ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 9. března 2012
o Státní podpoře SA.12522 (C 37/08) - Francie: uplatňování rozhodnutí „Sernam 2“
(oznámeno pod číslem C(2012) 1616)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/398/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s těmito články (2),
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1. OBECNÉ SOUVISLOSTI ŘÍZENÍ
(1)
Dne 23. května 2001 schválila Komise podporu na restrukturalizaci společnosti SCS Sernam (komanditní společnost), jež se v prosinci roku 2001 stala akciovou společností Sernam SA („rozhodnutí Sernam 1“) (3).
(2)
Dne 20. října 2004 Komise přijala konečné rozhodnutí, kterým potvrdila, že podpora schválená rozhodnutím Sernam 1 ve výši 503 milionů EUR je za určitých podmínek slučitelná s vnitřním trhem („rozhodnutí Sernam 2“) (4). Toto rozhodnutí zjišťuje rovněž přítomnost dodatečné podpory ve výši 41 milionů EUR, jež je neslučitelná s vnitřním trhem a kterou musí Francie získat zpět.
(3)
Dopisem ze dne 24. června 2005 si první třetí strana („první stěžovatel“) stěžovala na špatné uplatňování rozhodnutí Sernam 2 (5).
(4)
Dne 22. února 2006 podal tento první stěžovatel na Komisi rovněž žalobu pro nečinnost, protože Komise v té době na jeho stížnost nereagovala.
(5)
Dopisem ze dne 10. dubna 2006 podala u Komise stížnost také druhá zúčastněná strana („druhý stěžovatel“), a to společnost Mory Group (6).
(6)
Oba stěžovatelé se v podstatě domnívali, že rozhodnutí Sernam 2 bylo provedeno protiprávně, a požadovali, aby Komise zahájila nové formální vyšetřovací řízení ohledně provádění rozhodnutí Sernam 2 Francií.
(7)
Dopisem ze dne 16. července 2008 uvědomila Komise Francii o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU ohledně provádění rozhodnutí Sernam 2 Francií („rozhodnutí o zahájení řízení“). Komise zejména předložila své pochyby o slučitelnosti způsobů, které Francie zvolila pro provádění rozhodnutí Sernam 2, s tímto rozhodnutím a vyjádřila možnost, že tyto způsoby obsahují nové státní podpory.
(8)
Toto rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (7). Tvrzení obou stěžovatelů jsou v něm shrnuta v bodě odůvodnění č. 16. Komise stejným rozhodnutím vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek ohledně uplatňování rozhodnutí Sernam 2 Francií.
(9)
Francouzské orgány předložily své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dne 8. října 2008.
(10)
Komise obdržela v tomto ohledu připomínky ze strany zúčastněných stran. První stěžovatel předložil své připomínky dne 13. listopadu 2008. Národní železniční společnost (Société nationale des chemins de fer - „SNCF“) sdělila své připomínky dne 6. února 2009. Investiční fond Butler Capital Partners („BCP“) předložil své připomínky dne 9. února 2009. Komise předala Francii obdržené připomínky dne 25. března 2009, umožnila jí se k nim vyjádřit a dne 7. května 2009 obdržela vyjádření francouzských orgánů k připomínkám prvního stěžovatele.
(11)
Dne 15. března 2011 vyzval druhý stěžovatel Komisi, aby zahájila „vyšetřovací úkony“ za účelem ověření podmínek provádění rozhodnutí Sernam 2. Komise na tuto výzvu odpověděla dne 18. května 2011 a uvedla vyšetřovací úkony, které byly provedeny od přijetí rozhodnutí o zahájení řízení.
(12)
Dne 25. listopadu 2009 a 29. listopadu 2011 Komise zaslala francouzským orgánům žádosti o informace. Odpovědi obdržela dne 15. ledna 2010 a dne 25. ledna 2012.
1.2. VNITROSTÁTNÍ SOUVISLOSTI ŘÍZENÍ
(13)
Dne 3. ledna 2007 požádala společnost Mory Group francouzské orgány o vydání nařízení o dluhu: 1) první vůči společnosti Sernam SA ohledně podpory ve výši 41 milionů EUR, která byla rozhodnutím Sernam 2 prohlášena za neslučitelnou se společným trhem a kterou podle stěžovatele Francie skutečně zpět nezískala, a 2) druhé vůči (neurčenému) příjemci podpor na restrukturalizaci společnosti Sernam SA, které Francie údajně poskytla za účelem převodu aktiv společnosti Sernam SA (k podrobnostem této transakce viz oddíl 2.4 tohoto rozhodnutí).
(14)
Ministr hospodářství, financí a průmyslu žádosti druhého stěžovatele dopisem odmítl. Toto odmítavé rozhodnutí bylo předmětem odvolání z důvodu překročení pravomocí podaném společností Mory Group u pařížského správního soudu. Podle informací Komise není tento spor dosud rozhodnut.
(15)
Kromě toho bylo dne 31. ledna 2012 zahájeno řízení o nuceném vyrovnání společnosti Sernam Xpress („Sernam Xpress“). U společnosti Sernam Xpress se jedná o společnost, jež během převodu aktiv společnosti Sernam SA získala nefinanční aktiva a pasiva Sernam SA (k podrobnostem této transakce viz oddíl 2.4). Obchodní soud v Nanterre nařídil šestiměsíční období sledování a stanovil nové jednání na 27. březen 2012.
2. POPIS
2.1. PODNIK SERNAM
(16)
Od svého založení společností SNCF v roce 1970 jako interní služby spočívají činnosti podniku Sernam v dopravě balíkových a paletových zásilek a spěšnin (8).
(17)
Dne 1. února 2000 byly všechny činnosti podniku Sernam přiděleny dceřiné společnosti, a vznikla tak komanditní společnost SCS Sernam. Dne 21. prosince 2001 byla SCS Sernam přeměněna na akciovou společnost (Sernam SA). V roce 2005 zahrnovala Sernam SA deset provozních dceřiných společností a jednu společnost dopravních služeb s názvem Sernam Transport Route.
(18)
Při převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam získala dne 17. října 2005 společnost Sernam Xpress nefinanční aktiva a pasiva Sernam SA (k podrobnostem této transakce viz oddíl 2.4). Financière Sernam v té době držela v Sernam Xpress 100 % podíl.
(19)
Během roku 2006 vstoupil investiční fond BCP do kapitálu Sernam Xpress ve výši 51,8 %. Sernam Xpress zároveň získala společnost Coulonge, což je dopravní společnost usazená ve městě Limoges.
(20)
Během roku 2011 byly společnosti Financière Sernam a Sernam Xpress nuceny obnovit před účetní závěrkou svůj vlastní kapitál. Jelikož BCP nepřinesl nezbytný kapitál, přistoupilo se ke dvěma krokům.
(21)
Zaprvé, v květnu 2011 postoupila společnost Sernam Xpress značku Sernam své provozní společnosti Sernam Services (tento vklad je ohodnocen na výši 15 milionů EUR).
(22)
Zadruhé, dne 30. června 2011 byla společnost Sernam Xpress zrušena a společnost Financière Sernam získala jako jediný společník její majetek (tzv. „všeobecný převod majetku“).
(23)
Skupinu Sernam tak dnes tvoří Financière Sernam a dceřiné společnosti bývalé společnosti Sernam Xpress, což znamená již zmíněná společnost Sernam Services a společnost Aster („Aster“). U společnosti Aster se přitom jedná o bývalou společnost Sernam Transport Route. Sernam Xpress tuto dceřinou společnost v prosinci 2005 prodala a nabyvateli poskytla záruku na obrat. V březnu 2008 Sernam Xpress tuto společnost, která mezitím změnila název na Aster, koupila zpět. Při zpětném nákupu vložila společnost Sernam Xpress na běžný účet společnosti ASTER 5 milionů EUR. Během jednání konaném v červenci je tato částka uložená na běžném účtu přenechána společnosti ASTER. V prosinci 2011 společnost Financière Sernam, která mezitím pohltila společnost Sernam Xpress (viz 22. bod odůvodnění), navyšuje kapitál společnosti ASTER tím, že jí přenechává částku 5 599 998 EUR zanesenou na běžném účtu.
(24)
Protože se finanční situace skupiny Sernam nadále zhoršovala, bylo dne 31. ledna 2011 zahájeno řízení o nuceném vyrovnání společností Financière Sernam a Sernam Services. Dne 3. února 2011 je na dceřinou společnost Aster vyhlášen konkurs s možností dočasného pokračování v činnosti. Obchodní soud v Nanterre nařídil šestiměsíční období sledování a stanovil nové jednání na 27. březen 2012.
2.2. ROZHODNUTÍ SERNAM 1 ZE DNE 23. KVĚTNA 2001
(25)
Ve svém rozhodnutí Sernam 1 povolila Komise podporu ve výši 503 milionů EUR na restrukturalizaci společnosti SCS Sernam. Tato podpora byla povolena zejména na základě závazku Francie, že dojde k prodeji podniku. SCS Sernam měla být ve výši 60 % svého kapitálu převzata společností Géodis SA (9), což je dopravní a logistická společnost podle občanského práva kotovaná na sekundárním trhu pařížské burzy. Géodis SA tak měla převzít plné a neomezené (10) ručení za dluhy společnosti SCS Sernam a pokrýt dodatečné náklady na restrukturalizaci ve výši 67 milionů EUR. SCS Sernam se ze své strany zavázala snížit během období 1999-2004 počet svých provozoven ze 107 na 72, snížit svůj obchodní obrat o 18 %, snížit počet svých zaměstnanců a provést restrukturalizaci s výše uvedeným rozpočtem a ve stanovené lhůtě, tj. do začátku roku 2004.
2.3. ROZHODNUTÍ SERNAM 2 ZE DNE 20. ŘÍJNA 2004
(26)
Ve svém rozhodnutí Sernam 2 Komise konstatovala, že podpora ve výši 503 milionů EUR povolená rozhodnutím Sernam 1 byla vyplacena za podmínek, jež se lišily od podmínek stanovených rozhodnutím Sernam 1, a to zejména kvůli skutečnosti, že společnost Géodis převzala 15 % podílu ve společnosti SCS Sernam (místo plánovaných 60 %). Géodis kromě toho upustila od příspěvku z vlastních prostředků na náklady restrukturalizace podniku ve výši 67 milionů EUR.
(27)
Vzhledem k těmto skutečnostem Komise schválení podpor ve výši 503 milionů EUR na restrukturalizaci vyplacené společnosti Sernam SA podmínila. Článek 3 rozhodnutí Sernam 2, který tyto podmínky obsahuje, zní takto:
„Článek 3
1. S výhradou odstavce 2 musí být dodržovány následující podmínky:
a)
Sernam bude moci vyvíjet pouze činnost v oblasti zasílání zásilek po železnici podle koncepce Train bloc express („TBE“). V tomto směru se SNCF zaručuje poskytnout jakémukoliv dalšímu hospodářskému subjektu, který o to zažádá, tytéž podmínky, jako jsou podmínky poskytnuté Sernamu k vývoji železniční přepravy nákladů TBE.
b)
Sernam naopak bude muset v průběhu dvou následujících let od data oznámení tohoto rozhodnutí integrálně nahradit své vlastní prostředky a služby silniční přepravy prostředky a službami silniční přepravy jednoho nebo několika podniků právně a hospodářsky nezávislých na SNCF a vybraných v otevřeném, transparentním a nediskriminačním řízení.
Vlastními prostředky a službami silniční přepravy Sernamu jsou míněny všechny silniční prostředky - tedy vozidla určená k silniční přepravě - společnosti Sernam v jejím úplném vlastnictví nebo leasingová/pronajatá.
Podniky, které převezmou od Sernamu činnosti silniční přepravy, musí svými vlastními prostředky zajišťovat celkové plnění silniční přepravy.
2. V případě, že Sernam do 30. června 2005 prodá prostřednictvím transparentního a otevřeného řízení svá aktiva v celku za tržní cenu společnosti, která nemá právní vazbu s SNCF, podmínky odstavce 1 se nepoužijí.“
(28)
V rozhodnutí Sernam 2 Komise rovněž zdůraznila, že francouzské orgány vyplatily společnosti Sernam dodatečnou podporu ve výši 41 milionů EUR. Komise tuto podporu považovala za neslučitelnou s vnitřním trhem a nařídila, aby ji Francie získala zpět.
2.4. PŘEVEDENÍ ČINNOSTÍ SERNAM SA NA SPOLEČNOST FINANCIÈRE SERNAM
(29)
Francie tvrdí, že za účelem provedení rozhodnutí Sernam 2 dodržela podmínku stanovenou v čl. 3 odst. 2. Vysvětluje, že SNCF vyzvala v tiskovém sdělení (11) všechny zúčastněné strany, aby se spojily s bankou ABN AMRO. Údajně bylo vyzváno 34 finančních a průmyslových skupin nebo konsorcií, aby si podklady prostudovaly. Pozvánky k účasti na prvním kole, které ABN AMRO rozeslala stranám, jež si podklady vyžádaly, obsahují výzvu k podávání nabídek na převzetí všech aktiv společnosti Sernam SA (je použit termín assets, protože znění pozvánky je v angličtině).
(30)
Podle francouzských orgánů hospodářský stav společnosti Sernam neumožnil získat nabídky s pozitivním zhodnocením. Všechny nabídky předložené v rámci tohoto řízení údajně dospěly ke značně záporné hodnotě:
-
[zájemce 1] (předběžná nabídka): - 120 milionů EUR,
-
[zájemce 2] (předběžná nabídka): - 90,4 milionu EUR,
-
[zájemce 3] (předběžná nabídka): - 90,4 milionu EUR,
-
[zájemce 4] (nabídka ve druhém kole): - 65,2 milionu EUR,
-
[zájemce 5] (nabídka ve druhém kole): - 56,4 milionu EUR.
(31)
Vzhledem ke skutečnosti, že neexistovala žádná pevná nabídka, vedení společnosti Sernam SA podalo nabídku na převzetí prostřednictvím společnosti, která se měla teprve vytvořit a která měla napřed název Bidco a poté Financière Sernam.
2.4.1. Skutečný okamžik převedení činností společnosti Sernam na Financière Sernam
(32)
Tato nabídka byla předložena SNCF dne 30. června 2005 a generální ředitelství SNCF ji stejného dne v zásadě přijalo. Formální uzavření memoranda o porozumění mezi všemi zúčastněnými stranami ovšem vyžadovalo určité náležitosti. K podepsání memoranda o porozumění mezi SNCF, Sernam SA, Sernam Xpress (jednou z deseti dceřiných společností, v nichž Sernam SA držela 100 % podíl a jež byla založena v roce 2002) a vedením budoucí společnosti Financière Sernam došlo dne 21. července 2005 (dále jen „memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005“). Společnost Financière Sernam byla zapsána do obchodního rejstříku dne 14. října 2005. K provedení různých převedení činností společnosti Sernam na Financière Sernam, která jsou podrobně popsána v následujících bodech odůvodnění, došlo dne 17. října 2005.
2.4.2. Jednotlivá převedení činností společnosti Sernam na Financière Sernam
(33)
Francouzské orgány uvedly, že převedení činností společnosti Sernam na společnost Financière Sernam proběhlo ve čtyřech etapách:
a)
SNCF navýšila kapitál své stoprocentní dceřiné společnosti Sernam SA o 57 milionů EUR;
b)
Sernam SA provedla ve prospěch své stoprocentní dceřiné společnosti Sernam Xpress vklad, který se týkal všech prvků aktiv, a to včetně 57 milionů EUR navýšení kapitálu popsaného v bodě a), a pasiv společnosti Sernam s výjimkou výhradně tzv. „finančních pasiv“ (akcionářská půjčka získaná společností Sernam SA u skupiny SNCF, což bylo pasivum spojené se zrušením smlouvy „IBM - GPS“) v celkové částce 38,5 milionu EUR (12). Sernam SA získala za tento vklad jeden podíl ve společnosti Sernam Xpress v nominální hodnotě 100 EUR;
c)
Sernam Xpress poté přistoupila k navýšení kapitálu o 2 miliony EUR, jež v celém rozsahu upsala SNCF, která po této transakci držela majoritní podíl v Sernam Xpress;
d)
Společnosti Sernam SA a SNCF postoupily za cenu 2 milionů EUR společnosti Financière Sernam všechny své podíly ve společnosti Sernam Xpress, které představovaly celý její kapitál.
(34)
Společnost Sernam SA byla právně likvidována ke dni 15. prosince 2005. 41 milionů EUR, které mělo být splaceno SNCF podle rozhodnutí Sernam 2, bylo zapsáno do pasiva této likvidace (13).
(35)
Jednotlivé transakce jsou znázorněny v následující tabulce:
(36)
Kromě navýšení kapitálu společností SNCF ve prospěch společnosti Sernam SA ve výši 57 milionů a ve prospěch společnosti Sernam Xpress ve výši 2 milionů EUR počítalo memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005 se zárukami poskytnutými SNCF společnosti Financière Sernam (popsanými podrobně v bodech odůvodnění 72 až 85 rozhodnutí o zahájení řízení) a se zrušující doložkou v případě záporného rozhodnutí Komise do pěti roků po uzavření memoranda o porozumění (podrobně popsané ve 117. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení).
2.5. DŮVODY, KTERÉ VEDLY K ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(37)
Ve svém rozhodnutí ze dne 16. července 2008 vyjádřila Komise přání ověřit, zda Francie opravdu dodržela čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2, jak tvrdí, a zda postup vrácení neslučitelné podpory ve výši 41 milionů EUR zvolený Francií, to znamená zapsání pohledávky státu do úpadku společnosti Sernam SA, umožňuje skutečně zamezit narušení hospodářské soutěže vyvolanému touto podporou. Komise si kromě toho přála ověřit, zda převod aktiv společnosti Sernam SA nevedl k novým státním podporám neslučitelným s vnitřním trhem.
2.6. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
2.6.1. Připomínky stěžovatelů
(38)
První stěžovatel se zaprvé domnívá, že podmínky stanovené rozhodnutím Sernam 2 pro prodej aktiv společnosti Sernam SA nebyly dodrženy.
(39)
Jednak prý nebyla dodržena mezní lhůta stanovená rozhodnutím Sernam 2 pro provedení převodu, tj. 30. červen 2005, protože převody byly schváleny až 17. října 2005 a ve stejný den mělo údajně dojít také k převodu akcií.
(40)
Pokud jde potom o cenu převodu, první stěžovatel se domnívá, že tato cena byla stanovena pouze na základě odkazu na nabídku předloženou společností Financière Sernam. Tato nabídka byla údajně sama o sobě neoprávněná, protože předpokládala poskytnutí nových podpor, a to zejména navýšení kapitálu společnosti Sernam SA. První stěžovatel nakonec zdůrazňuje, že se u Sernam Xpress nejednalo o společnost nezávislou na Sernam SA, jak to prokazuje Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení.
(41)
Ostatně převody ve skutečnosti údajně představují tzv. share deal, tj. zachování subjektu-příjemce na trhu s pouhou změnou jeho vlastníka.
(42)
Kritizuje rovněž porušení podmínky provést prodej prostřednictvím transparentního a otevřeného řízení. Po dvojím navýšení kapitálu společností Sernam SA a Sernam Xpress se podle něj měl předložit veřejné konzultaci a nabídkovému řízení spíše prodej společnosti Sernam Xpress než společnosti Sernam SA.
(43)
První stěžovatel zadruhé kritizuje manipulace, k nimž došlo při zhodnocování převáděných aktiv a pasiv, a nedostatečné zhodnocení prodávaného subjektu.
(44)
Zatřetí první stěžovatel uvádí řadu opatření, která podle něj představují nové podpory: navýšení kapitálu o 57 milionů, nevrácení protiprávní podpory ve výši 41 milionů, odepsání finančních pohledávek SNCF vůči společnosti Sernam SA. U všech těchto opatření se údajně jedná o podpory neslučitelné s vnitřním trhem.
(45)
Začtvrté první stěžovatel zdůrazňuje, že na společnost Sernam SA měl být místo postoupení vyhlášen úpadek. Sdílí pochyby Komise ohledně zohlednění některých nákladů ve výpočtu likvidace společnosti a domnívá se, že se v žádném okamžiku neukazuje, že by skutečné náklady na restrukturalizaci společnosti Sernam byly nižší než náklady na její likvidaci.
(46)
První stěžovatel z uvedeného dochází k závěru, že se francouzské orgány nejenom vyhnuly povinnosti získat zpět podporu ve výši 41 milionů EUR, která byla prohlášena za neslučitelnou, ale poskytly údajně nové podpory ve výši nejméně 95 milionů EUR, k nimž je nutno přidat různé podpory ve formě záruk.
(47)
Druhý stěžovatel ze své strany připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení nepředložil.
2.6.2. Připomínky zúčastněných stran, které se domnívají, že rozhodnutí Sernam 2 bylo opravdu dodrženo
2.6.2.1. Připomínky SNCF
(48)
SNCF se domnívá, že dodržela podmínku stanovenou v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2. Tvrdí, že prodala všechna aktiva společnosti Sernam jako jeden celek před 30. červnem 2005, a to prostřednictvím transparentního a otevřeného řízení za tržní cenu společnosti, která na ni neměla právní vazbu.
(49)
Podle SNCF jsou převody nedělitelné a proběhly zároveň. Komise je prý proto nemůže uměle rozdělovat.
(50)
Domnívá se, že v případě záporné ceny je zásada soukromého investora v tržním hospodářství údajně dodržena, pokud jsou náklady postoupení nižší než náklady na likvidaci společnosti, jež by nesl stát jako akcionář, a předkládá podrobné připomínky, aby to prokázala.
(51)
Nakonec zdůrazňuje, že povinnost ohledně navrácení podpory ve výši 41 milionů EUR byla údajně zanesena do pasiva likvidace společnosti Sernam SA.
