslas - pasiekti biomasę, atitinkančią didžiausią tausią žvejybą užtikrinantį sužvejotų žuvų kiekį ne mažesne nei 60 % tikimybe.“
3.
2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
d punktas pakeičiamas taip:
„d)
pagalbinis laivas - laivas, naudojamas negyviems (neperdirbtiems) paprastiesiems tunams transportuoti iš varžos arba tunų gaudyklės į paskirtąjį uostą arba perdirbimo laivą;“;
b)
h punktas pakeičiamas taip:
„h)
perkėlimo operacijos - tai:
i)
bet kuris gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš žūklės laivo tinklo į transportavimo varžą;
ii)
bet kuris gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš vienos transportavimo varžos į kitą;
iii)
bet kuris varžos su paprastaisiais tunais perkėlimas iš vieno vilkiko į kitą;
iv)
bet kuris negyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš transportavimo varžos į pagalbinį laivą;
v)
bet kuris perkėlimas iš paprastųjų tunų žuvininkystės ūkio arba tunų gaudyklės į perdirbimo laivą, transportinį laivą arba bet kuris varžos, kurioje yra paprastųjų tunų, perkėlimas iš vieno žuvininkystės ūkio į kitą;
vi)
bet kuris gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš gaudyklės į transportavimo varžą.“;
c)
l punktas pakeičiamas taip:
„l)
auginimas - paprastųjų tunų laikymas varžose ilgiau nei šešis mėnesius siekiant padidinti biomasę;“
d)
papildoma šiuo punktu:
„q)
atsakinga valstybė narė ir už … atsakinga valstybė narė - vėliavos valstybė narė arba valstybė narė, kurios jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse yra tunų gaudyklė ar žuvininkystės ūkis, arba, jei žuvininkystės ūkis ar tunų gaudyklė yra atviroje jūroje, valstybė narė, kurioje įsisteigęs tunų gaudyklės ar žuvininkystės ūkio operatorius.“
4.
4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
4 dalis pakeičiama taip:
„4. Kasmet ne vėliau kaip rugsėjo 30 d. valstybės narės Komisijai perduoda preliminariuosius metinius kitų metų žvejybos planus. Komisija surenka preliminariuosius metinius nacionalinius žvejybos planus ir įtraukia juos į Sąjungos žvejybos planą, kuris perduodamas TATAK sekretoriatui, kad TATAK jį patvirtintų.
Kasmet ne vėliau kaip iki sausio 31 d. valstybės narės galutinį metinį žvejybos planą perduoda Komisijai. Komisija surenka galutinius metinius nacionalinius žvejybos planus ir įtraukia juos į Sąjungos žvejybos planą, kuris kasmet iki kovo 1 d. perduodamas TATAK sekretoriatui.“;
b)
12 ir 14 dalys išbraukiamos.
5.
5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
7 dalis pakeičiama taip:
„7. Nedarant poveikio 6 daliai, 2 ir 4 dalyse ir 9 straipsnyje nurodyti žvejybos pajėgumai sumažinami, kad:
a)
iki 2010 m. pradžios kiekviena valstybė narė bent 25 % sumažintų savo žvejybos pajėgumų ir žvejybos pajėgumų, atitinkančių jos kvotą, skirtumą;
b)
iki 2011 m. pradžios kiekviena valstybė narė bent 75 % sumažintų savo žvejybos pajėgumų ir žvejybos pajėgumų, atitinkančių jos kvotą, skirtumą;
c)
iki 2012 m. pradžios kiekviena valstybė narė bent 95 % sumažintų savo žvejybos pajėgumų ir žvejybos pajėgumų, atitinkančių jos kvotą, skirtumą;
d)
iki 2013 m. pradžios kiekviena valstybė narė 100 % sumažintų savo žvejybos pajėgumų ir žvejybos pajėgumų, atitinkančių jos kvotą, skirtumą.
Apskaičiuojant, kiek turi būti mažinami žvejybos pajėgumai, atsižvelgiama į tam tikrų kategorijų laivų sužvejojamų žuvų kiekį, laikantis 2009 m. TATAK metiniame susitikime patvirtintos metodologijos.