2.6.2.2. Připomínky fondu Butler Capital Partners
(52)
BCP zaprvé přináší upřesnění ohledně svého zásahu do kapitálu společnosti Sernam Xpress.
(53)
Zadruhé BCP upřesňuje cíl sledovaný koupí společnosti Coulonge.
(54)
Zatřetí BCP popírá, že by společnost Sernam Xpress po navýšení kapitálu o 57 milionů EUR a o 2 miliony EUR disponovala přebytkem hotovosti. BCP údajně musel vložit 6 milionů EUR v hotovosti, aby dostal její úroveň na přijatelnou hranici vzhledem ke ztrátám, které bylo nutno financovat.
(55)
Začtvrté BCP popírá, že by byl užitek z podpory ve výši 41 milionů EUR převeden na Sernam Xpress. BCP se domnívá, že o podobné situaci by se dalo uvažovat pouze tehdy, pokud by bylo prokázáno, že k převedení činností společnosti Sernam SA nedošlo za tržní cenu. Podle BCP ovšem k převodu došlo následkem nediskriminačního, transparentního a otevřeného řízení. BCP také připomíná, že převod provázel znalecký posudek.
(56)
Pokud jde konečně o důsledky převzetí kontroly nad společností Sernam fondem, BCP analyzuje navýšení kapitálu jako prodej a v souladu s judikaturou ve věcech Banks (14) a SMI (15) se domnívá, že navrácení údajné podpory nemůže zatěžovat společnost Financière Sernam nebo její dceřinou společnost Sernam Xpress.
2.7. PŘIPOMÍNKY FRANCIE
2.7.1. Dodržení rozhodnutí Sernam 2
2.7.1.1. Dodržení mezní lhůty pro prodej
(57)
Francouzské orgány se domnívají, že pevná nabídka převzetí právně závazná pro kupujícího byla předložena dne 30. června 2005 a ve stejný den ji SNCF přijala, čímž se dohoda stala z hlediska francouzského smluvního práva neodvolatelnou.
2.7.1.2. Cena za prodej
(58)
Francouzské orgány se domnívají, že rozhodnutí Sernam 2 nezakázalo prodej za zápornou cenu a že judikatura uznává, že taková cena může představovat cenu tržní.
(59)
Aktiva byla údajně prodána za zápornou cenu ve výši 57 milionů EUR, jež odpovídala částce navýšení kapitálu Sernam SA společností SNCF. Tato cena byla prý vyšší než původně podané orientační nabídky a představovala jedinou pevnou nabídku předloženou trhem společnosti SNCF. Údajně ji potvrdilo několik nezávislých znaleckých posudků (ABN Amro, Oddo Corporate Finance/Paul Hastings a Commission des Participations et Transferts).
(60)
Podle francouzských orgánů představuje předběžné navýšení kapitálu provedené SNCF pouze prováděcí prostředek. Při popírání tržní hodnoty aktiv společnosti Sernam se prý Komise nemůže proto na toto navýšení kapitálu odvolávat, přičemž již sama existence tržní ceny údajně vylučuje u celé záporné ceny její označení za podporu.
2.7.1.3. Prodej aktiv
(61)
V reakci na analýzu Komise, podle které mělo převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam proběhnout ve dvou po sobě následujících etapách, tj.: 1) převod aktiv v celku v rámci skupiny ze Sernam SA na Sernam Xpress (v tomto stádiu dceřiné společnosti v plném vlastnictví Sernam SA) a poté 2) prodej Sernam Xpress společnosti Financière Sernam, který odpovídal tzv. share deal a ne prodeji aktiv, se francouzské orgány domnívají, že se jedná o neopodstatněné a umělé rozdělení.
(62)
Zaprvé, u převodů se údajně jedná o „vklad s postoupením“ provedený prostřednictvím navýšení kapitálu, to znamená o nerozdělitelný postup, ke kterému se přistoupilo ze dvou důvodů: 1) francouzské právo údajně neumožňuje provést prodej aktiv za zápornou cenu a 2) bylo nutno zajistit, že kupující nemá právní vazbu na SNCF.
(63)
Vzhledem k trvale ztrátové hospodářské situaci (kumulované ztráty posledních čtyř hospodářských roků před postoupením společnosti dosahovaly výše 309,2 milionu EUR) měla aktiva Sernam SA údajně celkově zápornou hodnotu.
(64)
Za účelem dodržení zákazu prodeje za zápornou cenu stanoveného ve francouzském právu a zajištění hospodářské neutrality postoupení společnosti se údajně v případě záporné hodnoty postupovaných aktiv v praxi používá postup, který počítá s tím, že 1) cena hrazená kupujícím bude symbolická a že 2) se provede opatření, kterým se kupujícímu dostane náhrady (buď se prodejce před postoupením společnosti bude podílet na navýšení jejího kapitálu, nebo upustí od pohledávek, které by mohl mít vůči postupované společnosti).
(65)
Aby se kromě toho předešlo jakémukoliv zpochybnění platnosti tohoto postupu ze strany věřitelů Sernam SA nebo použití jejich práva se této transakci postavit, bylo nutno připojit k aktivům v celku pasiva nezbytná pro pokračování činnosti společnosti Sernam. Pouhý prodej aktiv by údajně neumožnil tato pasiva vyrovnat.
(66)
Bylo proto nutno přistoupit k částečnému vkladu aktiv podléhajících režimu rozdělení společností podle článků L.236-16 až L.236-21 francouzského obchodního zákoníku. Francouzské orgány v tomto ohledu upřesňují, že se vklad vlastně rovná prodeji, protože obsahuje rovněž převod vlastnických práv a protože odměnu představují cenné papíry vystavené společností, jež je příjemcem vkladu.
(67)
Vzhledem k tomu, že podle čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 nesměl mít kupující právní vazbu na SNCF, nebylo možno provést vklad aktiv v celku přímo u společnosti Financière Sernam, protože by se v tomto případě společnost Sernam SA stala automaticky díky vkladu akcionářem společnosti Financière Sernam. Uvedené údajně vysvětluje, proč došlo k částečnému vkladu aktiv u společnosti Sernam Xpress, a poté k jejímu postoupení společnosti Financière Sernam.
(68)
Podle francouzských orgánů nepředstavuje částečný vklad aktiv do společnosti Sernam Xpress v žádném případě převod v rámci skupiny, protože se u Sernam Xpress jedná o „prázdnou společnost“ použitou k umístění aktiv Sernam SA v celku pouze z toho důvodu, aby bylo možné jejich současné postoupení kupujícímu, tzn. společnosti Financière Sernam, a ne kvůli pokračování v činnosti její mateřské společnosti. Tato aktiva byla uložena a vložena do společnosti Sernam Xpress za jejich tržní hodnotu za účelem provedení transakce. Vklad aktiv v každém případě údajně vedl k převodu vlastnických práv, pro který Sernam Xpress vydala jeden podíl v nominální hodnotě 100 EUR. Podle francouzských orgánů představuje tato akcie cenu za skutečnou hodnotu vložených aktiv a pasiv po navýšení kapitálu společnosti ve výši 57 milionů EUR.
(69)
Francouzské orgány připojily ke svým připomínkám k rozhodnutí o zahájení řízení stanovisko profesora práv Nicolase Molfessise, podle nějž „francouzské právo […] neumožňovalo SNCF postoupit aktiva společnosti Sernam v celku přímo společnosti Financière Sernam; kvůli dodržení povinností stanovených Komisí donutily použitelné právní předpisy SNCF provést vklad s postoupením společnosti:
-
protože francouzské právo nezná pojem prodeje za zápornou cenu jako takový, nemohla transakce proběhnout za tržní cenu v podobě uložené Komisí bez předchozího navýšení kapitálu,
-
protože francouzské právo nezná případ postoupení dluhu a podřizuje smluvní postoupení předchozímu souhlasu všech postupovaných smluvních stran, což je v praxi nemožné dosáhnout, bylo nutno pro překonání této překážky použít pro postoupení provozních pasiv nezbytných pro pokračování v činnosti techniku částečného vkladu aktiv. Kvůli dodržení podmínky neexistence právní vazby mezi postupujícím a nabyvatelem, již uložila Komise, vyžadovalo použití techniky částečného vkladu aktiv existenci zprostředkující společnosti, tj. Sernam Xpress.
Postup použitý společností Sernam je nutno považovat za postoupení aktiv v celku:
-
Kasační soud považoval z praxe dobře známou transakci vkladu s postoupením za postoupení aktiv pokaždé, když vše svědčilo o nedělitelnosti obou kroků, protože oba měly v důsledku za cíl převod aktiv,
-
v tomto konkrétním případě je podobná nedělitelnost zcela zřejmá, protože z různých úmluv podepsaných stranami jasně vyplývá jejich vůle považovat různé transakce za vzájemně související a sledující jediný cíl, kterým je postoupení aktiv společnosti Sernam společnosti Financière Sernam.“
(70)
Podle francouzských orgánů byla aktiva společnosti Sernam SA prodána v celku společnosti bez právní vazby na SNCF za zápornou cenu odpovídající ceně tržní a po vyjednávání o postoupení v rámci nediskriminačního, bezpodmínečného, transparentního a otevřeného výběrového řízení, tedy v souladu s podmínkami stanovenými v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2.
2.7.1.4. Transparentní a otevřená povaha výběrového řízení
(71)
Pro francouzské orgány je věcně chybné tvrzení, podle nějž podklady předané možným nabyvatelům aktiv společnosti Sernam SA neuváděly prodej Sernam Xpress, ale prodej aktiv společnosti Sernam SA. Požadavek nediskriminačního, transparentního a otevřeného nabídkového řízení kromě toho neznamená, že je po navýšení kapitálu nutno vyhlásit nové nabídkové řízení, protože toto navýšení je pouze přímým důsledkem daného nabídkového řízení a záporné ceny, která z něj vyšla.
2.7.1.5. Oprávněná důvěra
(72)
Francouzské orgány se domnívají, že rozhodnutí Sernam 2 tím, že výslovně počítalo s možností postoupit aktiva společnosti Sernam v celku, vzbudilo jak u vedení SNCF, tak u francouzských orgánů věcně podložené naděje, že jim byl tento postup povolen. Zahájení vyšetřovacího řízení v oblasti státních podpor tak údajně nebere na vědomí oprávněnou důvěru, kterou francouzské orgány vložily do rozhodnutí Sernam 2, a to tím spíše, že s Komisí jednaly zcela transparentně, protože jí poskytly ke způsobům tohoto postoupení všechna potřebná vysvětlení.
2.7.2. Údajné manipulace, k nimž mělo dojít při zhodnocování aktiv a pasiv převedených ze společnosti Sernam SA na společnost Sernam Xpress
(73)
Pokud jde o údajné manipulace, k nimž mělo při zhodnocování dojít, francouzské orgány nejprve odmítají diskont ve výši 22 milionů, který měl být údajně uplatněn na zhodnocení aktiv. Protože se totiž jednalo o částečný vklad aktiv s následným postoupením, vyžadovaly prý použitelné účetní předpisy ohodnocení ne podle čisté účetní hodnoty, jak tvrdí první stěžovatel, ale na základě skutečné hodnoty vložených aktiv a pasiv. Tyto hodnoty se oceňovaly podle tržní ceny nebo nezávislých znaleckých posudků. Platné účetní předpisy byly údajně také uplatněny při ohodnocení odložených daňových úlev. Pokud jde o ocenění portfolia značek, bylo toto ocenění založeno na odhadu provedeném Evropskou komisí dne 23. května 2001 při vkladu SNCF do společnosti SCS Sernam.
(74)
Pokud jde o ohodnocení pasiv, francouzské orgány soudí, že byla převedena pouze pasiva nezbytná pro pokračování činnosti společnosti, jež byla příjemcem vkladu. Ohodnocení tzv. badwill ostatně údajně odpovídá pouze účetnímu zápisu záporné tržní hodnoty ve výši 57 milionů EUR.
2.7.3. Neexistence povinnosti Sernam Xpress vrátit podporu ve výši 41 milionů EUR
(75)
Francouzské orgány zdůrazňují, že v tomto konkrétním případě není údajně relevantní rozlišení mezi share deal a asset deal, ze kterého vychází argumentace rozvinutá Komisí v rámci věcí SMI (16) a CDA (17).
2.7.3.1. Rozdělení transakce na převod v rámci skupiny a share deal
(76)
Z důvodů rozvedených v bodech odůvodnění č. 61 až 70 se francouzské orgány domnívají, že převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam nepředstavuje převod v rámci skupiny s následným share deal, ale postoupení aktiv třetí straně.
(77)
Podpůrně zdůrazňují, že by tržní cena společnosti Sernam Xpress nutně zohlednila dluh ve výši 41 milionů EUR, pokud by k převodu podpory došlo. Za tohoto předpokladu by záporná cena dosáhla částky 98 milionů EUR (57 + 41). Ovšem záporná cena „uhrazená“ (ve skutečnosti obdržená) společností Financière Sernam byla údajně pouze 57 milionů EUR. Prodejce tak měl sice ušetřit částku 41 milionů EUR, ale zachoval si tím hospodářský prospěch z podpory. V těchto souvislostech se odvolávají na rozsudek ve věci Banks (18).
2.7.3.2. Dodržení podmínek rozsudků ve věcech CDA a SMI
(78)
Francouzské orgány zdůrazňují, že ve svém rozsudku ve věci CDA Soud prvního stupně usoudil, že skutečnost, že CDA pokračovala v činnosti podniků, které byly příjemci podpory, neumožňuje jako taková prokázat existenci vůle obejít účinky příkazu k navrácení (19).
(79)
Soud údajně upřesnil, že neexistovala vůle obejít účinky příkazu k navrácení, protože CDA zaplatila kupní cenu odpovídající tržní ceně za převzetí určitých aktiv společnosti LCA (20).
(80)
Protože, podle francouzských orgánů, společnost Sernam Xpress nabyla vlastnictví aktiv a části pasiv společnosti Sernam SA za jejich tržní hodnotu, nepřevedla tato transakce na Sernam Xpress skutečné čerpání výhody z poskytnutí podpory ve výši 41 milionů EUR. Kromě toho Komise údajně nemůže tvrdit, že společnost Sernam SA se po prodeji svých aktiv stala prázdnou skořápkou, od níž by nebylo možno získat zpět podporu, jež byla prohlášena za neslučitelnou. Podobný argument byl již rozebrán v rozsudku ve věci CDA a Soud prvního stupně ho odmítl (21).
(81)
Francouzské orgány zdůrazňují, že postoupení aktiv společnosti Sernam SA v celku byla možnost, s níž Komise výslovně počítala. Skutečnost, že SNCF postoupila aktiva společnosti Sernam v celku za tržní cenu určité společnosti prostřednictvím otevřeného a transparentního řízení, nelze údajně v žádném případě považovat za obejití Komise.
(82)
Tím spíše, že sama Komise usoudila, že podobné obejití je vyloučeno „tehdy, kromě toho, že k převodu dochází za tržní cenu, jedná-li se o převod „en bloc“ majetku společnosti, která je příjemcem podpory, a tento převod je proveden v rámci bezpodmínečného postupu otevřeného pro všechny soutěžitele této společnosti“ (22).
(83)
Pokud jde o tvrzení Komise (23), podle nějž transakce prý neumožnila pouze skrýt aktiva, jak to umožňuje rozsudek ve věci CDA, ale také vytvořit strukturu, jež umožňuje financovat nové investice, jako je koupě společnosti Coulonge, stačilo by konstatování, že k nabytí společnosti Coulonge společností Sernam Xpress došlo údajně zároveň s převzetím Sernam Xpress fondem BCP a že společnost Sernam Xpress mohla přistoupit k této akvizici, protože se mohla opřít o své převzetí fondem BCP, který dodal disponibilní hotovost.
(84)
Na rozdíl od pochyb vyjádřených Komisí je tak údajně splněna podmínka, kterou francouzské orgány označují jako „třetí kritérium“ rozsudku ve věci CDA.
2.7.4. Nové podpory ve prospěch společností Sernam Xpress a/nebo Financière Sernam
(85)
Pokud jde o existenci nových podpor v memorandu o porozumění ze dne 21. července 2005 (navýšení kapitálu Sernam SA ve výši 57 milionů EUR společností SNCF; navýšení kapitálu Sernam Xpress ve výši 2 milionů EUR společností SNCF; záruky poskytnuté SNCF společnosti Financière Sernam; zrušující doložka), francouzské orgány se domnívají, že v případě prodeje za tržní cenu následkem transparentního a otevřeného nabídkové řízení a za náklady nižší než náklady případné likvidace neobsahuje tento prodej prvky podpory.
(86)
Záporná cena nabídnutá společností Financière Sernam navíc údajně odpovídá odhadům nezávislých znalců.
(87)
Francouzské orgány upřesňují, že zrušující doložka byla vložena do memoranda o porozumění ze dne 21. července 2005 na žádost společnosti Financière Sernam, a to pouze z toho důvodu, aby tuto společnost chránila před rizikem záporného rozhodnutí Komise. Francouzské orgány soudí, že bez tohoto druhu doložky by nebylo žádné postoupení aktiv možné, a tvrdí, že Komise údajně tuto doložku v předchozím případě nezpochybnila (24).
3. POSOUZENÍ KOMISE
3.1. PŘIPOMENUTÍ ODŮVODNĚNÍ ČLÁNKU 3 ROZHODNUTÍ SERNAM 2
(88)
Úvodem Komise připomíná, že toto řízení bylo zahájeno podle článku 16 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (25), protože Komise měla informace, že Francie zneužila podporu podmíněně povolenou rozhodnutím Sernam 2, a to po neoprávněném použití podpory rovněž podmíněně povolené rozhodnutím Sernam 1.
(89)
Komise soudí, že je nutno připomenout důvody, které ji vedly k uložení podmínek stanovených v článku 3 rozhodnutí Sernam 2 (26):
„[…] s ohledem na neoprávněné použití podpory, konstatované výše, a s ohledem na prodloužení doby trvání plánu na restrukturalizaci se Komise dále domnívá, že Sernam musí poskytnout zvláštní vyrovnání tím, že se trvale vzdá segmentu trhu s velkou nadměrnou kapacitou, aby bylo možné odůvodnit schválení části příslušné podpory.
Poskytnutí státních podpor v případě nadměrné strukturální kapacity až poklesu na těchto trzích, by skutečně s okamžitým následkem dalo podniku, který musel zastavit svou činnost v důsledku uvedených obtíží, možnost uměle, ke škodě konkurenčních a finančně zdravých podniků, zaujímat část silně žádaných trhů. Tak je třeba zamezit, aby podpora měla nežádoucí účinek a ze žádaného trhu vyháněla finančně zdravé podniky ve prospěch podniků, které se svými vlastními prostředky ukazují jako neschopné k přežití.
Komise se v tomto smyslu domnívá, že Sernam se musí trvale zříci svých činností v segmentech trhu s nadměrnou kapacitou, v tomto případě segmentu trhu se sběrnou službou/tradičními zásilkami zasílanými prostřednictvím silniční přepravy.
I když Sernam takový ústup již zahájil, Komise se domnívá, že není dostatečný a že musí trvale pokračovat. Proto považuje za nutné stanovit podmínky, které i) umožní Sernamu pokračovat v rozvoji inovativní diverzifikace u vyvíjeného segmentu trhu (který tedy nevykazuje nadměrnou kapacitu) a ii) umožní nahradit v segmentech trhů s nadměrnou kapacitou, stagnací nebo poklesem služby Sernamu službami jiných hospodářských subjektů (výsledkem čehož je uvolnění částí trhu v těchto segmentech ze strany Sernamu).
(…)
Komise též připomíná, že v případě prodeje celé společnosti Sernam (aktiva i pasiva), zamýšleného francouzskými orgány, musí být v každém případě použity podmínky rozhodnutí (převzetí činností silniční přepravy Sernamu jinými podniky a diverzifikace činností Sernam v železniční nákladní přepravě). Pokud by Sernam měl naopak prodat svá aktiva v celku, Komise připomíná, že se tyto dvě výše uvedené podmínky, týkající se restrukturalizace společnosti, nepoužijí, vzhledem k tomu, že Sernam nebude působit v současné právní formě a uvolní své části trhu ve prospěch nezávislého nabyvatele (který bude moci de facto pokračovat ve své činnosti s aktivy Sernamu).“
(90)
Rozhodnutí Sernam 2 tak pro Sernam SA počítá se dvěma různými scénáři prodeje: prodej celé společnosti Sernam SA (aktiva a pasiva) a prodej pouze aktiv. V prvním případě podléhá společnost, jež nabude aktiva a pasiva, podmínkám uvedeným v čl. 3 odst. 1 rozhodnutí Sernam 2 a v druhém případě se tyto podmínky neuplatňují.
(91)
Dále je nutno připomenout širší souvislosti, do kterých zapadají rozhodnutí Komise Sernam 1 a Sernam 2. Sernam SA byla trvale ztrátová společnost, jež využívala podpor státu na provoz, které jí vyplácela mateřská společnost SNCF a které byly pro přežití podniku nezbytné.
(92)
Bylo nutno ukončit umělé přežívání společnosti, která neoprávněně zaujímala podíly na trhu, i když nebyla konkurenceschopná. Z uvedeného vyplývá, že na jedné straně skončila pravidelná pomoc státu společnosti Sernam a na druhé straně měla buď být ukončena narušování hospodářské soutěže vyvolávaná touto pomocí, nebo být provázena vyrovnávacími opatřeními. Mělo tak dojít k vrácení 41 milionů EUR neoprávněných a neslučitelných podpor poskytnutých společnosti Sernam v období 2001-2004 a oproti podpoře na restrukturalizaci ve výši 503 milionů EUR měla být ukončena vyrovnávací opatření, čímž by se uvolnily podíly na trhu.
(93)
Komise ovšem hned zpočátku zjišťuje, že způsob, kterým Francie zamýšlela provést rozhodnutí z roku 2004, je přímo v rozporu se sledovanými cíli. Francouzské orgány totiž pod záštitou provádění tohoto rozhodnutí pokračovaly v poskytování provozních podpor, snažily se zachovat hospodářské přežití podniku bez uvolnění podílů na trhu a naopak se pokoušely jeho konkurenční postavení posílit.
(94)
V tomto stádiu je nutno přistoupit k metodickému přezkumu prostředků, které francouzské orgány uplatnily pro dosažení svých cílů.
3.2. ZNEUŽITÍ PODPORY POVOLENÉ ROZHODNUTÍM SERNAM 2
(95)
Francouzské orgány potvrzují, že podmínky uvedené v čl. 3 odst. 1 rozhodnutí Sernam 2 nebyly dodrženy. Komise se proto může omezit na ověření, zda Francie dodržela podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2. Pro připomínku tento odstavec zní:
„V případě, že Sernam do 30. června 2005 prodá prostřednictvím transparentního a otevřeného řízení svá aktiva v celku za tržní cenu společnosti, která nemá právní vazbu s SNCF, podmínky odstavce 1 se nepoužijí.“
(96)
Jak bude doloženo následovně, Francie tyto podmínky nedodržela.
3.2.1. Dne 30. června 2005 k převedení činností nedošlo
(97)
Z připomínek francouzských orgánů a prvního stěžovatele vyplývá, že dne 30. června 2005 vedení SNCF pouze v zásadě schválilo pevnou nabídku společnosti Financière Sernam. Memorandum o porozumění, které zavazuje všechny strany podílející se na transakci, bylo přitom podepsáno až 21. července 2005 a různé převodní transakce byly uskutečněny až 17. října 2005.
(98)
Komise z uvedeného dospívá k závěru, že k převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam nedošlo nejpozději dne 30. června 2005, jak to přesto vyžadovala podmínka stanovená rozhodnutím Sernam 2. Již tato skutečnost by stačila k závěru, že Francie zneužila podporu podmíněně povolenou rozhodnutím Sernam 2.
3.2.2. Převedení činností nepředstavuje prodej (27)
(99)
Prodejní smlouva v právních řádech členských států Unie spočívá na zásadách vypracovaných římským právem (emptio venditio). Prodej spočívá v převodu vlastnictví určitého majetku oproti uhrazení určité ceny. Jak zdůrazňuje francouzská vláda v souvislosti s francouzským právem, musí být tato cena pozitivní.
(100)
Transakce, při níž osoba, jež chce převést vlastnictví jednoho nebo více zboží, nabízí jejich nabyvateli peníze, nepředstavuje prodej, ale jiný typ smlouvy.
(101)
V tomto konkrétním případě zaplatila SNCF částku 59 milionů EUR za navýšení kapitálu společnosti Sernam SA ve výši 57 milionů EUR a společnosti Sernam Xpress ve výši 2 miliony EUR a společnosti Financière Sernam poskytla různé záruky. Uhrazení částky 2 milionů EUR společností Financière Sernam společnostem SNCF a Sernam SA vyrovnává navýšení kapitálu společnosti Sernam Xpress, nikoliv ale ostatní součásti transakce. Smlouvu uzavřenou mezi SNCF a Financière Sernam nelze proto označit za prodejní. Tuto skutečnost francouzské orgány ostatně nepopírají, když vysvětlují, že jednotlivá převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam nepředstavují prodej, protože francouzské právo by jim neumožnilo provést prodej, který by vedl k takovému výsledku.
(102)
Komise dochází k závěru, že smlouva uzavřená mezi SNCF a společností Financière Sernam nepředstavuje prodej. Z tohoto důvodu není také dodržen čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2, protože k žádnému prodeji nedošlo. Francie proto zneužila podporu podmíněně povolenou rozhodnutím Sernam 2.
3.2.3. Převedení činností nepředstavuje prodej aktiv, ale převedení celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv)
(103)
I za předpokladu, že by převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam představovalo prodej, dodržení čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 předpokládá, že se tento prodej týká pouze aktiv a ne celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv). Uvedené vyplývá z 217. bodu odůvodnění rozhodnutí Sernam 2, který je citován v 89. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí.
(104)
Jak je uvedeno v oddílu 2.4, převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam, provedené SNCF, je založeno na využívání společností Sernam SA její dceřiné společnosti Sernam Xpress, kterou plně vlastní a na kterou byla převedena aktiva Sernam SA a také její pasiva s výjimkou některých jejích závazků vůči mateřské společnosti SNCF. Před tímto převodem přistoupila SNCF na navýšení kapitálu společnosti Sernam SA v částce 57 milionů EUR a tato disponibilní likvidita byla zahrnuta do převáděných aktiv. Po provedení převodu přistoupila SNCF k navýšení kapitálu společnosti Sernam Xpress v částce 2 milionů EUR. Poté byly akcie společnosti Sernam Xpress prodány společnosti Financière Sernam za stejnou částku (2 miliony EUR).
(105)
Jak je uvedeno v oddílu 2.7.1.3, francouzské orgány odůvodňují nutnost této transakce jak francouzským právem, tak rozhodnutím Sernam 2.
(106)
Zdůrazňují, že celkový výsledek transakce je stejný jako výsledek prodeje aktiv. Je ji prý nutno proto považovat za prodej aktiv Sernam SA v celku, a to ve smyslu čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2.
(107)
Komise dospívá k jinému závěru, a to ze dvou důvodů.
3.2.3.1. Převedení spočívá v převodu aktiv a pasiv v celku v rámci jedné skupiny, po němž následuje prodej akcií (share deal) dceřiné společnosti, jež je nabyla
(108)
Transakce provedená společností SNCF umožnila společnosti Financière Sernam nabýt akcie společnosti Sernam Xpress, a tudíž přistoupit k prodeji akcií („share deal“).
(109)
SNCF sice nejprve provedla transakci označovanou podle francouzských orgánů francouzským právem za „částečný vklad aktiv“ (ve skutečnosti aktiv a pasiv). Ovšem ani v případě oddělené analýzy nelze tuto transakci označit za „prodej aktiv třetí straně“. Uskutečnila se za zápornou cenu ve výši 57 milionů EUR, a nepředstavuje proto prodej (viz oddíl 3.2.2). Netýká se navíc pouze aktiv, ale také všech pasiv, s výjimkou některých závazků Sernam SA vůči své mateřské společnosti SNCF. Jednalo se tak o převedení celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv) a ne o prodej pouhých aktiv (viz také oddíl 3.2.3.2).
(110)
Nakonec bylo toto převedení provedeno na dceřinou společnost v plném vlastnictví, kterou byla společnost Sernam Xpress, tedy subjekt vytvořený ad hoc a určený k převzetí aktiv a pasiv společnosti Sernam SA s jediným cílem, aby byla sama prodána společnosti Financière Sernam. Tento vklad tak nebyl učiněn do třetího podniku, který by byl na SNCF nezávislý.
(111)
Akcie společnosti Sernam Xpress byly poté prodány společnosti Financière Sernam, což také nepředstavuje prodej aktiv třetí straně, ale převedení akcií nebo-li share deal (a tedy převedení celého podniku).
(112)
Žádná z transakcí provedených SNCF proto nepředstavuje prodej aktiv společnosti Sernam SA v celku společnosti bez právní vazby na SNCF, a podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 nebyly tudíž splněny.
3.2.3.2. Převedení se neomezuje na aktiva, ale zahrnuje celou společnost SA (aktiva a pasiva)
(113)
Bod odůvodnění č. 217 rozhodnutí Sernam 2 uvedený v 89. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí stanoví jasné rozlišení mezi prodejem aktiv na jedné straně a prodejem celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv) na straně druhé. Z tohoto bodu odůvodnění jasně vyplývá, že pokud by francouzské orgány musely, jak měly v úmyslu v okamžiku přijetí rozhodnutí Sernam 2, přistoupit na prodej celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv), měly za povinnost dodržet podmínky uvedené v čl. 3 odst. 1 rozhodnutí Sernam 2.
(114)
Výsledkem různých převodních transakcí je, že společnost Financière Sernam nabytím společnosti Sernam Xpress získává v okamžiku přijetí rozhodnutí Sernam 2 všechna aktiva a pasiva společnosti Sernam SA kromě následujícího: na jedné straně se aktiva navýšila vložením částky 57 milionů EUR ve prospěch společnosti Sernam SA a 2 milionů EUR ve prospěch společnosti Sernam Xpress (viz také oddíl 3.2.4 tohoto rozhodnutí) a jednak se pasiva snížila o výši akcionářské půjčky získanou společností Sernam SA od skupiny SNCF, která odpovídala pasivu za zrušení smlouvy „IBM - GPS“, a o částku závazku vrácení neslučitelné podpory ve výši 41 milionů EUR.
(115)
Tyto okrajové úpravy ovšem nemohou zastřít skutečnost, že zásadní část aktiv a pasiv společnosti Sernam SA byla skutečně převedena nejprve na společnost Sernam Xpress a poté na společnost Financière Sernam.
(116)
Převedení činností tak nepředstavuje prodej aktiv ale, až na některé výjimky, převedení celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv). Podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 tak nebyly dodrženy, a to také z tohoto důvodu.
3.2.4. Převedení se neomezuje na aktiva vlastněná společností Sernam SA v okamžiku přijetí rozhodnutí Sernam 2, ale byla navýšena o částku 59 milionů EUR
(117)
Na straně aktiv Komise rovněž zaznamenává, že navýšením kapitálu společností Sernam SA a Sernam Xpress došlo k přidání částky ve výši 59 milionů EUR a že při zohlednění úhrady ve výši 2 milionů EUR společností Financière Sernam představuje tento dodatek z hospodářského hlediska částku 57 milionů EUR. Takový dodatek k aktivům čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 nepovoluje.
3.2.5. Převedení činností neproběhlo prostřednictvím otevřeného a transparentního řízení
(118)
Francouzské orgány nejprve připravily otevřené a transparentní řízení. Na konci tohoto řízení ovšem SNCF neobdržela žádnou závaznou nabídku.
(119)
Po neúspěšném otevřeném a transparentním řízení byla smlouva ohledně různých převodů činností společnosti Sernam SA uzavřena se společností Financière Sernam. Protože se posledně jmenovaná společnost nezúčastnila jako taková a nezávislým způsobem otevřeného a transparentního řízení, převedení činností prostřednictvím otevřeného a transparentního řízení se tak nakonec neuskutečnilo.
(120)
Podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 tak nebyly dodrženy rovněž z tohoto důvodu.
3.2.6. Cíl prodeje aktiv nebyl dodržen
(121)
Rozhodnutí Sernam 2 vysvětluje ve svém bodě odůvodnění č. 217 cíl prodeje aktiv takto:
„Sernam […] uvolní své části trhu ve prospěch nezávislého nabyvatele (který bude moci de facto pokračovat ve své činnosti s aktivy Sernamu).“
(122)
Cílem prodeje aktiv tak bylo uvolnění částí trhu a aktiv společnosti Sernam SA a zároveň umožnit třetímu subjektu tato aktiva používat. Prodej aktiv měl tedy za cíl přerušit hospodářskou činnost společnosti Sernam SA.
(123)
V tomto konkrétním případě nabylo ovšem celou společnost Sernam SA její vedení, které se seskupilo v budoucí společnosti Financière Sernam. Nepřerušení hospodářské činnosti je úplné. Podnik je zbaven značné části svého dluhu a získal volný kapitál ve výši 59 milionů EUR, z nichž 57 milionů připadá z hospodářského hlediska na SNCF. Kromě skutečnosti, že provedená transakce nedodržuje podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2, neumožňuje navíc ani dosáhnout cílů sledovaných tímto rozhodnutím. Vede naopak k posílení hospodářského subjektu, které může zhoršit narušení hospodářské soutěže, zatímco opatření uložená rozhodnutím měla za cíl právě jeho zmírnění.
3.2.7. Argumenty předložené Francií neumožňují prokázat dodržení čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2
(124)
Tvrzení Francie, podle nějž transakce brány jako celek údajně odpovídají prodeji aktiv v celku, nelze přijmout. Prvním příznačným rysem prodeje aktiv v celku je již z jeho podstaty skutečnost, že nemůže být založen na prodeji akcií. Komise proto nemůže přijmout tvrzení, podle nějž se několik různých právních aktů (částečný vklad aktiv a pasiv a následující share deal) rovná jednomu danému právnímu aktu (prodej aktiv), pokud jeden ze skutečně provedených právních aktů představuje vyvrácení hledaného právního aktu.
(125)
Stejně tak nelze přijmout tvrzení, podle nějž francouzské právo neumožňuje přímý prodej aktiv společnosti Sernam SA společnosti Financière Sernam. Zaprvé je nutno připomenout, že rozhodnutí Sernam 2 ponechávalo Francii možnost dvou alternativních řešení, jak toto rozhodnutí provést. Za předpokladu, že by se prodej aktiv ukázal jako nemožný, mohly francouzské orgány stále provést toto rozhodnutí podle možnosti, s níž počítá čl. 3 odst. 1 rozhodnutí Sernam 2 (omezit vlastní činnosti společnosti Sernam SA na pouhou dopravu zásilek po železnici, přičemž by dopravu po silnici zajišťovali subdodavatelé). Zadruhé, pokud by se věřitelské třetí strany skutečně postavily proti prodeji za zápornou cenu, mohlo být na společnost Sernam SA uvaleno kolektivní úpadkové řízení, v jehož rámci by k prodeji aktiv mohlo dojít.
(126)
Pokud měly francouzské orgány potíže s provedením rozhodnutí Sernam 2, měly se obrátit na Komisi, aby v dohodě s ní dospěly k řešení ohledně jiného postupu, a to na základě zásady loajální spolupráce stanovené v čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii (SEU). Francouzské orgány sice dne 24. listopadu 2004 Komisi navštívily a dne 21. prosince 2004 ji dopisem úředně informovaly o rozhodnutí prodat aktiva v celku, aniž by ovšem popsaly zásadní prvky tohoto postupu, je ale nutno zdůraznit, že Francie v žádném okamžiku Komisi neoznámila změnu plánu restrukturalizace, který Komise ve svém rozhodnutí Sernam 2 podmínečně schválila. Pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (28) ale ve svém oddílu 3.2.3 potvrzují, že se členský stát nesmí odchýlit od plánu restrukturalizace bez předchozího oznámení a souhlasu Komise.
(127)
Komise ale nikdy nevyslovila souhlas s převedením činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam, které Francie provedla.
3.2.8. Závěr: Francie nedodržela článek 3 rozhodnutí Sernam 2 a zneužila podporu ve výši 503 milionů EUR
(128)
Jako závěr zastává Komise názor, že článek 3 rozhodnutí Sernam 2 nebyl dodržen. Došlo proto ke zneužití podpory na restrukturalizaci ve výši 503 milionů EUR, kterou podmíněně povolilo rozhodnutí Sernam 2.
3.2.9. Podpora ve výši 503 milionů EUR není slučitelná s vnitřním trhem
(129)
Protože podporu ve výši 503 milionů EUR příjemce použil za porušení rozhodnutí Sernam 2, není tato podpora na základě tohoto rozhodnutí slučitelná s vnitřním trhem.
(130)
Uvést důvody slučitelnosti podpory přísluší podle judikatury Soudního dvora členskému státu. Protože Francie žádné důvody slučitelnosti neuvedla, dochází Komise k závěru, že podpora ve výši 503 milionů EUR je neslučitelná s vnitřním trhem a je nutno ji získat zpět, a to navýšenou o úroky ode dne, kdy byla dána k dispozici.
(131)
Toto vrácení musí být vymáháno od společnosti Financière Sernam a jejích dceřiných společností, a to zejména od společností Sernam Services a Aster, které dnes pokračují v hospodářské činnosti, jež byla příjemcem podpory a byla dříve vykonávána společností Sernam SA (dnes likvidované) a poté společností Sernam Xpress (jejíž majetek byl pohlcen společností Financière Sernam následkem všeobecného převedení majetku). Je nutno se domnívat, že nejprve společnost Sernam Xpress převzala následkem transakce, jež proběhla uvnitř skupiny, všechny části aktiv a část pasiv společnosti Sernam SA. Společnost Sernam Xpress tak pokračovala ve výkonu hospodářské činnosti společnosti Sernam SA (viz rovněž podrobné prokázání v oddílu 3.3). Z důvodu všeobecného převodu majetku představuje poté společnost Financière Sernam právní nástupkyni společnosti Sernam Xpress. Společnost Financière Sernam a její dceřiné společnosti, a to zejména Sernam Services a Aster, potom pokračují v činnosti společností Sernam SA a Sernam Xpress, a mají tak nadále prospěch z podpory ve výši 503 milionů EUR, která byla původně poskytnuta společnosti Sernam SA.
3.3. VRÁCENÍ PODPORY VE VÝŠI 41 MILIONŮ EUR
(132)
Státní podpora ve výši 41 milionů EUR, kterou měla Francie od jejího příjemce získat zpět na základě rozhodnutí Sernam 2, byla zapsána do pasiv likvidace společnosti Sernam SA.
(133)
Francouzské orgány se domnívají, že podle článku 4 rozhodnutí Sernam 2 má údajně převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam prostřednictvím řízení, jež označují za otevřené a transparentní, za následek omezení povinnosti vrácení pouze na společnost Sernam SA.
(134)
Článek 4 rozhodnutí Sernam 2 zní takto:
„Veškerý dílčí nebo celkový prodej Sernamu musí být proveden za tržní cenu a prostřednictvím transparentního řízení, otevřeného všem konkurentům. Za těchto podmínek připadne společnosti Sernam, pokud bude nadále existovat, úhrada podpory 41 mil. EUR.“
(135)
Článek 4 rozlišuje, zda došlo či nedošlo k přerušení hospodářské činnosti společnosti Sernam. V případě zrušení této činnosti není nutno vrácení vymáhat od stran, které nabyly aktiva za tržní cenu v rámci otevřeného a transparentního řízení.
(136)
Komise vedle toho zaznamenává, že Soudní dvůr a Tribunál ve svých judikaturách přikládají těmto stejným faktorům rozhodující význam.
(137)
Rozsudek ve věci SMI (29) rozlišuje v případě prodeje činností, jež byly příjemcem podpory, dvě možnosti, a to prodej podílů v podniku, po němž si podnik, který byl příjemcem podpory, zachová svou právní subjektivitu (share deal), a prodej všech nebo části aktiv podniku jinému podniku, po němž hospodářská činnost, jež byla příjemcem podpory, není nadále vykonávána stejnou právnickou osobou (asset deal).
(138)
Pokud jde o share deal, Soudní dvůr rozhodl, že: (30)
„[…] je v případě, že podnik, který obdržel protiprávní podporu, je získán za tržní cenu, tj. za nejvyšší cenu, kterou by byl ochoten zaplatit soukromý investor za normálních podmínek hospodářské soutěže za tuto společnost ve stavu, v němž se - zejména po obdržení státní podpory - nachází, prvek podpory hodnocen za tržní cenu a zahrnut do kupní ceny. Za těchto podmínek nelze mít za to, že nabyvatel byl zvýhodněn ve vztahu k ostatním hospodářských subjektům na trhu (v tomto ohledu viz rozsudek ze dne 20. září 2001 ve věci Banks, C-390/98, Sb. rozh., s. I-6117, bod č. 77).
Pokud jde o tento konkrétní příklad, podnik, jemuž byly poskytnuty protiprávní státní podpory, si zachoval svou právní subjektivitu a nadále vykonává na svůj účet činnosti dotované státními podporami. Tento podnik si proto běžně zachová konkurenční výhodu spojenou s uvedenými podporami, a proto je to právě on, kdo musí být povinen vrátit částku rovnající se výši těchto podpor. […]“
(139)
Pokud jde o asset deal, pokračuje Soudní dvůr takto: (31)
„Je samozřejmě možné, aby se v případě, kdy jsou vyčleněné podniky založeny za účelem zachování kontinuity části činnosti podniku, který obdržel podporu a který vyhlásil úpadek, v případě nutnosti rovněž od těchto podniků požadovalo navrácení dotyčné podpory, pokud se zjistí, že nadále využívají konkurenční výhodu spojenou se získáním podpory. Mohlo by tomu být tak zejména v případě, kdy tyto podniky přistupují ke skupování aktiv společnosti v likvidaci, aniž by za ně hradily cenu odpovídající tržním podmínkám, nebo pokud se prokáže, že vznik těchto podniků měl za důsledek obejití povinnosti vrátit tyto podpory.“
(140)
Stejné rozlišení lze nalézt v rozsudku ve věci Seleco (32). V tomto rozsudku Soudní dvůr potvrzuje, že Komise může být dovedena k požadavku, aby se vrácení neomezovalo na původní podnik, ale bylo rozšířeno i na podnik, který zaručuje jeho neomezené trvání prostřednictvím výrobních prostředků, které na něj byly převedeny, umožní-li určité prvky tohoto převodu konstatovat, že mezi těmito dvěma entitami existuje hospodářská návaznost. Pro účely zjištění hospodářské návaznosti Soudní dvůr uznal rovněž relevantnost těchto ukazatelů: předmět převodu (aktiva a pasiva, zachování pracovní síly, seskupená aktiva), cena převodu, totožnost akcionářů nebo majitelů nástupnického a původního podniku, okamžik, kdy k převodu došlo (po zahájení vyšetřování, zahájení řízení nebo konečném rozhodnutí) nebo dále ekonomickou logiku operace (33).