Šis reikalavimas mažinti žvejybos pajėgumus netaikomas valstybei narei, kuri įrodo, kad jos žvejybos pajėgumai atitinka jos kvotą.“;
b)
9 dalis pakeičiama taip:
„9. Kiekviena valstybė narė parengia 2010-2013 m. žvejybos pajėgumų valdymo planą. Tas planas pateikiamas Komisijai iki 2009 m. rugpjūčio 15 d., ir jame pateikiama 2, 4, 6 ir 7 dalyse nurodyta informacija. Be to, plane pateikiama išsami informacija apie kitus būdus, kuriais valstybė narė šalina pernelyg didelius pajėgumus, o ne tik laivų atidavimą į laužą. Prireikus planas kasmet peržiūrimas ir pateikiamas Komisijai iki kiekvienų metų rugpjūčio 15 d.
Komisija surenka nacionalinius valdymo planus ir įtraukia juos į Sąjungos žvejybos pajėgumų valdymo planą, kuris perduodamas TATAK svarstyti ir tvirtinti.“
6.
7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
2 dalis pakeičiama taip:
„2. Paprastuosius tunus gaubiamaisiais tinklais rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje draudžiama žvejoti nuo birželio 15 d. iki gegužės 15 d.“;
b)
6 dalis išbraukiama.
7.
14 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
„2. Atgaline data pateikiama informacija nepriimama. Paskesni 1 dalyje nurodytų sąrašų pakeitimai kalendoriniais metais galimi tik tais atvejais, kai žvejybos laivas, apie kurį pranešta, negali dalyvauti žvejybos veikloje dėl teisėtų veiklos priežasčių arba force majeure. Tokiomis aplinkybėmis atitinkama valstybė narė nedelsdama apie tai informuoja Komisiją ir nurodo:
a)
išsamius duomenis apie žvejybos laivą (-us), kuriuo (-iais) bus pakeistas 1 dalyje nurodytas laivas; taip pat
b)
išsamias priežastis, kuriomis grindžiamas laivo pakeitimas kitu laivu, ir visus svarbius įrodymus bei informaciją.“
8.
18 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
„1. ES žūklės laivo kapitonas turi laikytis ne tik 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (6), 14, 15, 23 ir 24 straipsnių, bet ir, jei taikoma, į laivo žurnalą įrašyti šio reglamento II priede nurodytą informaciją.
9.
19 straipsnio 1 dalis papildoma šia pastraipa:
„Neleidžiama vykdyti jungtinių žvejybos operacijų su kitomis KSŠ.“
10.
22 straipsnis pakeičiamas taip:
„22 straipsnis
Perkėlimo operacijos
1. Prieš bet kurią perkėlimo operaciją žūklės laivo ar vilkiko kapitonas arba žuvininkystės ūkio ar tunų gaudyklės, kurioje atliekamas atitinkamas perkėlimas, operatorius atitinkamos atsakingos vėliavos valstybės narės kompetentingoms institucijoms nusiunčia išankstinį pranešimą apie perkėlimą, kuriame nurodo:
a)
žūklės laivo, žuvininkystės ūkio ar tunų gaudyklės pavadinimą ir TATAK registro numerį;
b)
numatomą perkėlimo laiką;
c)
apytikriai apskaičiuotą paprastųjų tunų, kurie bus perkelti, kiekį;
d)
vietos, kurioje bus perkeltos žuvys, koordinates (platumą ir ilgumą) ir galimus nustatyti varžų numerius;
e)
vilkiko, iš kurio bus perkeltos žuvys, pavadinimą, velkamų varžų skaičių ir, jei tinkama, TATAK registro numerį;
f)
paprastųjų tunų paskirties uostą, žuvininkystės ūkį ar varžą.
2. Atsakingos valstybės narės institucijos nusprendžia, ar išduoti leidimą atlikti kiekvieną perkėlimo operaciją. Šiuo tikslu kiekvienai perkėlimo operacijai suteikiamas unikalus atpažinties numeris, apie kurį atitinkamai pranešama žvejybos laivo kapitonui, tunų gaudyklės operatoriui ar žuvininkystės ūkio operatoriui. Jei leidimas išduodamas, šį numerį sudaro trijų raidžių KSŠ kodas, keturi skaitmenys, nurodantys metus, ir trys raidės, nurodančios leidimą (AUT), po kurių nurodomi eilės numeriai. Jei leidimą išduoti atsisakoma, numerį sudaro trys KSŠ kodo raidės, keturi skaitmenys, nurodantys metus, ir trys raidės, nurodančios atsisakymą išduoti leidimą (NEG), po kurių nurodomi eilės numeriai. Perkėlimo operacijos nepradedamos be išankstinio leidimo.
Už žūklės laivą, vilkiką, žuvininkystės ūkį ar tunų gaudyklę atitinkamai atsakinga valstybė narė per 48 valandas nuo išankstinio pranešimo apie perkėlimą pateikimo išduoda leidimą atlikti perkėlimą arba atsisako jį išduoti. Valstybė narė nesuteikia leidimo atlikti perkėlimą, jei, gavusi išankstinį pranešimą apie perkėlimą, ji mano, kad:
a)
žūklės laivas ar tunų gaudyklė, kurie, kaip deklaruota, sužvejojo žuvų, neturi pakankamos kvotos;
b)
apie žuvų kiekį žūklės laivas ar tunų gaudyklės operatorius tinkamai nepranešė arba negavo leidimo tą kiekį perkelti į varžas, ir į jį nebuvo atsižvelgta naudojant taikytiną kvotą;
c)
žūklės laivui, kuris, kaip deklaruota, sužvejojo žuvų, leidimas žvejoti paprastuosius tunus nesuteiktas arba
d)
vilkikas, į kurį, kaip deklaruota, perkeltos žuvys, neregistruotas 14 straipsnio 3 dalyje nurodytame TATAK visų kitų žvejybos laivų (išskyrus žūklės laivus), kuriems leidžiama vykdyti su paprastųjų tunų žvejyba susijusią veiklą, registre, arba jame neįrengta laivų stebėjimo sistema (LSS).
3. Jei leidimas atlikti perkėlimą neišduodamas:
a)
už žūklės laivą atsakinga valstybė narė pateikia nurodymą paleisti žuvis ir žūklės laivo kapitoną informuoja, kad leidimas perkelti žuvis nesuteikiamas ir kad žuvys turi būti paleistos į jūrą;
b)
atitinkamai žūklės laivo kapitonas, žuvininkystės ūkio operatorius ar tunų gaudyklės operatorius paleidžia žuvis į jūrą;
c)
paprastųjų tunų paleidimas į jūrą filmuojamas vaizdo kamera ir jį stebi TATAK regioninis stebėtojas, kuris parengia ataskaitą ir pateikia ją kartu su vaizdo įrašu TATAK sekretoriatui.
4. Perkėlimo operacijos pabaigoje žūklės laivo ar vilkiko kapitonas, tunų gaudyklės operatorius ar žuvininkystės ūkio operatorius užpildo ir atsakingos valstybės narės kompetentingoms institucijoms perduoda VIIIa priede nustatytos formos TATAK perkėlimo deklaraciją.
Perkėlimo deklaracijas numeruoja už laivą, žuvininkystės ūkį ar tunų gaudyklę, iš kurių žuvys perkeliamos, atsakingos valstybės narės kompetentingos institucijos. Numeravimo sistemą sudaro 3 raidžių KSŠ kodas, po kurio seka keturi skaitmenys, nurodantys metus, ir trys eilės numeriai, po kurių nurodomos trys raidės ITD (KSŠ-20**/xxx/ITD).
Perkeliant žuvis pateikiamas perkėlimo deklaracijos originalas. Deklaracijos kopiją saugo žūklės laivo kapitonas, tunų gaudyklės operatorius, vilkiko kapitonas arba žuvininkystės ūkio operatorius.