(141)
Je vhodné rovněž zdůraznit, že prodeje aktiv ve věcech SMI a Seleco proběhly v rámci kolektivního úpadkového řízení pod dohledem soudce. Týkaly se pouze části aktiv podniků v kolektivním úpadkovém řízení. Podle Soudního dvora navíc nebylo prokázáno, že neproběhly za tržních podmínek.
(142)
Soud prvního stupně analyzoval případ asset deal v rozsudku ve věci CDA (34) a ověřoval zejména, zda v tomto konkrétním případě existují skutečnosti, které by mohly vést k závěru o obejití příkazu k navrácení pomocí částečného prodeje aktiv. Soud prvního stupně usoudil, že v tomto konkrétním případě Komise podobný úmysl neprokázala a že společnost CDA účinně nevyužívala konkurenčního zvýhodnění spojeného se získáním podpor. Soud prvního stupně postavil toto zjištění na dvou věcných skutečnostech: prodej byl omezen na část aktiv prodaných v celku a tento postup (tj. prodej v celku) umožnil získat vyšší částku, než by bylo možno získat při odděleném prodeji jednotlivých částí dotyčných aktiv.
(143)
Za účelem zjištění, zda je nutno rozšířit navrácení na společnost Financière Sernam a její dceřiné společnosti Sernam Services a Aster, je proto třeba přezkoumat převedení činností Sernam SA na Financière Sernam z hlediska kritérií vypracovaných Soudním dvorem a Soudem prvního stupně.
(144)
Pokud jde nejprve o převod všech aktiv a pasiv kromě tří finančních pasiv (akcionářská půjčka získaná společností Sernam SA od skupiny SNCF, pasivum spojené se zrušením smlouvy „IBM - GPS“ a povinnost vrátit neslučitelnou podporu ve výši 41 milionů EUR) ze společnosti Sernam SA na společnost Sernam Xpress, Komise zjišťuje, že se tento převod týkal celého podniku (viz oddíl 3.2.3). Mezi společnostmi Sernam SA a Sernam Xpress proto existuje hospodářská návaznost. Tato skutečnost odlišuje tento konkrétní případ od skutečností, jež vedly k rozsudkům ve věcech SMI, Seleco a CDA, které se týkaly pouze prodeje části aktiv. K převodu navíc došlo v rámci skupiny. Proběhl po konečném rozhodnutí Komise, kterým se nařizovalo vrácení podpory, a jeho jedinou ekonomickou logikou bylo umožnit pokračování činnosti společnosti Sernam, aniž by se přitom musely splnit podmínky uložené v článku 3 rozhodnutí Sernam 2. Jsou proto splněna všechna kritéria prokazující hospodářskou návaznost ve smyslu rozhodnutí a rozsudku ve věci Seleco.
(145)
Komise mimochodem konstatuje, že převod na společnost Sernam Xpress neodpovídá tržním podmínkám. Převod na společnost Sernam Xpress byl uskutečněn za zápornou cenu a nebyl výsledkem otevřeného a transparentního řízení (viz oddíl 3.2.5). K záporné ceně ve výši 57 milionů EUR, jež je pojata jako provozní podpora na pokrytí ztrát společnosti Sernam Xpress za období 2005-2008 (35), je nutno připočítat odepsání pohledávky SNCF vůči Sernam SA ve výši 38,5 milionu EUR (viz 27. bod odůvodnění). Komise nakonec také zjišťuje, že u pasiv, která zůstávají ve společnosti Sernam SA, se jedná o dluhy vůči třetím stranám a ne vůči SNCF. Vložením kapitálu ve výši 57 milionů EUR umožnila SNCF společnosti Sernam Xpress uhradit tyto pohledávky v celém jejich rozsahu, a to alespoň za období 2005-2008. Pokud by ale SNCF prodala pouze aktiva za kladnou cenu, byly by dluhy Sernam SA vůči třetím stranám uhrazeny pouze do výše příjmu z prodeje. Tato skutečnost je dodatečným důkazem toho, že smluvní vyváženost mezi SNCF a společností Financière Sernam neodpovídá tržním podmínkám.
(146)
Je také nutno konstatovat, že záporná cena ve výši 57 milionů EUR je vyšší než nejlepší nabídka při neúspěšném nabídkovém řízení, kdy záporná cena dosáhla výše 56,4 milionů EUR (nabídka v druhém kole [zájemce 5]).
(147)
Převod umožnil, aby se společnost Sernam Xpress vyhnula příkazu k vrácení částky 41 milionů EUR, kterým byla zatížena společnost Sernam SA, a umožnil jí dále pokračovat v činnostech společnosti Sernam SA, aniž by tuto podporu musela vracet a aniž by musela dodržet podmínky článku 3 rozhodnutí Sernam 2.
(148)
Z těchto důvodů dochází Komise k závěru, že převod činností společnosti Sernam SA na společnost Sernam Xpress měl za následek, že si společnost Sernam Xpress zachovala účinné využívání konkurenčního zvýhodnění spojeného se získáním poskytnutých podpor. Mezi oběma společnostmi existovala totiž hospodářská návaznost a u převodu se jedná o obejití příkazu k navrácení, kterým byla zatížena společnost Sernam SA.
(149)
Jak je vysvětleno v rozsudcích ve věcech SMI a Seleco, prodej akcií společnosti, jež je příjemcem protiprávní podpory, akcionářem třetí osobě nemá vliv na povinnost získat podporu zpět od společnosti, jež je jejím příjemcem. Prodej podílů společnosti Sernam Xpress společnosti Financière Sernam neměl proto za následek zbavení společnosti Sernam Xpress povinnosti vrátit podporu ve výši 41 milionů EUR.
(150)
Po spojení Sernam Xpress a Financière Sernam přešla povinnost vrácení na společnost Financière Sernam. Tato společnost a její dceřiné společnosti, a to zejména Sernam Services a Aster, navíc pokračují v činnosti společností Sernam SA a Sernam Xpress, a mají tak nadále prospěch z podpory ve výši 41 milionů EUR, která byla původně poskytnuta společnosti Sernam SA.
(151)
Z důvodů vysvětlených výše v bodě 3.4 nelze kromě toho přijmout tvrzení francouzských orgánů vycházejících z uplatnění zásady soukromého investora v tržním hospodářství.
3.4. NOVÉ PODPORY POSKYTNUTÉ SPOLEČNOSTI SERNAM XPRESS
(152)
Memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005 počítá s určitým počtem opatření, která mohou představovat nové podpory (viz výše 36. bod odůvodnění). Komise musí ověřit, zda tato opatření představují nové podpory, a pokud ano, zda je lze prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem.
(153)
Podle francouzských orgánů by měla být všechna tato opatření v souladu se zásadou soukromého investora v tržním hospodářství. SNCF převedla údajně činnosti společnosti Sernam SA na společnost, jež předložila v otevřeném a transparentním nabídkovém řízení nejlepší nabídku a tato nabídka, byť spočívala v záporné ceně, má být pro stát jako akcionáře méně nákladná než likvidace společnosti Sernam.
(154)
Komise soudí, že v případě, kdy se má získat podpora zpět, nelze zásadu soukromého investora uplatňovat. Při vymáhání podpory stát jedná na základě povinností, které mu podle unijního práva přísluší, a ne jako akcionář.
(155)
Komise ostatně zaznamenává, že čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 chápal prodej aktiv jako ekvivalent vyrovnávacích opatření uložených v čl. 3 odst. 1. Podle bodu č. 40 pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (36) nelze postoupení ztrátové činnosti považovat za vyrovnávací opatření. Záporná cena dohodnutá mezi SNCF a společností Financière Sernam ukazuje, že se jedná o postoupení ztrátové činnosti, které nelze považovat za rovnocenné vyrovnávacímu opatření. V tomto případě odpovídá záporná cena provozní podpoře poskytnuté podniku, která již z podstaty nemůže omezit narušení hospodářské soutěže.
(156)
Pokud by se mělo přijmout stanovisko zastávané Francií, Francie by se mohla vyhnout povinnosti získat zpět od společnosti Sernam SA a jakékoliv jiné společnosti, která pokračuje v její hospodářské činnosti, podporu ve výši 41 milionů EUR prohlášenou za neslučitelnou rozhodnutím Sernam 2 a dále také podporu ve výši 503 milionů EUR, jež byla zneužita. Takový výsledek by byl v jasném rozporu s judikaturou Soudního dvora, podle níže je členský stát vyzván, aby získal zpět podporu neprodleně za použití všech dostupných právních prostředků, a to včetně zabavení aktiv podniku a případně jeho vyhlášení v úpadku, pokud dotyčné vrácení není schopen provést (37).
(157)
Přijetí stanoviska zastávaného Francií by rovněž vedlo k diskriminaci mezi soukromým a veřejným podnikem. Zatímco by stát vymáhal vrácení od soukromého podniku, a to v případě potřeby až do jeho likvidace, mohl by se veřejný podnik tomuto údělu vyhnout pouze proto, že je pro stát méně nákladné jej prodat za zápornou cenu než získat zpět protiprávní a neslučitelné podpory, které podnik získal.
(158)
Z těchto důvodů Komise soudí, že se Francie nemůže odvolávat na zásadu soukromého subjektu v tržním hospodářství, aby se vyhnula tomu, že opatření, s nimiž počítá memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005, mohou být označena za státní podporu.
(159)
Je proto nutno zjistit, zda dotyčná opatření poskytla společnosti Sernam Xpress nebo společnosti Financière Sernam zvýhodnění. Protože se oba tyto podniky později spojily, není nutno rozlišovat mezi zvýhodněním jednoho nebo druhého z nich. Jsou splněna tři další kritéria přítomnosti podpory: opatření jsou poskytnuta z prostředků veřejného podniku, tj. SNCF; SNCF představuje veřejnoprávní subjekt (organisme de droit public - EPIC) a jako takový podléhá těsné kontrole státu; poskytnutí výhody je proto přičitatelné státu. Protože Sernam Xpress/Financière Sernam provozují činnost v oblasti silniční dopravy, která je v rámci Unie otevřena hospodářské soutěži, zvýhodnění může tuto soutěž narušit a ovlivnit obchod mezi členskými státy.
3.4.1. Navýšení kapitálu společnosti Sernam SA ve výši 57 milionů EUR společností SNCF
(160)
Navýšením kapitálu společnosti Sernam SA o částku 57 milionů EUR provedeném společností SNCF získala Sernam SA značnou finanční výhodu, které se jejím konkurentům nedostalo. Tato výhoda byla později převedena společně s ostatními aktivy a pasivy na společnost Sernam Xpress.
3.4.2. Navýšení kapitálu společnosti Sernam Xpress ve výši 2 milionů EUR společností SNCF
(161)
Navýšením kapitálu společnosti Sernam Xpress o částku 2 miliony EUR provedeném společností SNCF získala Sernam Xpress značnou finanční výhodu, které se jejím konkurentům nedostalo. Komise ale bere na vědomí, že SNCF obdržela od společnosti Financière Sernam platbu ve výši 2 milionů EUR, což vyrovnává navýšení kapitálu o částku 2 miliony EUR, která tím pádem zvýhodnění neposkytla.
3.4.3. Odepsání pohledávek SNCF vůči společnosti Sernam SA
(162)
Jak je vysvětleno v 33. bodě odůvodnění, převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam nezahrnuje dvě pohledávky SNCF vůči společnosti Sernam SA v celkové výši 38,5 milionu EUR. Odepsáním těchto pohledávek poskytuje SNCF společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam zvýhodnění ve stejné výši.
3.4.4. Záruky poskytnuté společností SNCF
(163)
Při převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam poskytla SNCF tyto záruky:
-
zavázala se dokončit ve stanovené lhůtě výstavbu zvláštního závodu (ve městě Valenton), který je nutný pro provozování nové koncepce dopravy zásilek po železnici, tzv. „Train bloc express“ (dále jen „TBE“), a to s pokutou ve výši 1 milionu EUR v případě zpoždění,
-
zavázala se uhradit případný růst nájmů u nových provozoven s rozdílem omezeným na nejvýše 3 miliony EUR,
-
prodloužila o tři roky nárok na návrat do mateřského podniku […] železničářů, kteří byli vysláni na práci v rámci společnosti Sernam,
-
prodloužila o tři roky sociální protokol, jenž zaručuje […] zaměstnancům společnosti Sernam převedení na nová pracovní místa v rámci SNCF v případě jejich propuštění (společností Sernam),
-
SNCF zaručila „trvání TBE“ (38) a přístup k tomuto typu vlaku (39). V tomto rámci zaplatila SNCF společnosti Sernam Xpress částku 3 miliony EUR.
(164)
Pokud jde o první dvě záruky, je zřejmé, že Sernam Xpress/la Financière Sernam výhodu poskytují. Bez těchto záruk by společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam tyto náklady nemohly samy nést.
(165)
Pokud jde o záruky ohledně TBE, Komise soudí, že pro společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam výrazně snižují riziko. Poskytují jim proto výhodu.
(166)
Podle Francie má ze záruky poskytnuté železničářům vlastně prospěch SNCF. SNCF totiž vyslala určitý počet železničářů pracovat do společnosti Sernam SA. Náklady spojené s těmito železničáři nesla společnost Sernam SA a tito železničáři měli nárok vrátit se do SNCF na pouhou žádost. Vzhledem k obavám, které mohla vyvolat případná privatizace, SNCF prodloužila dobu, během níž mohli železničáři uplatnit tento nárok, aby zabránila jejich masivnímu návratu, jež by byl pro SNCF nákladnější.
(167)
Komise se domnívá, že bez této záruky by železničáři s velkou pravděpodobností skutečně požádali v okamžiku převedení činností o návrat do SNCF. Společnost Sernam Xpress by je musela nahradit novými zaměstnanci se statusem pracovníků soukromého sektoru. Komise považuje v tomto konkrétním případě za pravděpodobné, že by mzdy těchto nových pracovníků byly nižší než mzdy železničářů, což by vyrovnalo dodatečné náklady, které by společnosti Sernam Xpress vznikly kvůli omezenější zkušenosti těchto nových zaměstnanců nebo kvůli potížím najmout jich vysoký počet za velmi krátkou dobu.
(168)
Pokud jde o prodloužení záruky převedení na nová pracovní místa na tři roky, Francie se domnívá, že představuje osobní právo poskytnuté SNCF některým zaměstnancům. Ani společnost Financière Sernam a ani společnost Sernam Xpress nebyly údajně stranami této dohody.
(169)
Komise tuto analýzu nesdílí. Díky této záruce je totiž výhodnější zůstat zaměstnán během dotyčného období u společnosti Sernam Xpress, aniž by tato společnost nesla jakékoliv dodatečné náklady.
(170)
Komise dochází k závěru, že záruky poskytnuté SNCF v memorandu o porozumění ze dne 21. července 2005 poskytují, s výjimkou záruky železničářům, společnostem Sernam Xpress/Financière Sernam výhodu.
(171)
Zatímco hodnotu prvních tří záruk lze snadno vyčíslit (1 milion EUR, 3 miliony EUR a 3 miliony EUR), v případě záruky zařazení zaměstnanců na nová místa tomu tak není. Francie by měla stanovit zvýšení mezd, které by společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam musely zaměstnancům poskytnout, aby dosáhly stejný cíl, kdyby tato záruka neexistovala.
3.4.5. Prodejní cena
(172)
Ve 164. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení si Komise položila otázku, zda záporná cena „uhrazená“ společností Financière Sernam skutečně odpovídala tržní hodnotě. V tomto ohledu bere Komise na vědomí, že mezitím došlo ke spojení společností Sernam Xpress a Financière Sernam a že případná podpora společnosti Financière Sernam v podobě příliš vysoké záporné ceny nepřesáhla 57 milionů EUR podpory, již obdržela společnost Sernam Xpress jako novou podporu. Tím není nadále nutno vyslovit se k otázce případné podpory kupci.
3.4.6. Závěr k přítomnosti nových podpor
(173)
Opatření memoranda o porozumění ze dne 21. července 2005 popsané v tomto oddílu 3.4 představují nové podpory pro společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam.
3.4.7. Neslučitelnost s vnitřním trhem a navrácení
(174)
Podle judikatury Soudního dvora přísluší členskému státu, aby uvedl důvody slučitelnosti určité podpory. Protože Francie žádné důvody slučitelnosti neuvedla, Komise dochází k závěru, že tyto podpory jsou neslučitelné s vnitřním trhem a je nutno je získat zpět navýšené o úroky.
(175)
Toto navrácení se musí provést u společnosti Financière Sernam a jejích dceřiných společností, a to zejména společností Sernam Services a Aster, které dnes pokračují v hospodářské činnosti, jež byla příjemcem podpory a kterou dříve vykonávala společnost Sernam Xpress (sloučená se společností Financière Sernam).
3.5. ZRUŠUJÍCÍ DOLOŽKA
(176)
Memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005 obsahuje zrušující doložku pro případ záporného rozhodnutí Komise během pěti roků od jeho uzavření. Tato doložka by mohla rovněž představovat novou podporu. V podobném případě by ale náprava spočívala v její nepoužitelnosti. Protože doložka nebyla uplatněna, bylo tohoto cíle dosaženo. Dotyčnou doložku proto není nutno dále analyzovat.
3.6. OPRÁVNĚNÁ DŮVĚRA
(177)
Tvrzení uváděné francouzskými orgány, podle nějž kroky (jako jejich návštěva u Komise dne 24. listopadu 2004 a jejich dopis ze dne 21. prosince 2004) podniknuté v dobré víře vedly ke vzniku oprávněné důvěry ohledně souladu převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam s rozhodnutím Sernam 2 a unijním právem, nelze přijmout.
(178)
Informace sdělené Francií se totiž omezily na informování Komise o rozhodnutí prodat aktiva v celku, aniž by popisovaly zásadní skutečnosti převodu aktiv společnosti Sernam SA. Zejména informační zpráva Komisi ze dne 21. prosince 2004 se omezuje na uvedení některých skutečností týkajících se organizace postupu postoupení aktiv a na jeho otevřenou a transparentní povahu s cílem uskutečnit prodej za tržní cenu do 30. června 2005.
(179)
Komise nebyla tehdy upozorněna na žádnou z následujících skutečností:
1)
na skutečnost, že plánované postoupení spočívá v převodu aktiv a pasiv v rámci skupiny na jiný právní subjekt (Sernam Xpress) s jeho následným postoupením (share deal);
2)
na skutečnost, že s aktivy bude postoupena také část pasiv a že v pasivech společnosti Sernam SA zůstane pouze příkaz k navrácení podpory ve výši 41 milionů EUR a pohledávky SNCF v částce 38,5 milionu EUR;
3)
na skutečnost, že Francie byla v případě nabídky na převzetí za zápornou cenu ochotna navýšit kapitál společností Sernam SA a Sernam Xpress.
(180)
Bez informací o těchto skutečnostech Komise nemohla předvídat způsob, jakým Francie rozhodnutí Sernam 2 nakonec provedla. Informační zpráva ze dne 21. prosince 2004 naopak naznačuje, že postoupení bude provedeno bez rozlišování mezi pasivy a za kladnou cenu, protože se v ní uvádí, že „jakmile bude postoupení uskutečněno, budou příjmy, které takto vzniknou, použity na úhradu pasiv právnické osoby Sernam, včetně neslučitelné podpory, a to v rámci obvyklých vnitrostátních postupů“.
(181)
Pokud se vzhledem k záporné povaze cen nabídnutých za aktiva společnosti Sernam ukázala eventualita navýšení kapitálu (prvek 3) až při obdržení nabídek, Francie si musela být při vypracování své informační zprávy ze dne 21. prosince 2004 vědoma alespoň možnosti prodeje aktiv s částí pasiv (prvek 2). Ať je tomu jakkoliv, francouzské orgány se nemohou nijak dovolávat s poukazem na oprávněnou důvěru, aniž by samovolně informovaly Komisi dne 21. prosince 2004 nebo později o těchto zásadních skutečnostech.
(182)
Konečně a především je nutno zdůraznit, že pokud měly francouzské orgány potíže s provedením rozhodnutí Sernam 2, měly se obrátit na Komisi, aby v dohodě s ní dospěly k řešení ohledně jiného postupu, a to na základě zásady loajální spolupráce stanovené v čl. 4 odst. 3 SEU. Pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (40) ve svém oddílu 3.2.3 potvrzují, že při uplatnění této obecné zásady se členský stát nesmí odchýlit od plánu restrukturalizace bez předchozího oznámení a souhlasu Komise.
(183)
Komise navíc nikdy nevyslovila souhlas s převedením činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam, které Francie provedla.
(184)
Komise proto dochází k závěru, že Francie a ani příjemci podpory se nemohou nijak dovolávat s poukazem na oprávněnou důvěru.
4. NAVRÁCENÍ
(185)
Komise dospěla k závěru, že podmínky rozhodnutí Sernam 2 nebyly dodrženy. Ve smyslu článku 16 nařízení č. 659/1999 proto došlo ke zneužití opatření podpory povolených rozhodnutím Sernam 2. Protože Francie neuvedla pro tyto podpory důvody jejich slučitelnosti, jedná se o podpory neslučitelné s vnitřním trhem. Francie proto musí přijmout veškerá opatření, aby tyto podpory s úroky získala zpět.
(186)
Výše těchto opatření podpory dosahuje částky 503 milionů EUR. Tato částka se skládá na jedné straně z různých podpor na restrukturalizaci ve výši 2 938 milionů franků, tj. 448 milionů EUR. Tyto podpory jsou uvedeny v tabulce č. 3 rozhodnutí ze dne 30. dubna 2003 a jejich hlavní prvky jsou přeneseny do níže uvedené tabulky:
(v milionech francouzských frank?)