5. Perkėlimo operacijas atliekančių laivų (įskaitant vilkikus) kapitonai savo laivo žurnale kasdien registruoja perkeltų žuvų svorį ir skaičių, taip pat žūklės laivo pavadinimą, vėliavą ir TATAK registro numerį, bet kokių kitų susijusių laivų pavadinimą ir jų TATAK registro numerį, perkėlimo datą bei vietą ir paskirties žuvininkystės ūkį. Laivo žurnale nurodomi išsamūs visų per žvejybos sezoną atliktų perkėlimų duomenys. Jis laikomas laive ir bet kuriuo metu yra prieinamas kontrolės tikslais.
6. Atsakingos valstybės narės suteiktas leidimas perkelti žuvis nereiškia, kad suteiktas leidimas atlikti žuvų perkėlimo į varžas operaciją.
7. Žūklės laivo kapitonas, žuvininkystės ūkio operatorius ar tunų gaudyklės operatorius, kuris perkelia paprastuosius tunus, užtikrina, kad žuvų perkėlimo operacijos būtų stebimos vandenyje esančia vaizdo kamera.
Kiekvienas perkėlimo vaizdo įrašas padaromas dviem egzemplioriais. Vienas egzempliorius perduodamas regioniniam stebėtojui, o kitas - KSŠ stebėtojui arba atitinkamai nacionaliniam stebėtojui, esančiam vilkike. KSŠ arba nacionaliniam stebėtojui perduodamas egzempliorius pateikiamas kartu su perkėlimo deklaracija ir sužvejotomis žuvimis, su kuriomis jis susijęs. Kiekvieno vaizdo įrašo, kuriame nuolat rodomas laikas ir data, pradžioje arba pabaigoje parodomas TATAK perkėlimo deklaracijos numeris. Valstybės narės Komisijai paprašius pateikia vaizdo įrašų kopijas TATAK Mokslo komitetui.
8. Kaip nurodyta VII priede nustatytoje TATAK regioninėje stebėtojų programoje, žūklės laive esantis TATAK regioninis stebėtojas registruoja vykdomas žuvų perkėlimo operacijas ir rengia jų ataskaitą, tikrina žuvų perkėlimo operacijose dalyvaujančio žūklės laivo buvimo vietą, stebi, kaip perkeliamos žuvys, vertina perkeltų žuvų kiekį ir tikrina 2 dalyje nurodyto išankstinio perkėlimo leidimo bei 4 dalyje nurodytos TATAK perkėlimo deklaracijos įrašus.
Jei regioninio stebėtojo pateiktas sužvejotų žuvų kiekio įvertis bent 10 % didesnis nei žūklės laivo kapitono deklaruotas skaičius ir (arba) vidutinis svoris, už žūklės laivą atsakinga valstybė narė inicijuoja tyrimą, kuris užbaigiamas iki perkėlimo į varžas žuvininkystės ūkyje. Kol nėra šio tyrimo rezultatų, perkelti į varžas neleidžiama, o dokumento apie sužvejotų paprastųjų tunų kiekį sužvejoto kiekio skirsnis nepatvirtinamas.
9. TATAK regioniniai stebėtojai pasirašo TATAK perkėlimo deklaraciją aiškiai parašydami savo vardą bei pavardę ir TATAK numerį. Jie patikrina, ar TATAK perkėlimo deklaracija tinkamai užpildyta ir perduota vilkiko kapitonui.
Baigęs žuvų perkėlimą į žvejybos laivą tunų gaudyklės operatorius užpildo ir savo valstybės narės kompetentingoms institucijoms nusiunčia IV priede nustatytos formos TATAK perkėlimo deklaraciją.
10. Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos išsamios taisyklės dėl perkėlimo operacijų pagal šio straipsnio 2 ir 7 dalis. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 38a straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“
11.
24 straipsnis pakeičiamas taip:
„24 straipsnis
Žuvų perkėlimo į varžas operacijos
1. Už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė per savaitę nuo žuvų perkėlimo į varžas operacijos pabaigos valstybei narei arba KSŠ, su kurios vėliava plaukiojantys laivai sužvejojo tunus, ir Komisijai pateikia stebėtojo patvirtintą žuvų perkėlimo į varžas ataskaitą. Komisija tą informaciją nedelsdama persiunčia TATAK sekretoriatui. Šioje ataskaitoje pateikiama žuvų perkėlimo į varžas deklaracijoje nurodyta informacija, kaip išdėstyta TATAK rekomendacijoje 06-07 dėl paprastųjų tunų auginimo.
2. Prieš pradedant bet kurią perkėlimo į varžas operaciją, už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės kompetentinga institucija už žūklės laivą atsakingai valstybei narei arba žūklės laivo vėliavos KSŠ praneša apie į varžas perkeltų žuvų, kurias sužvejojo su jos vėliava plaukiojantys žūklės laivai, kiekį.
3. Už žūklės laivą atsakinga valstybė narė nurodo už žuvininkystės ūkį atsakingai valstybei narei ar KSŠ konfiskuoti sužvejotas žuvis ir jas paleisti į jūrą 22 straipsnio 3 dalyje numatyta tvarka, jei, gavusi 2 dalyje nurodytą informaciją, ji mano, kad:
a)
žūklės laivas, kuris, kaip deklaruota, sužvejojo žuvų, neturėjo pakankamos į varžą perkeltų paprastųjų tunų žvejybos kvotos;
b)
apie žuvų kiekį žūklės laivas tinkamai nepranešė ir į jį nebuvo atsižvelgta apskaičiuojant taikytiną kvotą;
c)
žūklės laivui, kuris, kaip deklaruota, sužvejojo žuvų, leidimas žvejoti paprastuosius tunus nesuteiktas.
4. Perkėlimo į varžas operacija nepradedama be išankstinio žūklės laivo vėliavos KSŠ arba už žūklės laivą atsakingos valstybės narės leidimo.
Paprastieji tunai į varžas perkeliami iki liepos 31 d., išskyrus atvejus, kai už žuvis gaunantį žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė ar KSŠ nurodo pagrįstas priežastis, įskaitant force majeure. Šios priežastys nurodomos pateikiant perkėlimo į varžas ataskaitą.
5. Už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė imasi reikiamų priemonių, kad neleistų į varžas auginti arba tukinti perkelti paprastųjų tunų, su kuriais nepateikiami TATAK reikalaujami dokumentai, įskaitant nurodytuosius šiame reglamente ir 2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 640/2010, kuriuo sudaroma sužvejotų paprastųjų tunų (Thunnus thynnus) kiekio dokumentavimo programa (7). Tokie dokumentai turi būti tikslūs, visiškai užpildyti ir patvirtinti.
6. Atitinkamai atsakinga valstybė narė arba atsakinga KSŠ per 48 valandas nuo 2 dalyje nurodytos informacijos pateikimo išduoda leidimą perkelti žuvis į varžas arba jo neišduoda. Jei leidimas perkelti žuvis į varžas neišduodamas, už žūklės laivą atsakinga valstybė narė ar KSŠ už vilkiką atsakingai valstybei narei ar KSŠ ir (arba) atitinkamai už žuvininkystės ūkį atsakingai valstybei narei ar KSŠ pagal 22 straipsnio 3 dalį pateikia nurodymą paleisti žuvis.
7. Už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė užtikrina, kad perkėlimo į varžas operacijos būtų stebimos vandenyje esančia vaizdo kamera.
Atliekamas vienas kiekvienos perkėlimo į varžas operacijos vaizdo įrašas. Kiekvieno vaizdo įrašo, kuriame nuolat rodomas laikas ir data, pradžioje arba pabaigoje parodomas TATAK perkėlimo deklaracijos numeris.
8. Jei regioninio stebėtojo pateiktas kiekio įvertis ir žuvininkystės ūkio operatoriaus pateiktas kiekio įvertis skiriasi daugiau kaip 10 % pagal vidutinį svorį arba skaičių, už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė, bendradarbiaudama su žūklės laivo vėliavos valstybe, inicijuoja tyrimą. Kol nėra šio tyrimo rezultatų, žuvys neimamos, o dokumento apie sužvejotų paprastųjų tunų kiekį auginimo skirsnis nepatvirtinamas.