P?vodní kapitál
44
Financování ztrát za rok 2000
698
Financování ztrát za rok 2001
252
Financování restrukturalizace: vklad SNCF
1 300
Financování restrukturalizace: akcioná?ská p?j?ka SNCF
250
Nadnáklady spojené se železni?á?i
394
Podpora na restrukturalizaci celkem
2 938
(187)
K dosažení částky 503 milionů EUR je nutno přidat výši podpor vyplacených v rámci smluv o dopravě zavazadel a tisku ve výši 34 milionů EUR a v rámci smluv o dodávkách v celkové výši 21 milionů EUR.
(188)
Pro více podrobností se odkazuje na rozhodnutí Sernam 1 ze dne 23. května 2001.
(189)
Za účelem provedení navrácení podpory s okamžitým účinkem sdělí francouzské orgány den, kdy byla každá podpora dána příjemci k dispozici (41). Počínaje tímto dnem se počítají u každého opatření úroky z vymáhané částky ze základu složeného v souladu s kapitolou V nařízení (ES) č. 794/2004 (42).
(190)
Je nutno získat zpět také podporu ve výši 41 milionů EUR, kterou považovalo za neslučitelnou již rozhodnutí Sernam 2, a to navýšenou o úroky vypočítané stejnou metodou.
(191)
Navýšení kapitálu ve výši 57 milionů EUR, odepsání pohledávek vůči společnosti Sernam SA společností SNCF v částce 38,5 milionů EUR a záruky poskytnuté společností SNCF při převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam, s výjimkou záruky poskytnuté železničářům, představují rovněž státní podpory neslučitelné s vnitřním trhem. Tyto nové podpory je nutno získat zpět navýšené o úroky vypočítané stejnou metodou. Pokud jde o způsob výpočtu částek k navrácení, Komise odkazuje na body odůvodnění č. 171 a 189 tohoto rozhodnutí.
(192)
Při stanovení částky podpory k navrácení může Francie zohlednit případné částky, které SNCF obdržela v rámci úpadku společnosti Sernam SA na základě splacení podpory ve výši 41 milionů a úroků s ní spojených a/nebo akcionářské půjčky a úroků s ní spojených.
(193)
Pokud by SNCF získala celkové splacení všech svých pohledávek, Francie zohlední případné částky získané SNCF následkem likvidace společnosti Sernam SA pouze úměrně poměru mezi částkou obou opatření podpory, jež byly zaevidovány, a celkovou částkou pohledávek zapsaných do pasiv společnosti Sernam SA.
(194)
Tato vrácení, a to včetně vrácení podpor původně poskytnutých společnostem Sernam SA a Sernam Xpress, se provedou u společnosti Financière Sernam a jejích dceřiných společností Sernam Services a Aster, jež dnes pokračují v hospodářské činnosti, která byla příjemcem podpor a kterou dříve vykonávala společnost Sernam Xpress (jež se spojila se společností la Financière Sernam) a před ní společnost Sernam SA.
(195)
Je nepochybné, že společnost Sernam Xpress a její provozní dceřiné společnosti Sernam Services a Aster pokračovaly v hospodářské činnosti společnosti Sernam SA, protože převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam provedené Francií se uskutečnilo právě s tímto záměrem. Z jednotlivých prvků případu vyplývá, že společnosti Sernam Xpress, Sernam Services a Aster opravdu pokračovaly v provozování činnosti, jež byla příjemcem podpory, a to podle platného obchodního plánu společnosti Sernam SA a se stejnými zaměstnanci. Společnost Financière Sernam poté dne 30. června 2011 zrušila jako jediný společník společnost Sernam Xpress a převzala její majetek. Společnost Financière Sernam tak představuje právního nástupce společnosti Sernam Xpress a také jejího ekonomického nástupce, protože dnes (společnost Financière Sernam) vlastní a přímo ovládá provozní dceřiné společnosti, jimiž jsou společnosti Sernam Services a Aster. Společnost Financière Sernam a její dceřiné společnosti, a to zejména společnosti Sernam Services a Aster, navíc pokračují v činnostech společností Sernam SA a Sernam Xpress, a mají tak nadále prospěch z podpory. Společnost Sernam Services k tomu v květnu roku 2011 získala vklad aktiv v podobě převodu značky Sernam, jež je ohodnocována na částku 15 milionů EUR, aniž poskytla odpovídající vyrovnání. Pokud jde o společnost Aster, získala na jedné straně v březnu roku 2008 vklad na běžný účet ve výši 5 milionů EUR a tato částka jí byla odepsána v červenci roku 2008; na druhé straně se jí v prosinci roku 2011 dostalo navýšení kapitálu v podobě odepsání částky 5 599 998 EUR zapsaných na běžném účtu. Tyto dvě dceřiné společnosti tak byly příjemci podpor původně poskytnutých společnostem Sernam SA a Sernam Xpress nejenom jakožto společnosti, jež jsou součástí skupiny, a kvůli skutečnosti, že pokračují ve výkonu jejích činností, ale také kvůli převodu určitých aktiv nebo opatřením navýšení kapitálu v jejich prospěch.
(196)
Je nutno upřesnit, že sama společnost Sernam SA vznikla přeměnou společnosti Sernam SCS na akciovou společnost na konci roku 2001 (v tomto ohledu viz rozhodnutí Sernam 2, 11. bod odůvodnění). Původním příjemcem části dotyčných podpor tak byla společnost Sernam SCS.
(197)
Protože proti společnosti Financière Sernam a její dceřiné společnosti Sernam Services bylo dne 31. ledna 2012 zahájeno řízení o nuceném vyrovnání a proti společnosti Aster, jež je dceřinou společností Financière Sernam, dne 3. února 2012 konkurzní řízení, francouzské orgány se vyzývají, aby určily částku podpor navýšenou o úroky, kterou je nutno bezodkladně vrátit, aby bylo tyto podpory možno zapsat do pasiv těchto podniků,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Státní podpory v celkové částce 503 milionů EUR poskytnuté Francií společnosti Sernam SCS (jež se stala společností Sernam SA) a schválené Komisí rozhodnutím 2006/367/ES (43) ze dne 20. října 2004 byly zneužity. Jsou neslučitelné s vnitřním trhem. Z těchto podpor měly prospěch rovněž společnosti Sernam Xpress a Financière Sernam a její dceřiné společnosti Sernam Services a Aster.
2. Ze státní podpory ve výši 41 milionů EUR, již Francie poskytla společnosti Sernam SCS a kterou rozhodnutí Sernam 2 prohlásilo za neslučitelnou, měly prospěch rovněž společnosti Sernam Xpress a Financière Sernam a její dceřiné společnosti, a to zejména Sernam Services a Aster.
3. Navýšení kapitálu společnosti Sernam SA v částce 57 milionů EUR společností SNCF, odepsání pohledávek vůči společnosti Sernam SA společností SNCF v částce 38,5 milionů EUR a záruky poskytnuté společností SNCF při převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam, s výjimkou záruky poskytnuté železničářům, představují státní podpory neslučitelné s vnitřním trhem.
Článek 2
1. Francie je povinna získat zpět podpory uvedené v článku 1 od společnosti Financière Sernam a jejích dceřiných společností Sernam Services a Aster.
2. Z částek, které je nutno vrátit, běží úroky počínaje dnem, kdy byly dány k dispozici příjemci, až do jejich skutečného vrácení.
3. Úroky se počítají ze základu složeného v souladu s kapitolou V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004.
Článek 3
1. Navrácení podpory uvedené v článku 1 se provede s okamžitým účinkem.
2. Francie provede toto rozhodnutí ve lhůtě čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.
3. V rámci tohoto provedení může Francie zohlednit případné částky vrácené SNCF následkem likvidace společnosti Sernam SA, a to za podmínek uvedených výše.
Článek 4
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Francie Komisi tyto informace:
a)
den, kdy bylo každé z opatření podpory dáno k dispozici příjemci, celkovou částku (jistina a úroky), kterou má příjemce u každého z opatření podpory vrátit;
b)
podrobný popis již přijatých nebo plánovaných opatření k dosažení souladu s tímto rozhodnutím;
c)
doklady prokazující, že příjemci již bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Francie bude Komisi informovat o vývoji vnitrostátních opatření přijatých s cílem vykonat toto rozhodnutí až do úplného navrácení podpory uvedené v článku 1. Na žádost Komise Francie předloží neprodleně informace o již přijatých a plánovaných opatřeních k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Rovněž poskytne podrobné informace o částkách podpory a úroků, které již příjemce navrátil.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.
V Bruselu dne 9. března 2012.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2012 m. kovo 9 d.
dėl Valstybės pagalbos SA.12522 (C 37/08) - Prancūzija - Sprendimo Sernam 2 taikymas
(pranešta dokumentu Nr. C(2012) 1616)
(Tekstas autentiškas tik prancūzų kalba)
(Tekstas svarbus EEE)
(2012/398/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą (1),
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas (2),
kadangi:
1. PROCEDŪRA
1.1. SU PROCEDŪRA SUSIJUSIOS BENDROSIOS APLINKYBĖS
(1)
2001 m. gegužės 23 d. Komisija patvirtino paprastosios komanditinės bendrovės (pranc. société en commandite simple) SCS Sernam, 2001 m. gruodžio mėn. tapusios akcine bendrove Sernam SA, restruktūrizavimo pagalbą (Sprendimas Sernam 1) (3);
(2)
2004 m. spalio 20 d. Komisija priėmė galutinį sprendimą, kuriuo patvirtino, kad 503 mln. EUR pagalba, kuriai pritarta Sprendimu Sernam 1, yra suderinama su vidaus rinka tam tikromis sąlygomis (Sprendimas Sernam 2) (4). Šiame sprendime taip pat nurodoma, kad yra suteikta papildoma 41 mln. EUR pagalba, kuri nesuderinama su vidaus rinka ir kurią Prancūzija turi susigrąžinti;
(3)
2005 m. birželio 24 d. raštu pirma trečioji šalis (pirmoji skundo pateikėja) pateikė skundą, kad Sprendimas Sernam 2 taikomas netinkamai (5);
(4)
2006 m. vasario 22 d. ši pirmoji skundo pateikėja taip pat Komisijai pareiškė ieškinį dėl neveikimo, nes tuo metu ši nesiėmė veiksmų dėl jos skundo;
(5)
2006 m. balandžio 10 d. raštu skundą Komisijai taip pat pateikė antra suinteresuotoji šalis - bendrovė Mory Group (antroji skundo pateikėja) (6);
(6)
abi skundo pateikėjos iš esmės pareiškė nuomonę, kad Sprendimas Sernam 2 buvo taikomas netinkamai, ir paprašė Komisijos pradėti naują oficialią tyrimo procedūrą dėl Sprendimo Sernam 2 taikymo Prancūzijoje;
(7)
2008 m. liepos 16 d. raštu Komisija Prancūzijai pranešė apie savo sprendimą pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą dėl Sprendimo Sernam 2 taikymo Prancūzijoje (sprendimas pradėti procedūrą). Komisija visų pirma išdėstė savo abejones dėl tvarkos, kurią Prancūzija pasirinko, jos teigimu, šiam sprendimui įgyvendinti, suderinamumo su Sprendimu Sernam 2 ir dėl to, kad taikant šią tvarką gali būti suteikta nauja valstybės pagalba;
(8)
šis Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (7). Jo 16 konstatuojamojoje dalyje apibendrinami abiejų skundo pateikėjų argumentai. Tame pačiame sprendime Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl Sprendimo Sernam 2 taikymo Prancūzijoje;
(9)
Prancūzijos institucijos pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą pateikė 2008 m. spalio 8 d.;
(10)
Komisija šiuo klausimu gavo suinteresuotųjų šalių pastabas. Pirmoji skundo pateikėja pastabas pateikė 2008 m. lapkričio 13 d. Bendrovė Société nationale des chemins de fer (SNCF) pastabas pateikė 2009 m. vasario 6 d. Investicinis fondas Butler Capital Partners (BCP) pastabas pateikė 2009 m. vasario 9 d. Gautas pastabas Komisija 2009 m. kovo 25 d. perdavė Prancūzijai ir suteikė galimybę jas pakomentuoti; Prancūzijos institucijų komentarus dėl pirmosios skundo pateikėjos pastabų Komisija gavo 2009 m. gegužės 7 d.;
(11)
2011 m. kovo 15 d. antroji skundo pateikėja pareikalavo, kad Komisija atliktų tyrimo veiksmus siekdama patikrinti Sprendimo Sernam 2 taikymo sąlygas. Komisija atsakymą jai pateikė 2011 m. gegužės 18 d.; ji nurodė tyrimo veiksmus, atliktus nuo sprendimo pradėti procedūrą priėmimo;
(12)
2009 m. lapkričio 25 d. ir 2011 m. lapkričio 29 d. Komisija Prancūzijos institucijoms pateikė prašymus suteikti informaciją. Atsakymai buvo gauti 2010 m. sausio 15 d. ir 2012 m. sausio 25 d.;
1.2. SU PROCEDŪRA SUSIJUSIOS NACIONALINĖS APLINKYBĖS
(13)
2007 m. sausio 3 d. bendrovė Mory Group paprašė Prancūzijos institucijų priimti du nutarimus dėl debeto: 1) vieną nutarimą - dėl bendrovės Sernam SA, susijusį su 41 mln. EUR pagalba, kuri Sprendimu Sernam 2 paskelbta nesuderinama su bendrąja rinka ir kurios, Mory Group teigimu, Prancūzija veiksmingai nesusigrąžino; 2) kitą nutarimą - dėl Sernam SA restruktūrizavimo pagalbos gavėjo (nenurodyto); šią pagalbą Prancūzija tariamai suteikė, kad būtų atlikta Sernam SA turto perdavimo operacija (išsami informacija apie šią operaciją pateikiama šio sprendimo 2.4 skirsnyje);
(14)
ekonomikos, finansų ir pramonės ministras antrosios skundo pateikėjos prašymus atmetė pateikęs raštą. Dėl šio sprendimo atmesti prašymus bendrovė Mory Group Paryžiaus administraciniam teismui pateikė ieškinį dėl įgaliojimų viršijimo. Komisijos žiniomis, ši byla dar nagrinėjama;
(15)
be to, 2012 m. sausio 31 d. buvo pradėta bendrovės Sernam Xpress (Sernam Xpress) bankroto administravimo procedūra. Sernam Xpress -tai bendrovė, kuriai vykdant Sernam SA turto perdavimo operaciją (išsami informacija apie šią operaciją pateikiama 2.4 skirsnyje) buvo perduotas Sernam SA turtas ir nefinansiniai įsipareigojimai. Nantero komercinių bylų teismas priėmė sprendimą dėl šešių mėnesių stebėjimo laikotarpio ir nustatė naujo teismo posėdžio datą - 2012 m. kovo 27 d.;
2. APRAŠYMAS
2.1. ĮMONĖ SERNAM
(16)
nuo tada, kai 1970 m. bendrovė SNCF įmonę Sernam įsteigė kaip vidaus padalinį, ši įmonė vykdo korespondencijos pristatymo ir skubaus siuntų bei palečių vežimo veiklą (8);
(17)
2000 m. vasario 1 d. visa Sernam veikla perleista patronuojamajai bendrovei, taigi buvo įsteigta paprastoji komanditinė bendrovė SCS Sernam. 2001 m. gruodžio 21 d.SCS Sernam pertvarkyta į akcinę bendrovę (Sernam SA). 2005 m. bendrovei Sernam SA priklausė dešimt veikiančių patronuojamųjų bendrovių ir bendrovė Sernam Transport Route, teikianti kelių transporto paslaugas;
(18)
Sernam SA veiklą perleidžiant bendrovei Financière Sernam (išsami informacija apie šią operaciją pateikiama 2.4 skirsnyje), 2005 m. spalio 17 d. bendrovei Sernam Xpress buvo perduotas Sernam SA turtas ir nefinansiniai įsipareigojimai. Tuo metu 100 % Sernam Xpress kapitalo priklausė bendrovei Financière Sernam;
(19)
2006 m. BCP įsigijo 51,8 % Sernam Xpress kapitalo. Tuo pačiu metu Sernam Xpress įsigijo bendrovę Coulonge - Limože įsteigtą transporto bendrovę;
(20)
2011 m. bendrovės Financière Sernam ir Sernam Xpress privalėjo iki finansinės apskaitos metų pabaigos atkurti nuosavą kapitalą. Kadangi BCP būtino kapitalo neįnešė, buvo atliktos dvi operacijos;
(21)
pirma, 2011 m. gegužės mėn. bendrovė Sernam Xpress savo veikiančiai patronuojamajai bendrovei Sernam Services suteikė ženklą Sernam (šio suteikimo vertė - 15 mln. EUR);
(22)
antra, 2011 m. birželio 30 d. bendrovės Sernam Xpress veikla buvo nutraukta ir bendrovė Financière Sernam, vienintelė akcininkė, perėmė jos turtą (operacija vadinama viso turto perdavimo operacija);
(23)
todėl šiuo metu grupę Sernam sudaro Financière Sernam ir buvusios bendrovės Sernam Xpress patronuojamosios bendrovės: jau minėta Sernam Services ir bendrovė Aster (Aster). Aster yra buvusi bendrovė Sernam Transport Route. Šią patronuojamąją bendrovę Sernam Xpress 2005 m. gruodžio mėn. pardavė ir jos pirkėjui suteikė garantiją dėl apyvartos. 2008 m. kovo mėn. Sernam Xpress bendrovę, kurios pavadinimas per tą laiką buvo pakeistas į Aster, perpirko. Perpirkusi ASTER Sernam Xpress į jos einamąją sąskaitą įnešė 5 mln. EUR. Liepos mėn. posėdžiavusi valdyba šią einamojoje sąskaitoje buvusią sumą paliko bendrovei ASTER. 2011 m. gruodžio mėn. Financière Sernam, kuri per tą laiką perėmė Sernam Xpress (žr. 22 konstatuojamąją dalį), atkūrė bendrovės ASTER kapitalą ir paliko jai einamojoje sąskaitoje buvusią 5 599 998 EUR sumą;
(24)
kadangi grupės Sernam finansinė padėtis toliau blogėjo, 2011 m. sausio 31 d. buvo pradėta bendrovių Financière Sernam ir Sernam Services bankroto administravimo procedūra. 2011 m. vasario 3 d. patronuojamoji bendrovė Aster pradėta likviduoti (jos veikla laikinai tęsiama). Nantero komercinių bylų teismas priėmė sprendimą dėl šešių mėnesių stebėjimo laikotarpio ir nustatė naujo teismo posėdžio datą - 2012 m. kovo 27 d.;
2.2. 2001 M. GEGUŽĖS 23 D. SPRENDIMAS SERNAM 1
(25)
savo Sprendime Sernam 1 Komisija leido suteikti 503 mln. EUR pagalbą bendrovei SCS Sernam restruktūrizuoti. Šią pagalbą leista suteikti visų pirma remiantis Prancūzijos įsipareigojimu įmonę parduoti. Iš tikrųjų 60 % SCS Sernam kapitalo turėjo perimti bendrovė Géodis SA (9) - pagal bendrąją teisę reglamentuojama transporto ir logistikos bendrovė, įtraukta į Paryžiaus biržos alternatyviosios rinkos sąrašus. Taigi Geodis SA turėjo tapti visiškai ir neribotai atsakinga už bendrovės SCS Sernam skolas (10) ir padengti papildomas restruktūrizavimo išlaidas - 67 mln. EUR. SCS Sernam savo ruožtu įsipareigojo veiklos vietų skaičių 1999-2004 m. sumažinti nuo 107 iki 72, 18 % sumažinti apyvartą, sumažinti darbuotojų skaičių ir naudojantis minėtu biudžetu atlikti restruktūrizavimą per nustatytą laiką, t. y. iki 2004 m. pradžios;
2.3. 2004 M. SPALIO 20 D. SPRENDIMAS SERNAM 2
(26)
savo Sprendime Sernam 2 Komisija nustatė, kad 503 mln. EUR pagalba, kurią teikti leista pagal Sprendimą Sernam 1, išmokėta kitokiomis sąlygomis negu numatytosios Sprendime Sernam 1, visų pirma dėl to, kad Géodis perėmė 15 % SCS Sernam akcijų (o ne 60 %, kaip buvo numatyta). Be to, Géodis atsisakė įnešti 67 mln. EUR įmonės restruktūrizavimo sąnaudoms finansuoti;
(27)
atsižvelgdama į šiuos faktus Komisija nustatė sąlygas, kuriomis 503 mln. EUR restruktūrizavimo pagalbą leidžiama teikti bendrovei Sernam SA. Sprendimo Sernam 2 3 straipsnis, kuriame pateikiamos šios sąlygos, yra toks:
„3 straipsnis
1. Pagal 2 dalies nuostatas turės būti laikomasi šių sąlygų:
a)
įmonė „Sernam“ galės plėsti tik siuntų gabenimo veiklas geležinkelių transportu (GBT planas). Šiuo atveju bendrovė SNCF užtikrina, kad bet kuriam to paprašiusiam veiklos vykdytojui suteiks tas pačias sąlygas, kaip ir įmonei „Sernam“ krovinių vežimo geležinkelių transportu plėtojimui (GBT).
b)
įmonė „Sernam“ savo ruožtu turės per dvejus metus nuo pranešimo apie šį sprendimą visiškai pakeisti savo kelių transporto priemones ir paslaugas į vienos ar daugiau įmonių, teisiškai ir ekonomiškai nepriklausomų nuo bendrovės SNCF ir parinktų taikant atvirą, skaidrią ir nediskriminuojamą procedūrą, transporto priemones ir paslaugas.
Nuosavos įmonės „Sernam“ kelių transporto priemonės ir paslaugos šiuo atveju yra visos kelių transporto priemonės, visa nuosavybės teise arba lizingo (nuomos) būdu priklausančios įmonei „Sernam“.
Įmonės, kurios perims įmonės „Sernam“ kelių transporto veiklą, turės užtikrinti visų paslaugų teikimą nuosavais ištekliais..