Jei tyrimas neužbaigiamas per 10 darbo dienų arba jei tyrimo rezultatai rodo, kad paprastųjų tunų skaičius ar vidutinis svoris daugiau kaip 10 % didesnis nei žuvininkystės ūkio operatoriaus deklaruotas skaičius ar vidutinis svoris, vėliavos KSŠ arba už žūklės laivą atsakinga valstybė narė pateikia nurodymą paleisti tą žuvų skaičių ar svorį, kuriuo viršijamas deklaruotasis.
Už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė užtikrina, kad žuvininkystės ūkio operatorius nurodymą paleisti žuvis įvykdytų per 48 valandas nuo regioninio stebėtojo atvykimo. Žuvys paleidžiamos laikantis 22 straipsnio 3 dalies.
Jei galutinis įvertis perkeliant žuvis į varžas žuvininkystės ūkyje yra didesnis nei galutinis įvertis per pirmą perkėlimą iš žūklės laivo, už žūklės laivą atsakinga valstybė narė arba KSŠ nusprendžia dėl galutinio kvotos panaudojimo, kuris patvirtinamas atitinkamame (-uose) dokumente (-uose) apie sužvejotų paprastųjų tunų kiekį.
9. Valstybės narės inicijuoja bandomuosius tyrimus, kuriais siekiama nustatyti, kaip geriau vertinti paprastųjų tunų skaičių ir svorį sužvejojimo ir perkėlimo į varžas metu, įskaitant tokius būdus kaip stereoskopinių sistemų naudojimas, ir praneša tų tyrimų rezultatus TATAK Mokslo komitetui. Perkėlimo į varžas metu parengiama imčių ėmimo programa ir (arba) alternatyvi programa siekiant pagerinti į varžas perkeliamų žuvų skaičiavimą ir jų svorio vertinimą.
10. Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos išsamios taisyklės dėl perkėlimo į varžas operacijų pagal šio straipsnio 6, 7, 8 ir 9 dalis. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 38a straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
12.
25 straipsnio 1 dalis papildoma šiomis pastraipomis:
„Į 14 straipsnio 3 dalyje nurodytą TATAK žūklės laivų, kuriems leidžiama aktyviai žvejoti paprastuosius tunus, registrą įrašyti žvejybos laivai pradeda LSS duomenis siųsti TATAK bent jau prieš 15 dienų iki žvejybos sezono pradžios ir toliau juos siunčia ne trumpiau kaip 15 dienų po žvejybos sezono pabaigos, nebent Komisijai iš anksto atsiunčiamas prašymas išbraukti laivą iš TATAK laivų registro.
Kontrolės tikslais žūklės laivų, kuriems leidžiama aktyviai žvejoti paprastuosius tunus, atliekamas LLS duomenų siuntimas nenutraukiamas ir laivams esant uoste, nebent taikoma pranešimų apie įplaukimą į uostą ir išplaukimą iš jo sistema.
Į 14 straipsnio 3 dalyje nurodytą TATAK visų kitų žvejybos laivų (išskyrus žūklės laivus), kuriems leidžiama vykdyti su paprastųjų tunų žvejyba susijusią veiklą, registrą įrašyti žvejybos laivai LSS duomenis TATAK siunčia visą leidimo galiojimo laikotarpį.“
13.
26 straipsnis pakeičiamas taip:
„26 straipsnis
Tunų gaudyklėmis vykdomos veiklos registravimas ir ataskaitos
1. Duomenys apie sužvejotą žuvų kiekį registruojami ir elektroninėmis ar kitokiomis priemonėmis perduodami už atitinkamą tunų gaudyklę atsakingos valstybės narės kompetentingai institucijai ne vėliau nei per 48 valandas nuo kiekvienos tunų gaudyklėmis vykdytos žvejybos operacijos pabaigos. Kartu su šiais duomenimis pateikiama išsami informacija apie tunų gaudyklėse likusio žuvų kiekio įvertį.
2. Kiekviena valstybė narė, gavusi 1 dalyje nurodytus duomenis, elektroninėmis priemonėmis juos persiunčia Komisijai. Komisija šią informaciją nedelsdama persiunčia TATAK sekretoriatui.
3. Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos išsamios taisyklės dėl tunų gaudyklėmis vykdomos veiklos registravimo ir ataskaitų teikimo pagal šio straipsnio 1 dalį. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 38a straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“
14.
29 straipsnio 2 dalis papildoma šia pastraipa:
„Jei vienu metu konvencijos rajone paprastųjų tunų žvejybos veiklą vykdo daugiau kaip 15 valstybės narės žvejybos laivų, tos valstybės narės inspektavimo laivas dislokuojamas konvencijos rajone visu laikotarpiu, kai tie laivai ten vykdo veiklą, kad galėtų atlikti kontrolę ir patikrinimus jūroje. Laikoma, kad šis įpareigojimas vykdomas, jei valstybės narės bendradarbiauja dislokuodamos inspektavimo laivą arba jei ES inspektavimo laivas dislokuojamas konvencijos rajone.“
15.
30 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
„1. Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad paprastuosius tunus žvejojančiuose laivuose nacionalinių stebėtojų veiklos procentinis lygis siektų bent:
a)
100 % gaubiamaisiais tinklais žvejojančių jos žūklės laivų, kurių ilgis 24 m arba mažesnis, 2011 m.;
b)
100 % gaubiamaisiais tinklais žvejojančių jos žūklės laivų, kurių ilgis 20 m arba mažesnis, 2012 m.;
c)
20 % pelaginiais tralais žvejojančių jos tralerių (ilgesnių nei 15 m);
d)
20 % ilgosiomis ūdomis žvejojančių jos laivų (ilgesnių nei 15 m);
e)
20 % kartinėmis ūdomis žvejojančių jos laivų (ilgesnių nei 15 m);
f)
100 % jos tunų gaudyklių per paprastųjų tunų paėmimo iš tunų gaudyklių operacijas;
g)
100 % jos vilkikų.“
16.
31 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
1 dalis pakeičiama taip:
„1. Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad TATAK regioninis stebėtojas būtų:
a)
visuose gaubiamaisiais tinklais žvejojančiuose laivuose, ilgesniuose nei 24 m, per visą 2011 m. žvejybos sezoną;
b)
visuose gaubiamaisiais tinklais žvejojančiuose laivuose, ilgesniuose nei 20 m, per visą 2012 m. žvejybos sezoną;
c)
nuo 2013 m. - visuose gaubiamaisiais tinklais žvejojančiuose laivuose, neatsižvelgiant į jų ilgį, per visą žvejybos sezoną.
a, b ir c punktuose nurodytiems gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams, kuriuose nėra TATAK regioninio stebėtojo, žvejoti paprastųjų tunų ar dalyvauti jų žvejybos veikloje neleidžiama.“;
b)
2 dalis papildoma šia pastraipa:
„Jei paprastieji tunai paimami iš varžos ir parduodami kaip švieži produktai, TATAK regioninis stebėtojas, stebintis tunų paėmimą, gali būti už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės pilietis.“
17.
32 straipsnis pakeičiamas taip:
„32 straipsnis
Naudojimasis vaizdo įrašais
1. Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad TATAK inspektoriams ir stebėtojams būtų prieinami 22 straipsnio 6 dalyje ir 22 straipsnio 7 dalyje nurodyti vaizdo įrašai.
2. Kiekviena už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė užtikrina, kad Sąjungos inspektoriams ir stebėtojams būtų prieinami 22 straipsnio 7 dalyje ir 24 straipsnio 7 dalyje nurodyti vaizdo įrašai.
3. Kiekviena valstybė narė imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad būtų išvengta originalaus vaizdo įrašo pakeitimo kitu, redagavimo ar manipuliavimo juo.“
18.