2. Jei įmonė vienu kartu iki 2005 m. birželio 30 d. rinkos kaina parduos savo aktyvus įmonei, teisiškai nesusijusiai su bendrove SNCF, laikydamasi skaidrios ir atviros procedūros, 1 dalies sąlygos nebus taikomos.“;
(28)
Sprendime Sernam 2 Komisija taip pat nurodė, kad Prancūzijos institucijos bendrovei Sernam sumokėjo papildomą 41 mln. EUR pagalbą. Komisija šią pagalbą įvertino kaip nesuderinamą su vidaus rinka ir nurodė Prancūzijai ją susigrąžinti;
2.4. SERNAM SA VEIKLOS PERDAVIMAS BENDROVEI FINANCIÈRE SERNAM
(29)
Prancūzija teigia, kad norėdama įgyvendinti Sprendimą Sernam 2 ji laikėsi 3 straipsnio 2 dalyje nurodytos sąlygos. Prancūzija paaiškina, kad pranešime spaudai (11) SNCF visas suinteresuotąsias šalis pakvietė kreiptis į banką ABN AMRO. Išnagrinėti dokumentus buvo pasiūlyta 34 pramonės ir finansų grupėms ar konsorciumams. Pirmojo etapo kvietimuose, kuriuos bankas ABN AMRO išsiuntė dokumentų prašiusioms šalims, pateikiamos konkurso dėl viso Sernam SA turto (vartojamas terminas assets, nes kvietimas parašytas anglų kalba) perėmimo nuostatos;
(30)
Prancūzijos institucijų teigimu, dėl Sernam ekonominės padėties nebuvo galima gauti pasiūlymų, kuriuose būtų nurodyta teigiama vertė. Visuose vykdant šį konkursą pateiktuose pasiūlymuose nurodyta vertė labai neigiama:
-
[1 kandidatas] (pradinis pasiūlymas): -120 mln. EUR;
-
[2 kandidatas] (pradinis pasiūlymas): -90,4 mln. EUR;
-
[3 kandidatas] (pradinis pasiūlymas): -90,4 mln. EUR;
-
[4 kandidatas] (antrojo etapo pasiūlymas): -65,2 mln. EUR;
-
[5 kandidatas] (antrojo etapo pasiūlymas): -56,4 mln. EUR;
(31)
kadangi privalomo pasiūlymo negauta, Sernam SA valdyba pateikė pasiūlymą perimti turtą per bendrovę, kuri dar turėjo būti įsteigta ir iš pradžių buvo pavadinta Bidco, paskui - Financière Sernam;
2.4.1. Faktinis Sernam veiklos perdavimo bendrovei Financière Sernam operacijų terminas
(32)
šis pasiūlymas bendrovei SNCF buvo pateiktas 2005 m. birželio 30 d.; SNCF generalinė valdyba jam iš esmės pritarė tą pačią dieną. Tačiau norint oficialiai sudaryti visų dalyvaujančių šalių susitarimo protokolą reikėjo atlikti tam tikrus formalumus. Bendrovių SNCF, Sernam SA, Sernam Xpress (viena iš dešimties patronuojamųjų bendrovių, kurių 100 % kapitalo priklausė Sernam SA, įsteigta 2002 m.) ir būsimosios bendrovės Financière Sernam vadovų susitarimo protokolas buvo pasirašytas 2005 m. liepos 21 d. (toliau - 2005 m. liepos 21 d. susitarimo protokolas). Financière Sernam prekybos registre buvo užregistruota 2005 m. spalio 14 d. Įvairios Sernam veiklos perdavimo bendrovei Financière Sernam operacijos, išsamiai apibūdintos tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, buvo atliktos 2005 m. spalio 17 d.;
2.4.2. Įvairios Sernam veiklos perdavimo bendrovei Financière Sernam operacijos
(33)
Prancūzijos institucijos nurodė, kad Sernam veikla bendrovei Financière Sernam perduota keturiais etapais:
a)
SNCF atkūrė savo patronuojamosios bendrovės Sernam SA, kurios 100 % kapitalo jai priklausė, kapitalą įnešusi 57 mln. EUR;
b)
Sernam SA į savo patronuojamąją bendrovę Sernam Xpress, kurios 100 % kapitalo jai priklausė, įnešė 38,5 mln. EUR; šios lėšos buvo paskirstytos visam Sernam turtui (įskaitant a punkte apibūdinto kapitalo atkūrimo sumą - 57 mln. EUR) ir visiems Sernam įsipareigojimams, išskyrus vienintelius finansiniais vadinamus įsipareigojimus (nuosavo kapitalo paskola, kurią bendrovė Sernam SA paėmė iš grupės SNCF, - įsipareigojimas, susijęs su sutarties „IBM-GPS“ nutraukimu). (12) Kaip kompensaciją už šį įnašą Sernam SA gavo Sernam Xpress akciją, kurios nominalioji vertė - 100 EUR;
c)
paskui Sernam Xpress 2 mln. EUR padidino kapitalą - visus įsipareigojimus dėl šio didinimo prisiėmė SNCF; atlikus šią operaciją bendrovei SNCF priklausė dauguma Sernam Xpress akcijų;
d)
Sernam SA ir SNCF už 2 mln. EUR bendrovei Financière Sernam pardavė visas joms priklausiusias Sernam Xpress akcijas, sudariusias visą Sernam Xpress kapitalą;
(34)
2005 m. gruodžio 15 d. atliktas Sernam SA teisminis likvidavimas. 41 mln. EUR suma, kuri pagal Sprendimą Sernam 2 turi būti grąžinta bendrovei SNCF, buvo įtraukta į atliekant šį likvidavimą nustatytus įsipareigojimus; (13)
(35)
operacijos nurodytos šioje lentelėje:
(36)
2005 m. liepos 21 d. susitarimo protokole, be SNCF atlikto kapitalo atkūrimo (57 mln. EUR įnešimo į bendrovę Sernam SA ir 2 mln. EUR - į bendrovę Sernam Xpress), buvo numatytos SNCF garantijos bendrovei Financière Sernam (išsamiai apibūdintos sprendimo pradėti procedūrą 72-85 konstatuojamosiose dalyse) ir sąlyga dėl susitarimo protokolo panaikinimo, jeigu Komisija per penkerius metus nuo susitarimo protokolo sudarymo priimtų neigiamą sprendimą (ši sąlyga išsamiai apibūdinta sprendimo pradėti procedūrą 117 konstatuojamojoje dalyje);
2.5. PRIEŽASTYS, DĖL KURIŲ PRADĖTA PROCEDŪRA
(37)
savo 2008 m. gruodžio 16 d. sprendime Komisija norėjo patikrinti, ar Prancūzija tinkamai laikėsi (kaip ji teigia) Sprendimo Sernam 2 3 straipsnio 2 dalies ir ar dėl būdo susigrąžinti nesuderinamą 41 mln. EUR pagalbą, kurį Prancūzija pasirinko, t. y. skolos valstybei įtraukimo į Sernam SA bankroto įsipareigojimus, galima tinkamai pašalinti dėl šios pagalbos atsiradusį konkurencijos iškraipymą. Be to, Komisija norėjo patikrinti, ar atliekant Sernam SA turto perdavimo operaciją nebuvo suteikta nauja su vidaus rinka nesuderinama valstybės pagalba;
2.6. SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS
2.6.1. Skundų pateikėjų pastabos
(38)
visų pirma pirmoji skundo pateikėja mano, kad nebuvo laikomasi Sprendime Sernam 2 nustatytų Sernam SA turto pardavimo sąlygų;
(39)
pirmiausia nesilaikyta Sprendime Sernam 2 nurodyto galutinio turto pardavimo termino (2005 m. birželio 30 d.), nes perdavimo operacijos patvirtintos tik 2005 m. spalio 17 d. ir tą pačią dieną turėjo būti parduotos akcijos;
(40)
be to, pirmoji skundo pateikėja mano, kad perdavimo kaina nustatyta tik remiantis Financière Sernam pateiktu pasiūlymu. Pats šis pasiūlymas neteisėtas, nes pagal jį suteikta nauja pagalba, visų pirma atkurtas Sernam SA kapitalas. Galiausiai pirmoji skundo pateikėja pabrėžia, kad Sernam Xpress nebuvo nuo Sernam SA nepriklausoma bendrovė, kaip tai įrodo Komisija savo sprendime pradėti procedūrą;
(41)
be to, perdavimo operacijos iš tikrųjų yra akcijų sandoris (angl. share deal), t. y. rinkoje išlaikyta naudą gavusi įmonė, paprasčiausiai pakeitus jos savininką;
(42)
skundo pateikėja taip pat nurodo, kad pažeista sąlyga pardavimą organizuoti rengiant skaidrų ir atvirą konkursą. Jos teigimu, Sernam Xpress turėjo būti parduota surengus viešas konsultacijas bei konkursą ir atlikus dviejų bendrovių (Sernam SA bei Sernam Xpress) kapitalo atkūrimą, o ne Sernam SA kapitalo atkūrimą;
(43)
antra, pirmoji skundo pateikėja nurodo, kad nustatant perduotų įsipareigojimų ir turto vertę buvo vykdomos manipuliacijos ir nustatyta per maža parduotos įmonės vertė;
(44)
trečia, pirmoji skundo pateikėja išvardija kelias priemones, kurios, jos nuomone, yra nauja pagalba: kapitalo atkūrimas įnešus 57 mln., nesusigrąžinta neteisėta pagalba (41 mln.), atsisakyta Sernam SA finansinių skolų bendrovei SNCF. Visos šios priemonės yra su vidaus rinka nesuderinama pagalba;
(45)
ketvirta, pirmoji skundo pateikėja pabrėžia, kad Sernam SA turėjo būti likviduota, o ne parduota. Ji pritaria Komisijos abejonėms dėl tam tikrų sąnaudų įtraukimo apskaičiuojant likvidavimo sąnaudas ir mano, kad faktinės Sernam restruktūrizavimo sąnaudos niekada nebuvo mažesnės už likvidavimo sąnaudas;
(46)
todėl pirmoji skundo pateikėja daro išvadą, kad Prancūzijos institucijos ne tik neįvykdė įpareigojimo susigrąžinti 41 mln. EUR nesuderinama paskelbtos pagalbos, bet ir suteikė naują ne mažesnę negu 95 mln. EUR pagalbą, prie kurios reikėtų pridėti įvairią kaip garantijos suteiktą pagalbą;
(47)
antroji skundo pateikėja pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą nepateikė;
2.6.2. Suinteresuotųjų šalių, manančių, kad Sprendimo Sernam 2 buvo tinkamai laikomasi, pastabos
2.6.2.1. SNCF pastabos
(48)
SNCF nuomone, Sprendimo Sernam 2 3 straipsnio 2 dalyje numatytą sąlygą ji įvykdė. SNCF tvirtina, kad iki 2005 m. birželio 30 d. visą Sernam turtą ji vienu kartu rinkos kaina pardavė bendrovei, teisiškai nesusijusiai su SNCF, vykdydama skaidrų ir atvirą konkursą;
(49)
SNCF teigimu, perdavimo operacijos yra neatsiejamos viena nuo kitos ir atliktos kartu. Todėl Komisija negali dirbtinai jų skaidyti;
(50)
ji mano, kad esant neigiamai kainai privataus rinkos ekonomikos investuotojo principo laikomasi, jeigu pardavimo sąnaudos yra mažesnės už likvidavimo sąnaudas, kurias būtų patyrusi valstybė akcininkė, ir pateikia išsamias pastabas siekdama tai įrodyti;
(51)
galiausiai ji pabrėžia, kad įpareigojimas susigrąžinti 41 mln. EUR pagalbą buvo įtrauktas į atliekant Sernam SA likvidavimą nustatytus įsipareigojimus;
2.6.2.2. Fondo Butler Capital Partners pastabos
(52)
pirma, BCP paaiškina savo veiksmus įsigyjant Sernam Xpress kapitalo;
(53)
antra, BCP nurodo tikslą, kurio siekta perperkant bendrovę Coulonge;
(54)
trečia, BCP neigia, kad Sernam Xpress turėjo lėšų perteklių atlikus kapitalo atkūrimą (įnešus 57 ir 2 mln. EUR). BCP turėjo atlikti pakartotinę 6 mln. EUR lėšų injekciją, kad būtų pasiektas mažiausias priimtinas lėšų dydis atsižvelgiant į finansuotinus nuostolius;
(55)
ketvirta, BCP neigia, kad suteikus 41 mln. EUR pagalbą gauta nauda buvo perduota bendrovei Sernam Xpress. BCP mano, kad tokia padėtis būtų galima tik tuomet, jeigu būtų įrodyta, kad Sernam SA veikla perduota ne rinkos kaina. Tačiau, BCP teigimu, perdavimas atliktas surengus atvirą, skaidrų ir nediskriminacinį konkursą. BCP taip pat primena, kad vykdant perdavimą buvo atlikta ekspertizė;
(56)
galiausiai BCP, aptardamas poveikį, padarytą jam perėmus Sernam kontrolę, kapitalo padidinimą nagrinėja kaip pardavimą ir mano, kad pagal Teisingumo Teismo sprendimus Banks (14) ir SMI (15) tariama pagalba negali būti grąžinta bendrovės Financière Sernam ar jos patronuojamosios bendrovės Sernam Xpress lėšomis;
2.7. PRANCŪZIJOS PASTABOS
2.7.1. Dėl Sprendimo Sernam 2 laikymosi
2.7.1.1. Dėl galutinio pardavimo termino laikymosi
(57)
Prancūzijos institucijos mano, kad privalomas pasiūlymas perimti įmonę, kuriuo pirkėjas teisiškai įpareigojamas, buvo pateiktas 2005 m. birželio 30 d. ir SNCF jam pritarė tą pačią dieną, todėl pagal Prancūzijos sutarčių teisę susitarimas tapo neatšaukiamu;
2.7.1.2. Dėl pardavimo kainos
(58)
Prancūzijos institucijos mano, kad Sprendimu Sernam 2 nebuvo uždrausta parduoti turtą už neigiamą kainą ir kad teismų praktikoje pripažįstama, jog ši kaina gali būti rinkos kaina;
(59)
turtas buvo parduotas už neigiamą 57 mln. EUR kainą, prilygstančią SNCF atlikto Sernam SA kapitalo atkūrimo sumai. Ši kaina didesnė negu iš pradžių pateiktuose orientaciniuose pasiūlymuose; ji nurodyta vieninteliame privalomame pasiūlyme, kurį rinkos dalyviai pateikė bendrovei SNCF. Kaina patvirtinta atlikus kelias nepriklausomas ekspertizes (jas atliko bankas ABN Amro, bankas Oddo Corporate Finance kartu su įmone Paul Hastings bei Dalyvavimo kapitale ir perdavimo komisija (pranc. Commission des Participations et Transferts);
(60)
pasak Prancūzijos institucijų, SNCF atliktas išankstinis kapitalo atkūrimas yra tik būdas įgyvendinti reikalavimus. Todėl Komisija, norėdama užginčyti Sernam turto rinkos vertę, negali remtis šiuo kapitalo atkūrimu, net jeigu dėl rinkos kainos visa neigiama kaina nebūtų laikoma pagalba;
2.7.1.3. Dėl turto pardavimo
(61)
aptardamos Komisijos analizę, pagal kurią Sernam SA veikla bendrovei Financière Sernam perduota atlikus dvi viena po kitos vykdytas operacijas - 1) Sernam SA turtą grupėje vienu kartu perdavus bendrovei Sernam Xpress (tuo metu Sernam Xpress buvo Sernam SA patronuojamoji bendrovė, kurios 100 % kapitalo priklausė Sernam SA); 2) bendrovę Sernam Xpress pardavus bendrovei Financière Sernam (ši operacija atitinka akcijų sandorį (angl. share deal), o ne turto pardavimą), - Prancūzijos institucijos mano, kad operacijos yra dirbtinai ir nepagrįstai skaidomos;
(62)
pirma, perdavimo operacijos atitinka įnašo ir perleidimo operaciją, įgyvendintą atkuriant kapitalą, t. y. neskaidomą operaciją, atliktą dėl dviejų priežasčių: 1) pagal Prancūzijos teisę turto negalima parduoti už neigiamą kainą ir 2) reikėjo užtikrinti, kad perėmėjas būtų teisiškai nesusijęs su SNCF;
(63)
atsižvelgiant į Sernam SA ekonominę padėtį (ilgą laiką buvo patiriama nuostolių: ketverių paskutiniųjų finansinių metų iki perleidimo nuostoliai siekė 309,2 mln. EUR) pažymėtina, kad Sernam SA turto bendra vertė buvo neigiama;
(64)
siekiant laikytis pagal Prancūzijos teisę taikomo draudimo parduoti turtą už neigiamą kainą ir užtikrinti ekonominį perleidimo operacijos neutralumą, pagal specialistų praktiką, taikomą esant neigiamai parduotino turto vertei: 1) numatoma, kad pirkėjo mokama kaina yra simbolinė kaina; 2) įgyvendinama priemonė, skirta pirkėjo nuostoliams atlyginti (arba prieš atliekant perleidimo operaciją pardavėjas dalyvauja didinant kapitalą, arba pardavėjas atsisako skolų, kurias jam turi grąžinti perleidžiama bendrovė);
(65)
be to, siekiant užtikrinti, kad Sernam SA kreditoriams nekiltų jokių abejonių dėl operacijos teisėtumo arba kad jie nesinaudotų savo teise pareikšti prieštaravimą, prie vienu kartu parduodamo turto reikėjo pridėti įsipareigojimus, būtinus Sernam veiklai tęsti. Vien parduodant turtą šių įsipareigojimų pridėti nebūtų buvę galima;
(66)
todėl reikėjo atlikti dalinį turto įnašą, kuriam buvo taikoma Prancūzijos prekybos kodekso L.236-16-L.236-21 straipsniuose nurodyta padalijimo schema. Šiuo klausimu Prancūzijos institucijos nurodo, kad įnašas prilygsta pardavimui, nes įnešus turto taip pat perduota nuosavybė ir atlyginta įnašą gavusios bendrovės išleistais vertybiniais popieriais;
(67)
kadangi pagal Sprendimo Sernam 2 3 straipsnio 2 dalį pirkėjas negalėjo būti teisiškai susijęs su SNCF, turto vienu kartu nebuvo galima tiesiogiai įnešti bendrovei Financière Sernam, nes tokiu atveju Sernam SA dėl įnašo savaime būtų tapusi Financière Sernam akcininke. Tuo paaiškinamas faktas, kad dalinį turto įnašą gavo bendrovė Sernam Xpress, paskui ši bendrovė buvo perleista bendrovei Financière Sernam;
(68)
Prancūzijos institucijų teigimu, dalinis turto įnašas į bendrovę Sernam Xpress jokiu būdu nėra turto perdavimas grupėje, nes Sernam Xpress yra priedangos bendrovė, naudojama siekiant joje laikyti vienu kartu perduotą Sernam SA turtą tik tam, kad būtų galima jį tuo pat metu parduoti pirkėjui (bendrovei Financière Sernam), o ne tęsti patronuojančiosios bendrovės veiklą. Šis turtas į bendrovę Sernam Xpress buvo įneštas ir laikomas jo rinkos verte, kad būtų atlikta operacija. Bet kokiu atveju įnešus turtą iš tikrųjų buvo perduota nuosavybė ir dėl šio perdavimo Sernam Xpress išleido 100 EUR nominaliosios vertės akciją. Prancūzijos institucijų teigimu, ši akcija atspindi faktinę įnešto turto ir perduotų įsipareigojimų vertę atlikus kapitalo atkūrimą (įnešus 57 mln. EUR);
(69)
Prancūzijos institucijos prie savo pastabų, pateiktų atsakant į sprendimą pradėti procedūrą, pridėjo teisės profesoriaus Nicolas Molfessis’o nuomonę, kurioje nurodoma, kad: „pagal Prancūzijos teisę ... SNCF Sernam turto bendrovei Financière Sernam vienu kartu negalėjo perleisti tiesiogiai; pagal taikomas teisės normas SNCF privalėjo atlikti įnašo ir perleidimo operaciją, kad būtų laikomasi Komisijos nustatytų reikalavimų:
-
kadangi Prancūzijos teisėje pardavimo už neigiamą kainą sąvoka nenustatyta, operacija rinkos kaina, kaip buvo nurodžiusi Komisija, negalėjo būti atlikta iš anksto neatkūrus kapitalo;
-
kadangi Prancūzijos teisėje nenustatyta skolos perleidimo sąvoka ir sutartį perleisti leidžiama tuomet, jeigu su tuo iš anksto sutinka visos perleidžiamos sutarties susitariančiosios šalys (praktiškai tokį sutikimą gauti neįmanoma), perleidžiant veiklai tęsti būtinus veiklos įsipareigojimus turėjo būti taikoma praktika, pagal kurią atliekamas dalinis turto įnašas, kad ši kliūtis būtų įveikta. Atliekant tokį dalinį turto įnašą turėjo būti naudojamasi tarpine bendrove Sernam Xpress, kad būtų laikomasi Komisijos nustatytos sąlygos, pagal kurią perleidėjas ir perėmėjas neturi būti teisiškai susiję.