Įterpiamas šis straipsnis:
„33a straipsnis
Inspektavimo planų perdavimas
Kasmet ne vėliau kaip rugsėjo 30 d. valstybės narės Komisijai perduoda kitų metų inspektavimo planus. Komisija surenka nacionalinius inspektavimo planus ir įtraukia juos į Sąjungos inspektavimo planą, kuris perduodamas TATAK sekretoriatui, kad TATAK jį patvirtintų.“
19.
34 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
„1. Draudžiama rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų prekyba, iškrovimas, importas, eksportas, perkėlimas į varžas tukinti ar auginti, reeksportas ir perkrovimas Sąjungoje nepateikiant tikslių, visiškai užpildytų ir patvirtintų dokumentų, kurių reikalaujama šiuo reglamentu ir Reglamentu (ES) Nr. 640/2010.“
20.
Įterpiamas šis straipsnis:
„38a straipsnis
Komiteto procedūra
1. Komisijai padeda Žuvininkystės ir akvakultūros komitetas, įsteigtas pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 1 dalį. Tas komitetas - komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.“
21.
III priedas pakeičiamas šio reglamento I priedo tekstu.
22.
VI priedas iš dalies keičiamas taip:
a)
1 dalis papildoma šiuo punktu:
„q)
perkrovimas jūroje.“;
b)
2 dalis pakeičiama taip:
„2.
Jei įgalioti inspektoriai, patekę į žvejybos laivą ir atlikę jame inspektavimą, nustato, kad laivo vykdoma veikla arba susidariusios aplinkybės gali būti vertinamos kaip 1 dalyje apibūdintas sunkus pažeidimas, inspektavimo laivų vėliavos valstybės institucijos nedelsdamos apie tai tiesiogiai ir per TATAK sekretoriatą praneša žvejybos laivo vėliavos valstybės institucijoms. Tokiais atvejais, inspektoriai, jei įmanoma, apie tai taip pat informuoja kompetentingas žvejybos laivo vėliavos valstybės institucijas, apie kurias pranešta TATAK komisijai, ir visus žinomus netoli inspektavimo rajono esančius žvejybos laivo vėliavos valstybės inspektavimo laivus.
TATAK inspektoriai atliktus inspektavimus ir visus nustatytus pažeidimus registruoja žvejybos laivo žurnale.“;
c)
3 dalies pirmoje pastraipoje žodis „nedelsdamas“ pakeičiamas „per 72 valandas“;
d)
7 dalis pakeičiama taip:
„7.
Atsižvelgiant į nuostatas, dėl kurių susitarta pagal šio priedo 12 dalį, laivas, kuriuo konvencijos rajone, nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose vandenyse, žvejojami tunai arba tunams giminingos žuvys, sustoja, kai laivas, kuriame yra inspektorius, atitinkamu Tarptautinio signalų sąvado signalu jam perduoda signalą, išskyrus atvejus, kai laivas tuo metu atlieka žvejybos operacijas; tokiu atveju jis nedelsdamas sustoja užbaigęs tokias operacijas. Laivo kapitonas leidžia inspektoriui, kurį gali lydėti kviestinis, įlipti į laivą ir parūpina trapą. Kapitonas sudaro galimybes inspektoriui patikrinti sužvejotų žuvų kiekį, žvejybos įrankius ir bet kokius susijusius dokumentus taip, kaip inspektorius manys esant reikalinga, kad būtų nustatyta, ar laikomasi atitinkamo laivo vėliavos valstybei nustatytų galiojančių TATAK komisijos rekomendacijų; inspektorius taip pat gali prašyti pateikti bet kokius paaiškinimus, kurie laikomi būtinais.
Inspektorių grupę sudaro ne daugiau kaip du TATAK inspektoriai, nebent, atsižvelgiant į aplinkybes, inspektorių reikia daugiau. Padėjėjas inspektorių grupę gali lydėti tik mokymosi tikslais.“
23.
VII priedo 1 dalis išbraukiama.
24.
Šio reglamento II priedo tekstas įterpiamas kaip VIIIa priedas.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja septintąją dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Strasbūre 2012 m. birželio 13 d.