Bendrovės Sernam įdiegta schema turi būti prilyginama turto perleidimui vienu kartu:
-
Kasacinis teismas įnašo ir perleidimo operaciją, kuri praktiškai yra gerai žinoma, prilygino turto perleidimui tuo atveju, kai yra įrodymų, kad abi operacijos neatsiejamos, nes jomis in fine siekiama tik perduoti turtą;
-
šiuo atveju tokios operacijos iš tikrųjų yra neatsiejamos, nes įvairiose šalių pasirašytose sutartyse labai aiškiai matomas šalių siekis įvairias operacijas laikyti tarpusavyje susijusiomis ir siekiama tik vieno tikslo - Sernam turtą perleisti bendrovei Financière Sernam.“;
(70)
pasak Prancūzijos institucijų, Sernam SA turtas už neigiamą kainą, atitinkančią rinkos kainą, vienu kartu buvo parduotas teisiškai su SNCF nesusijusiai bendrovei, dėl perleidimo susitarus vykdant atvirą, skaidrų, besąlygišką ir nediskriminacinį konkursą pagal Sprendimo Sernam 2 3 straipsnio 2 dalyje nurodytas sąlygas;
2.7.1.4. Dėl atrankos procedūros atvirumo ir skaidrumo
(71)
Prancūzijos institucijų nuomone, teiginys, kad galimiems Sernam SA turto pirkėjams pateiktuose dokumentuose buvo nurodyta, jog parduodama ne bendrovė Sernam Xpress, bet Sernam SA turtas, iš tikrųjų yra klaidingas. Be to, pagal reikalavimą rengti atvirą, skaidrų ir nediskriminacinį konkursą naujas konkursas atkūrus kapitalą neturėjo būti rengiamas, nes kapitalo atkūrimas yra tik tiesioginis konkurso ir dėl konkurso gautos neigiamos kainos padarinys;
2.7.1.5. Dėl teisėtų lūkesčių
(72)
Prancūzijos institucijos mano, kad dėl Sprendimo Sernam 2, kuriame aiškiai numatyta galimybė vienu kartu perleisti Sernam turtą, ir bendrovė SNCF, ir Prancūzijos institucijos įgijo pagrįstų lūkesčių, susijusių su leidimu perleisti turtą. Todėl pradėjus valstybės pagalbos tyrimo procedūrą neatsižvelgiama į Sprendimu Sernam 2 suteiktus teisėtus Prancūzijos institucijų lūkesčius, juo labiau kad Prancūzijos institucijos visiškai skaidriai bendradarbiavo su Komisija, suteikdamos jai visus reikiamus paaiškinimus dėl šio perleidimo tvarkos;
2.7.2. Dėl tariamo manipuliavimo vertinant turtą ir įsipareigojimus, kuriuos Sernam SA perdavė bendrovei Sernam Xpress
(73)
aptardamos tariamą manipuliavimą atliekant vertinimą Prancūzijos institucijos visų pirma neigia, kad vertinant turtą jo vertė buvo sumažinta 22 mln. Iš tikrųjų taikomuose apskaitos teisės aktuose reikalaujama, kad vykdant dalinio turto įnašo operaciją, po kurios turtas perleidžiamas, vertinimas būtų atliekamas ne remiantis grynąja apskaitos verte, kaip teigia pirmoji skundo pateikėja, bet faktine įnešamo turto ir perduodamų įsipareigojimų verte. Ši vertė vertinama atsižvelgiant į rinkos kainą arba nepriklausomas ekspertizes. Galiojančios apskaitos taisyklės taip pat buvo taikomos vertinant atidėtus mokesčių kreditus. Prekės ženklų portfelio vertinimas pagrįstas Europos Komisijos vertinimu, kuris 2001 m. gegužės 23 d. atliktas SNCF įnešus lėšų į bendrovę SCS Sernam;
(74)
dėl įsipareigojimų vertinimo Prancūzijos institucijos mano, kad buvo perduoti tik tie įsipareigojimai, kurie būtini norint tęsti įnašą gavusios bendrovės veiklą. Be to, vertinant gero vardo praradimą (angl. badwill) į apskaitą tik buvo įtraukta 57 mln. EUR neigiama rinkos vertė;
2.7.3. Dėl įpareigojimo iš bendrovės Sernam Xpress susigrąžinti 41 mln. EUR pagalbą netaikymo
(75)
Prancūzijos institucijos pabrėžia, kad akcijų sandorio (angl. share deal) atskyrimo nuo turto sandorio (angl. asset deal) klausimo šiuo atveju kelti nereikia (tokiu atskyrimu grindžiami Komisijos argumentai bylose SMI (16) ir CDA (17));
2.7.3.1. Dėl operacijos skaidymo į perdavimą grupėje ir akcijų sandorį
(76)
dėl 61-70 konstatuojamosiose dalyse apibūdintų priežasčių Prancūzijos institucijos mano, kad Sernam SA veiklos perdavimo bendrovei Financière Sernam operacijos yra ne perdavimas grupėje, po kurio sudarytas akcijų sandoris, bet turto perleidimas trečiajai šaliai;
(77)
be to, jos pabrėžia, kad, jeigu pagalba būtų buvusi perduota, į Sernam Xpress rinkos kainą būtinai būtų buvusi įtraukta 41 mln. EUR skola. Darant šią prielaidą neigiama kaina būtų buvusi 98 mln. EUR (57 + 41). Tačiau bendrovės Financière Sernam„sumokėta“ neigiama kaina (kuri iš tikrųjų gauta) buvo tik 57 mln. EUR. Taigi pardavėjas sutaupė 41 mln. EUR, tačiau dėl to su pagalba susijusi ekonominė nauda teko būtent jam. Šiomis aplinkybėmis Prancūzijos institucijos remiasi Sprendimu Banks; (18)
2.7.3.2. Dėl sprendimų CDA ir SMI sąlygų laikymosi
(78)
Prancūzijos institucijos pažymi, kad savo Sprendime CDA Teisingumo Teismas pareiškė nuomonę, jog remiantis tuo, kad CDA tęsė pagalbą gavusių įmonių veiklą, savaime negalima įrodyti ketinimo išvengti reikalavimo susigrąžinti pagalbą padarinių (19);
(79)
Teisingumo Teismas patikslino, kad išvengti reikalavimo susigrąžinti pagalbą padarinių nebuvo ketinama, nes perimdama bendrovės LCA turto dalis CDA sumokėjo rinkos kainą atitinkančią pirkimo kainą; (20)
(80)
pasak Prancūzijos institucijų, kadangi bendrovės Sernam SA turtą ir dalį įsipareigojimų Sernam Xpress įgijo jų rinkos verte, dėl šios operacijos faktinė nauda, gauta suteikus 41 mln. EUR pagalbą, bendrovei Sernam Xpress nebuvo perduota. Be to, Komisija negali tvirtinti, kad Sernam SA, perpirkus jos turtą, tapo priedangos bendrove, iš kurios neįmanoma susigrąžinti nesuderinama paskelbtos pagalbos. Tokį argumentą, kuris jau pateiktas Sprendime CDA, Teisingumo Teismas atmetė (21);
(81)
Prancūzijos institucijos pabrėžia, kad galimybę vienu kartu perleisti Sernam SA turtą Komisija aiškiai numatė. Todėl tai, kad SNCF Sernam turtą vienu kartu rinkos kaina perleido bendrovei, surengusi skaidrų ir atvirą konkursą, jokiu būdu negali būti laikoma vengimu tokį konkursą rengti;
(82)
juo labiau tai akivaizdu dėl to, kad pati Komisija pareiškė nuomonę, jog tokio vengimo galimybė atmetama, „jei naudą gavusios bendrovės turto dalys „en bloc“ ne tik perleidžiamos už rinkos kainą, bet ir pagal besąlygišką bei visiems šios bendrovės konkurentams atvirą procedūrą“ (22);
(83)
aptariant Komisijos argumentą (23), kad atlikus operaciją ne tik buvo galima apsaugoti turtą, kaip leidžiama Sprendimu CDA, bet ir įsteigti įmonę, per kurią galima finansuoti naujas investicijas, pavyzdžiui, perpirkti bendrovę Coulonge, užtenka nurodyti, kad Sernam Xpress bendrovęCoulonge Services įsigijo tuo pačiu metu, kai BCP perėmė Sernam Xpress kontrolę, ir kad BCP perėmus kontrolę Sernam Xpress galėjo gauti paramą - buvo įnešta naujų pinigų šiai bendrovei įsigyti;
(84)
todėl kriterijaus, kurį Prancūzijos institucijos nurodo kaip Sprendimo CDA trečiąjį kriterijų, taip pat buvo laikomasi, kitaip negu minima Komisijos išreikštose abejonėse;
2.7.4. Dėl naujos pagalbos bendrovei Sernam Xpress ir (arba) bendrovei Financière Sernam
(85)
dėl naujos pagalbos pagal 2005 m. liepos 21 d. susitarimo protokolą (SNCF atlikto Sernam SA kapitalo atkūrimo įnešus 57 mln. EUR; SNCF atlikto Sernam Xpress kapitalo atkūrimo įnešus 2 mln. EUR; SNCF bendrovei Financière Sernam suteiktų garantijų; sąlygos dėl susitarimo protokolo panaikinimo) Prancūzijos institucijos mano, kad tuomet, kai surengus atvirą ir skaidrų konkursą turtas parduodamas rinkos kaina ir sąnaudos yra mažesnės negu likvidavimo sąnaudos, toks pardavimas nėra pagalba;
(86)
be to, bendrovės Financière Sernam pateikta neigiama kaina atitinka nepriklausomų ekspertų vertinimus;
(87)
beje, Prancūzijos institucijos nurodo, kad sąlyga dėl susitarimo protokolo panaikinimo į 2005 m. liepos 21 d. susitarimo protokolą bendrovės Financière Sernam prašymu buvo įtraukta tik siekiant apsaugoti šią bendrovę nuo rizikos, kad Komisija priims neigiamą sprendimą. Prancūzijos institucijos mano, kad be tokio tipo sąlygos nebuvo galima atlikti jokio perleidimo, ir teigia, kad nagrinėjant ankstesnę bylą (24) abejonių dėl šios sąlygos Komisijai nekilo;
3. KOMISIJOS VERTINIMAS
3.1. SPRENDIMO SERNAM 2 3 STRAIPSNIO MOTYVŲ PRIMINIMAS
(88)
visų pirma Komisija primena, kad pagal 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (25), 16 straipsnį ši procedūra buvo pradėta, nes Komisija turėjo informacijos, kad Prancūzija pagalbą, kurią Sprendimu Sernam 2 leista teikti tam tikromis sąlygomis, įgyvendino netinkamai, prieš tai netinkamai įgyvendinusi pagalbą, kurią teikti (taip pat tam tikromis sąlygomis) leista Sprendimu Sernam 1;
(89)
Komisija mano, kad reikėtų priminti priežastis, dėl kurių ji turėjo nustatyti Sprendimo Sernam 2 3 straipsnyje nurodytas sąlygas: (26)
„ ... Atsižvelgdama į netinkamą pagalbos taikymą, nustatytą šiame sprendime, ir į restruktūrizavimo plano trukmės pailgėjimą, Komisija mano, kad įmonė „Sernam“ turi tai kompensuoti ilgam laikui pasitraukdama iš rinkos dalių, kurios yra perpildytos, kad būtų pateisintas dalies pagalbos patvirtinimas.
Iš tiesų dėl valstybės pagalbos teikimo rinkose, kurios yra perpildytos struktūriniu požiūriu ar net patiria smukimą, ją gavusi įmonė, kuri kitu atveju būtų turėjusi nutraukti veiklą dėl paskelbtų sunkumų, iš karto galėtų dirbtinai užimti nepaprastai paklausios rinkos dalis, neturinčių finansinių nesklandumų įmonių konkurenčių nenaudai. Taip pat reikia vengti, kad pagalba nesukeltų nepageidaujamų pasekmių ir neišstumtų iš paklausios rinkos finansinių nesklandumų neturinčių įmonių, įmonių, kurios nesugeba išsilaikyti iš savo nuosavų išteklių, naudai.
Taigi Komisija mano, kad įmonė „Sernam“ turi ilgam laikui atsisakyti veiklos šioje perpildytoje rinkos dalyje, šiuo atveju grupavimo (tradicinio siuntų gabenimo kelių transportu) rinkos dalyje.
Nors įmonė „Sernam“ ir pradėjo šį pasitraukimą, Komisija mano, kad to nepakanka ir kad ji ir toliau turi to siekti. Todėl, jos nuomone, reikia nustatyti sąlygas, kurios i) leis įmonei „Sernam“ toliau plėtoti savo veiklą, susijusią su novatoriška diversifikacija pereinant prie plėtotinos rinkos dalies (kuri nėra perpildyta), ir ii) leis pakeisti stagnacijos apimtose ar smunkančiose rinkose įmonės „Sernam“ paslaugas kitų veiklos vykdytojų paslaugomis (tai atlaisvins įmonės „Sernam“ dalis šiose rinkos dalyse).
...
Komisija taip pat primena, kad jei bus parduota visa įmonė „Sernam“ (aktyvai ir pasyvai), kaip numatė Prancūzijos valdžios institucijos, sprendimo sąlygos (kelių transporto veiklos perdavimas kitoms įmonėms ir įmonės „Sernam“ veiklų diversifikacija pereinant prie krovinių gabenimo geležinkelių transportu) bet kuriuo atveju turi būti taikomos. Priešingai, jei „Sernam“ turėtų vienu kartu parduoti visus aktyvus, Komisija primena, kad pirmiau paminėtos dvi sąlygos, susijusios su įmonės restruktūrizavimu, nebus taikomos, nes įmonė „Sernam“ nebeturės dabartinio teisinio statuso ir bus atlaisvinusi rinkos dalis nepriklausomo pirkėjo naudai (kuris galės de facto tęsti savo veiklą su įmonės „Sernam“ aktyvais).“;
(90)
taigi Sprendime Sernam 2 numatomi du skirtingi Sernam SA pardavimo scenarijai: visos bendrovės Sernam SA pardavimas (turto ir įsipareigojimų) ir tik turto pardavimas. Pirmuoju atveju turtą ir įsipareigojimus įsigyjančiai bendrovei Sprendimo Sernam 2 3 straipsnio 1 dalyje nurodytos sąlygos yra taikomos; antruoju atveju šios sąlygos netaikomos;
(91)
be to, reikėtų priminti daugiau aplinkybių, kuriomis priimti Komisijos sprendimai Sernam 1 ir Sernam 2. Nuolat nuostolių patiriančiai bendrovei Sernam SA buvo suteikta valstybės pagalba veiklai, kurią suteikė jos patronuojančioji bendrovė SNCF ir kuri buvo būtina, kad įmonė išliktų;
(92)
reikėjo nutraukti dirbtinai palaikomą bendrovės, kuri neteisėtai užėmė rinkos dalis, nors nebuvo konkurencinga, veiklą. Todėl, viena vertus, buvo nutraukta bendrovei Sernam valstybės nuolat teikiama finansinė pagalba, kita vertus, turėjo būti panaikintas dėl šios pagalbos atsiradęs konkurencijos iškraipymas arba atsižvelgiant į jį turėjo būti priimtos kompensacinės priemonės. Todėl reikėjo susigrąžinti 41 mln. EUR neteisėtos nesuderinamos pagalbos, bendrovei Sernam suteiktos 2001-2004 m., ir nustatyti kompensacines priemones, pagal kurias bendrovė pasitraukia iš užimamų rinkos dalių, kaip kompensaciją gavusi 503 mln. EUR restruktūrizavimo pagalbą;
(93)
tačiau Komisija iš karto pažymi, kad tai, kaip Prancūzija ketino įgyvendinti 2004 m. sprendimą, tiesiogiai prieštarauja siekiamiems tikslams. Iš tikrųjų Prancūzijos institucijos toliau teikė pagalbą veiklai prisidengdamos tuo, kad įgyvendina šį sprendimą, ir stengėsi išlaikyti įmonės veiklos ekonominį tęstinumą - neatsisakė užimamų rinkos dalių, priešingai, stengėsi stiprinti įmonės konkurencinę padėtį;
(94)
šiuo etapu reikia metodiškai išnagrinėti priemones, kurias Prancūzijos institucijos įgyvendino, kad pasiektų savo tikslus;
3.2. NETINKAMAS PAGALBOS, KURIĄ TEIKTI LEISTA SPRENDIMU SERNAM 2, ĮGYVENDINIMAS
(95)
Prancūzijos institucijos patvirtina, kad Sprendimo Sernam 2 3 straipsnio 1 dalyje išdėstytų sąlygų nebuvo laikomasi. Todėl Komisija gali tikrinti vien tai, ar Prancūzija laikėsi Sprendimo Sernam 2 3 straipsnio 2 dalyje išdėstytų sąlygų. Primintina, kad ši dalis yra tokia:
„Jei įmonė vienu kartu iki 2005 m. birželio 30 d. rinkos kaina parduos savo aktyvus įmonei, teisiškai nesusijusiai su bendrove SNCF, laikydamasi skaidrios ir atviros procedūros, 1 dalies sąlygos nebus taikomos.“;
(96)
kaip bus įrodyta toliau, Prancūzija šių sąlygų nesilaikė;
3.2.1. Veikla nebuvo perduota 2005 m. birželio 30 d.
(97)
iš Prancūzijos institucijų ir pirmosios skundo pateikėjos pastabų aiškėja, kad 2005 m. birželio 30 d. SNCF valdyba iš esmės tik pritarė privalomam Financière Sernam pasiūlymui. Tačiau susitarimo protokolas, kuriuo įpareigojamos visos sandorio šalys, buvo pasirašytas tik 2005 m. liepos 21 d., o įvairios perdavimo operacijos atliktos tik 2005 m. spalio 17 d.;
(98)
todėl Komisija daro išvadą, kad Sernam SA veikla bendrovei Financière Sernam nebuvo perduota ne vėliau negu 2005 m. birželio 30 d., kaip tai vis dėlto turėjo būti padaryta laikantis Sprendimu Sernam 2 nustatytos sąlygos. Jau vien šios priežasties užtenka padaryti išvadą, kad Prancūzija netinkamai įgyvendino pagalbą, kurią teikti Sprendimu Sernam 2 leista tam tikromis sąlygomis;
3.2.2. Veiklos perdavimas nėra pardavimas (27)
(99)
pagal Sąjungos valstybių narių teisines sistemas pardavimo sutartis grindžiama romėnų teisėje išplėtotais principais (emptio venditio). Pardavimas - tai turto nuosavybės perdavimas, sumokėjus už tai tam tikrą kainą. Ši kaina, kaip pabrėžia Prancūzijos Vyriausybė, aptardama Prancūzijos teisę, turi būti teigiama;
(100)
sandoris, pagal kurį asmuo, norintis perduoti vieno ar kelių turto objektų nuosavybę, sumoka pinigų juos perimančiam asmeniui, nėra pardavimo sandoris, bet kitokio tipo sutartis;
(101)
šiuo atveju atlikusi kapitalo atkūrimą SNCF sumokėjo 59 mln. EUR: 57 mln. EUR - Sernam SA ir 2 mln. EUR - Sernam Xpress kapitalui atkurti; bendrovei Financière Sernam ji suteikė įvairių garantijų. Kadangi Financière Sernam bendrovėms SNCF ir Sernam SA sumokėjo 2 mln. EUR, Sernam Xpress kapitalo atkūrimas kompensuotas, tačiau nekompensuotos kitos sandorio dalys. Todėl SNCF ir Financière Sernam sudaryta sutartis negali būti laikoma pardavimo sutartimi. Beje, to neginčija Prancūzijos institucijos, kurios aiškina, kad įvairios Sernam SA veiklos perdavimo bendrovei Financière Sernam operacijos nėra pardavimas, nes pagal Prancūzijos teisę Prancūzijos institucijos negalėjo atlikti pardavimo, kurio rezultatas atitiktų dabartinį;
(102)
Komisija daro išvadą, kad SNCF ir Financière Sernam sudaryta sutartis nėra pardavimo sutartis. Dėl šios priežasties taip pat nebuvo laikomasi Sprendimo Sernam 2 3 straipsnio 2 dalies, nes neatliktas pardavimas. Todėl Prancūzija netinkamai įgyvendino pagalbą, kurią teikti Sprendimu Sernam 2 leista tam tikromis sąlygomis;
3.2.3. Veiklos perdavimas yra ne turto pardavimas, o visos bendrovės Sernam SA (turto ir įsipareigojimų) perdavimas
(103)
net jeigu Sernam SA veiklos perdavimas bendrovei Financière Sernam būtų laikomas pardavimu, pagal Sprendimo Sernam 2 3 straipsnio 2 dalį turi būti parduodamas tik turtas, o ne visa bendrovė Sernam SA (turtas ir įsipareigojimai). Tai nurodyta Sprendimo Sernam 2 217 konstatuojamojoje dalyje, cituojamoje šio sprendimo 89 konstatuojamojoje dalyje;
(104)
kaip nurodyta 2.4 skirsnyje, SNCF atliktas Sernam SA veiklos perdavimas bendrovei Financière Sernam pagrįstas tuo, kad Sernam SA kontroliavo patronuojamąją bendrovę Sernam Xpress (Sernam SA priklausė 100 % Sernam Xpress kapitalo), kuriai perduoti Sernam SA įsipareigojimai ir turtas, išskyrus tam tikras Sernam SA skolas patronuojančiajai bendrovei SNCF. Prieš atlikdama šį perdavimą SNCF atkūrė Sernam SA kapitalą - įnešė 57 mln. EUR, ir šie nauji pinigai buvo įtraukti į perduotą turtą. Atlikusi perdavimą SNCF atkūrė Sernam Xpress kapitalą - įnešė 2 mln. EUR. Tuomet Sernam Xpress akcijos už tą pačią sumą (2 mln. EUR) buvo parduotos bendrovei Financière Sernam;
(105)
kaip nurodyta 2.7.1.3 skirsnyje, Prancūzijos institucijos šią operaciją grindžia dviem pagal Prancūzijos teisę ir Sprendimą Sernam 2 taikomais reikalavimais;
(106)
jos pabrėžia, kad bendras operacijos rezultatas yra toks pat, koks būtų gautas pardavus turtą. Todėl operacija turi būti prilyginama vienu kartu atliktam Sernam SA turto pardavimui pagal Sprendimo Sernam 2 3 straipsnio 2 dalį;
(107)
dėl dviejų priežasčių Komisija padarė kitokią išvadą;
3.2.3.1. Perdavimas - tai vienu kartu atliktas turto ir įsipareigojimų perdavimas grupėje, po kurio buvo parduotos turtą ir įsipareigojimus gavusios patronuojamosios bendrovės akcijos (akcijų sandoris)
(108)
SNCF atlikus operaciją, Financière Sernam galėjo įsigyti Sernam Xpress akcijas, taigi ir parduoti akcijas (akcijų sandoris);
(109)
iš tikrųjų SNCF pirmiausia atliko operaciją, kuri, Prancūzijos institucijų teigimu, pagal Prancūzijos teisę laikoma daliniu turto (iš tikrųjų turto ir įsipareigojimų) įnašu. Tačiau šios operacijos, net nagrinėjamos atskirai, negalima laikyti turto pardavimu trečiajai šaliai. Ji atlikta už neigiamą 57 mln. EUR kainą, todėl nėra pardavimas (žr. 3.2.2 skirsnį). Be to, ji susijusi ne tik su turtu, bet ir su visais įsipareigojimais, išskyrus tam tikras Sernam SA skolas patronuojančiajai bendrovei SNCF. Taigi buvo perduota visa bendrovė Sernam SA (turtas ir įsipareigojimai), o ne parduotas tik turtas (taip pat žr. 3.2.3.2 skirsnį);
(110)
galiausiai turtas ir įsipareigojimai buvo perduoti specialiosios paskirties įmonei - patronuojamajai bendrovei Sernam Xpress, kurios 100 % akcijų priklausė patronuojančiajai bendrovei ir kurios paskirtis buvo gauti Sernam SA turtą ir įsipareigojimus vien tam, kad pati bendrovė Sernam Xpress būtų perparduota bendrovei Financière Sernam. Taigi šis įnašas nebuvo atliktas nuo SNCF nepriklausomai trečiajai įmonei;
(111)
antra, Sernam Xpress akcijos buvo parduotos bendrovei Financière Sernam, ir tai taip pat yra ne turto pardavimas trečiajai šaliai, o akcijų perdavimas arba akcijų sandoris (taigi visos įmonės perdavimas);
(112)
taigi jokia SNCF atlikta operacija nėra Sernam SA turto pardavimas vienu kartu su SNCF teisiškai nesusijusiai bendrovei, ir Sprendimo Sernam 2 3 straipsnio 2 dalyje išdėstytų sąlygų nebuvo laikomasi;
3.2.3.2. Buvo perduotas ne tik turtas, bet ir visa bendrovė Sernam SA (turtas ir įsipareigojimai)
(113)
Sprendimo Sernam 2 217 konstatuojamojoje dalyje, cituojamoje šio sprendimo 89 konstatuojamojoje dalyje, turto pardavimas aiškiai atskiriamas nuo visos bendrovės Sernam SA pardavimo (turto ir įsipareigojimų). Remiantis šia konstatuojamąja dalimi akivaizdu, kad, jeigu Prancūzijos institucijoms būtų reikėję parduoti visą bendrovęSernam SA (turtą ir įsipareigojimus), kaip jos tai ketino daryti priimant Sprendimą Sernam 2, jos buvo įpareigotos laikytis Sprendimo Sernam 2 3 straipsnio 1 dalyje išdėstytų sąlygų;
(114)
atlikus įvairias perdavimo operacijas bendrovė Financière Sernam, įsigijusi Sernam Xpress, priimant Sprendimą Sernam 2 įgijo visus bendrovės Sernam SA įsipareigojimus ir turtą, išskyrus šias išimtis: viena vertus, turtas buvo padidintas bendrovei Sernam SA skirta 57 mln. EUR injekcija ir bendrovei Sernam Xpress skirta 2 mln. EUR injekcija (taip pat žr. šio sprendimo 3.2.4 skirsnį), kita vertus, įsipareigojimai buvo sumažinti nuosavo kapitalo paskolos, kurią bendrovė Sernam SA gavo iš grupės SNCF, suma (šis įsipareigojimas susijęs su sutarties „IBM-GPS“ nutraukimu) ir 41 mln. EUR privalomos susigrąžinti nesuderinamos pagalbos suma;
(115)
tačiau šiais nedideliais patikslinimais negalima nuslėpti fakto, kad pagrindiniai Sernam SA įsipareigojimai ir turtas iš tikrųjų visų pirma buvo perduoti bendrovei Sernam Xpress, paskui - bendrovei Financière Sernam;
(116)
taigi veiklos perdavimas yra ne turto pardavimas, o visos Sernam SA (turto ir įsipareigojimų) perdavimas, išskyrus kelias išimtis. Todėl Sprendimo Sernam 2 3 straipsnio 2 dalyje išdėstytų sąlygų nebuvo laikomasi taip pat ir dėl šios priežasties;
3.2.4. Perduotas ne tik turtas, kurį Sernam SA turėjo priimant Sprendimą Sernam 2, bet ir papildomi 59 mln. EUR
(117)
dėl turto Komisija taip pat pažymi, kad atliekant Sernam SA ir Sernam Xpress kapitalo atkūrimą buvo įnešti 59 mln. EUR ir kad ekonominiu požiūriu, atsižvelgiant į Financière Sernam sumokėtus 2 mln. EUR, šis įnašas yra 57 mln. EUR. Sprendimo Sernam 2 3 straipsnio 2 dalyje atlikti tokio įnašo į turtą neleidžiama;
3.2.5. Veikla buvo perduota nesurengus skaidraus ir atviro konkurso
(118)
Prancūzijos institucijos pirmiausia surengė skaidrų ir atvirą konkursą. Tačiau pasibaigus šiam konkursui SNCF negavo jokio privalomo pasiūlymo;
(119)
nesėkmingai pasibaigus skaidriam ir atviram konkursui, sutartis dėl įvairių Sernam SA veiklos perdavimo operacijų buvo sudaryta su bendrove Financière Sernam. Kadangi ši bendrovė savarankiškai nedalyvavo skaidriame ir atvirame konkurse, galiausiai veikla buvo perduota nesurengus skaidraus ir atviro konkurso;
(120)
Sprendimo Sernam 2 3 straipsnio 2 dalyje išdėstytų sąlygų nebuvo laikomasi taip pat ir dėl šios priežasties;
3.2.6. Turto pardavimo tikslas nebuvo įvykdytas
(121)
Sprendimo Sernam 2 217 konstatuojamojoje dalyje turto pardavimo tikslas aiškinamas taip:
„„Sernam“ ... bus atlaisvinusi rinkos dalis nepriklausomo pirkėjo naudai (kuris galės de facto tęsti savo veiklą su įmonės „Sernam“ aktyvais);“
(122)
taigi turto pardavimo tikslas buvo pasitraukti iš užimamų rinkos dalių, atsisakyti Sernam SA turto ir leisti trečiajai šaliai naudotis šiuo turtu. Taigi pardavus turtą siekta nutraukti Sernam SA ekonominę veiklą;
(123)
tačiau šiuo atveju visą Sernam SA nupirko jos patronuojančioji bendrovė ir ji buvo pertvarkyta į būsimą bendrovę Financière Sernam. Visos veiklos ekonominis tęstinumas yra užtikrinamas, be to, įmonė nebeturi didelės dalies savo skolos ir gavo naujo kapitalo (59 mln. EUR, iš kurių 57 mln. EUR ekonominiu požiūriu dengia SNCF). Todėl vykdant operaciją ne tik nesilaikyta Sprendimo Sernam 2 3 straipsnio 2 dalyje išdėstytų sąlygų, bet ir neužtikrinta, kad būtų įgyvendinti šiuo sprendimu siekiami tikslai. Visiškai priešingai - dėl šios operacijos ekonominis subjektas sustiprėjo, todėl konkurencija gali būti dar labiau iškraipoma, o sprendimu nustatytomis priemonėmis kaip tik siekta tokį iškraipymą sumažinti;
3.2.7. Remiantis Prancūzijos pateiktais argumentais negalima įrodyti, kad Sprendimo Sernam 2 3 straipsnio 2 dalies buvo laikomasi
(124)
Prancūzijos argumentui, kad bendrai vertinamos operacijos prilygsta turto pardavimui vienu kartu, negalima pritarti. Iš tikrųjų turto pardavimui vienu kartu iš esmės pirmiausia būdinga tai, kad jis negrindžiamas akcijų pardavimu. Todėl Komisija negali sutikti su argumentu, kad keli skirtingi teisiniai veiksmai (dalinis turto ir įsipareigojimų įnašas, paskui akcijų sandoris) prilygsta konkrečiam teisiniam veiksmui (turto pardavimui), nes vienu iš faktiškai įgyvendintų teisinių veiksmų prieštaraujama prašytam atlikti teisiniam veiksmui;
(125)
taip pat negalima sutikti su argumentu, kad pagal Prancūzijos teisę Sernam SA turto bendrovei Financière Sernam negalima parduoti tiesiogiai. Pirma, reikėtų priminti, kad Sprendimu Sernam 2 Prancūzijai suteiktos dvi alternatyvios galimybės įgyvendinti šį sprendimą. Jeigu nebūtų buvę galima turto parduoti, Prancūzijos institucijos visada galėjo sprendimą įgyvendinti pasirinkusios galimybę, nurodytą Sprendimo Sernam 2 3 straipsnio 1 dalyje (Sernam SA vykdo tik korespondencijos vežimo geležinkeliais veiklą, o kelių transporto veiklą paveda vykdyti subrangovams). Antra, jeigu trečiosios šalys kreditorės iš tikrųjų būtų pasipriešinusios pardavimui už neigiamą kainą, dėl Sernam SA būtų buvę galima rengti kolektyvinę procedūrą, taigi turtą būtų buvę galima parduoti vykdant šią procedūrą;
(126)
galiausiai jeigu Prancūzijos institucijoms buvo sunku vykdyti Sprendimą Sernam 2, jos turėjo kreiptis į Komisiją, kad susitarus su ja būtų rastas sprendimas dėl kitos schemos pagal lojalaus bendradarbiavimo principą, nurodytą Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 4 straipsnio 3 dalyje. Nors Prancūzijos institucijų atstovai 2004 m. lapkričio 24 d. iš tikrųjų apsilankė Komisijoje ir 2004 m. gruodžio 21 d. jai atsiuntė oficialų raštą, kad praneštų apie sprendimą parduoti turtą vienu kartu, neapibūdindami pagrindinių sprendimo aspektų, pažymėtina, kad Prancūzija Komisijai niekada nepranešė apie restruktūrizavimo plano, kurį Komisija Sprendime Sernam 2 patvirtino tam tikromis sąlygomis, pakeitimą. Tačiau Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (28) 3.2.3 skirsnyje patvirtinama, kad valstybė narė negali nukrypti nuo restruktūrizavimo plano, nepranešusi apie tai Komisijai ir Komisijai iš anksto nedavus leidimo;
(127)
tačiau Komisija leidimo Sernam SA veiklą perduoti bendrovei Financière Sernam, kaip tai padarė Prancūzija, niekada nedavė;
3.2.8. Išvada: Prancūzija nesilaikė Sprendimo Sernam 2 3 straipsnio ir netinkamai įgyvendino 503 mln. EUR pagalbą
(128)
galiausiai Komisija mano, kad Sprendimo Sernam 2 3 straipsnio nebuvo laikomasi. Todėl 503 mln. EUR restruktūrizavimo pagalba, kurią teikti Sprendimu Sernam 2 leista tam tikromis sąlygomis, įgyvendinta netinkamai;
3.2.9. 503 mln. EUR pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka
(129)
kadangi pagalbos gavėjas 503 mln. EUR pagalbą naudojo pažeisdamas Sprendimą Sernam 2, pagal šį sprendimą pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka;
(130)
pagal Teisingumo Teismo praktiką valstybė narė turi nurodyti pagalbos suderinamumo priežastis. Kadangi Prancūzija nenurodė jokios suderinamumo priežasties, Komisija daro išvadą, kad 503 mln. EUR pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka ir turi būti susigrąžinta kartu su palūkanomis, skaičiuojamomis nuo pagalbos suteikimo dienos;
(131)
ši pagalba turi būti susigrąžinta iš bendrovės Financière Sernam ir jos patronuojamųjų bendrovių, visų pirma Sernam Services ir Aster, šiuo metu tęsiančių ekonominę veiklą, kuriai suteikta pagalba ir kurią anksčiau vykdė bendrovė Sernam SA (šiuo metu likviduota), paskui bendrovė Sernam Xpress (kurios turtą, atlikus viso turto perdavimo operaciją, perėmė Financière Sernam). Iš tikrųjų visų pirma pažymėtina, kad grupėje sudarius sandorį Sernam Xpress perėmė visą Sernam SA turtą ir dalį įsipareigojimų. Taigi Sernam Xpress tęsė Sernam SA ekonominę veiklą (taip pat žr. išsamų įrodymą 3.3 skirsnyje). Be to, kadangi buvo perduotas visas turtas, Financière Sernam yra Sernam Xpress teisių perėmėja. Galiausiai Financière Sernam ir jos patronuojamosios bendrovės, visų pirma Sernam Service ir Aster, tęsia Sernam SA ir Sernam Xpress veiklą, taigi toliau gauna 503 mln. pagalbą, kuri iš pradžių suteikta bendrovei Sernam SA;
3.3. 41 MLN. EUR PAGALBOS SUSIGRĄŽINIMAS
(132)
41 mln. EUR valstybės pagalba, kurią pagal Sprendimą Sernam 2 Prancūzija turėjo susigrąžinti iš jos gavėjo, buvo įtraukta į likviduojant bendrovę Sernam SA nustatytus įsipareigojimus;
(133)
Prancūzijos institucijos mano, kad konkurso, kurį jos laiko skaidriu ir atviru, tvarka pagal Sprendimo Sernam 2 4 straipsnį Sernam SA veiklą perdavus bendrovei Financière Sernam, įpareigojimas susigrąžinti pagalbą taikomas tik vienai bendrovei Sernam SA;
(134)
Sprendimo Sernam 2 4 straipsnis yra toks:
„„Sernam“ įmonė arba jos dalys turi būti parduotos rinkos kaina, o pardavimo procedūra turi būti skaidri ir atvira visiems konkurentams. Tokiomis sąlygomis, jei įmonė „Sernam“ išliks, ji turės atlyginti 41 mln. eurų pagalbą“;
(135)
4 straipsnyje išskiriami du atvejai: Sernam ekonominės veiklos nutraukimas ir nenutraukimas. Jeigu ši veikla nutraukiama, pagalbos susigrąžinti nereikia iš subjektų, kurie turtą įsigijo rinkos kaina, surengus skaidrų ir atvirą konkursą;
(136)
beje, Komisija pažymi, kad Teisingumo Teismas ir Bendrasis Teismas savo praktikoje labai didelę svarbą teikia tokiems pat veiksniams;
(137)
Sprendime SMI (29) veiklos, kuriai suteikta pagalba, pardavimo atveju išskiriamos dvi galimybės: įmonės akcijų pardavimas - pardavus jas pagalbą gavusi įmonė išlaiko savo juridinio asmens statusą (akcijų sandoris); ir įmonės viso ar dalies turto pardavimas kitai įmonei - pardavus jį tas pats juridinis asmuo ekonominės veiklos, kuriai suteikta pagalba, nebevykdo (turto sandoris);
(138)
dėl akcijų sandorio Teisingumo Teismas yra nurodęs, kad: (30)
„ ... tuo atveju, jei įmonė, kuriai suteikta neteisėta valstybės pagalba, perperkama už rinkos kainą, t. y. už didžiausią kainą, kurią įprastomis konkurencijos sąlygomis veikiantis privatus investuotojas pasiruošęs mokėti už šią bendrovę atsižvelgdamas į jos situaciją, visų pirma susidariusią po valstybės pagalbos suteikimo, pagalba būdavo vertinama pagal rinkos kainą ir įtraukiama į pirkimo kainą. Tokiomis sąlygomis pirkėjo negalima laikyti įgijusiu pranašumą, palyginti su kitais rinkos veiklos vykdytojais (šiuo klausimu žr. 2001 m. rugsėjo 20 d. Sprendimo Banks, C-390/98, Rink. p. I-6117, 77 punktą).
Aptariant šį atvejį pažymėtina, kad įmonė, kuriai suteikta neteisėta valstybės pagalba, išlaiko savo juridinio asmens statusą ir toliau savo vardu vykdo valstybės pagalbos lėšomis subsidijuojamą veiklą. Todėl paprastai būtent šiai įmonei suteikiamas konkurencinis pranašumas, susijęs su minėta pagalba, ir būtent ji turi būti įpareigota grąžinti sumą, lygią šios pagalbos sumai. ... “;
(139)
dėl turto sandorio Teisingumo Teismas nurodo: (31)
„Be abejo, negalima atmesti galimybės, kad tuo atveju, kai įsteigiamos atskiros bendrovės siekiant tęsti dalį pagalbą gavusios įmonės veiklos šiai bankrutavus, tos atskiros bendrovės prireikus taip pat gali būti įpareigojamos grąžinti aptariamą pagalbą nustačius, kad jos faktiškai gauna konkurencinį pranašumą, susijusį su suteikus tokią pagalbą gauta nauda. Iš tikrųjų toks atvejis visų pirma galėtų būti tuomet, kai atskiros bendrovės įsigyja likviduojamos bendrovės turto, kaip kompensacijos nesumokėjusios rinkos sąlygas atitinkančios kainos, arba tuomet, kai nustatoma, kad įsteigus tokias bendroves išvengta prievolės grąžinti šią pagalbą.“;
(140)
tokie patys atvejai išskiriami Sprendime Seleco (32). Šiame sprendime Teisingumo Teismas patvirtina, kad Komisijai gali tekti reikalauti pagalbą susigrąžinti ne tik iš pirminės įmonės, bet ir iš įmonės, kuri jos veiklą tęsia naudodama perduotas gamybos priemones, jeigu remiantis tam tikrais perdavimo aspektais galima nustatyti abiejų subjektų veiklos ekonominį tęstinumą. Teisingumo Teismas taip pat pripažino, kad ekonominiam tęstinumui nustatyti tinkami yra tokie rodikliai: perdavimo dalykas (turtas ir įsipareigojimai, darbo jėgos išlaikymas, turto grupės), perdavimo kaina, perimančiosios ir pirminės įmonių akcininkų arba savininkų tapatybė, perdavimo momentas (pradėjus tyrimą, pradėjus procedūrą ar priėmus galutinį sprendimą) arba ekonominė operacijos logika (33);
(141)
atrodo, jog taip pat reikėtų pabrėžti, kad bylose SMI ir Seleco nagrinėjamas turtas buvo parduotas surengus kolektyvinę procedūrą ir prižiūrint teisėjui. Buvo parduota tik dalis įmonių, kurioms taikyta kolektyvinė procedūra, turto. Be to, Teisingumo Teismo teigimu, nenustatyta, kad pardavimas neatitinka rinkos sąlygų;
(142)
Bendrasis Teismas turto sandorį išnagrinėjo Sprendime CDA (34); jis visų pirma patikrino, ar nagrinėjamu atveju yra informacijos, leidžiančios daryti išvadą, kad pardavus dalį turto buvo išvengta reikalavimo susigrąžinti pagalbą. Bendrasis Teismas pareiškė nuomonę, kad Komisija nagrinėjamu atveju siekio išvengti tokio reikalavimo nenustatė ir kad CDA faktiškai neturėjo konkurencinio pranašumo, susijusio su suteikus pagalbą gauta nauda. Bendrasis Teismas šį teiginį pagrindė dviem faktinėmis aplinkybėmis: buvo parduota tik turto dalis (turtas parduotas vienu kartu); dėl tokio pardavimo būdo (t. y. pardavimo vienu kartu) buvo galima gauti didesnę sumą negu ta, kuri būtų buvusi gauta aptariamo turto dalis parduodant atskirai;
(143)
taigi Sernam SA veiklos perdavimą bendrovei Financière Sernam reikėtų nagrinėti pagal Teisingumo Teismo ir Bendrojo Teismo išplėtotus kriterijus siekiant nustatyti, ar pagalba taip pat turi būti susigrąžinta iš bendrovės Financière Sernam ir jos patronuojamųjų bendrovių Sernam Services bei Aster;
(144)
visų pirma dėl visų Sernam SA įsipareigojimų, išskyrus tris finansinius įsipareigojimus (nuosavo kapitalo paskolą, kurią bendrovė Sernam SA gavo iš grupės SNCF, įsipareigojimą, susijusį su sutarties „IBM-GPS“ nutraukimu, įpareigojimą grąžinti nesuderinamą 41 mln. EUR pagalbą), ir viso turto perdavimo bendrovei Sernam Xpress Komisija pažymi, kad buvo perduota visa įmonė (žr. 3.2.3 skirsnį). Taigi užtikrinamas ekonominis tęstinumas: Sernam SA veiklą tęsia Sernam Xpress. Todėl šis atvejis skiriasi nuo tų atvejų, dėl kurių priimti sprendimai SMI, Seleco ir CDA ir kurie buvo susiję tik su dalies turto pardavimu. Be to, perdavimas atliktas grupėje. Jis atliktas Komisijai priėmus galutinį sprendimą, kuriuo nurodoma susigrąžinti pagalbą, ir vienintelė šio perdavimo ekonominė logika yra ta, kad sudaromos sąlygos tęsti Sernam 2 veiklą, neįpareigojant laikytis Sprendimo Sernam 2 3 straipsnyje nustatytų sąlygų. Todėl visi kriterijai, skirti ekonominiam tęstinumui įrodyti pagal sprendimą ir Sprendimą Seleco, yra įgyvendinti;
(145)
iš esmės Komisija pažymi, kad atliktas perdavimas bendrovei Sernam Xpress neatitinka rinkos sąlygų. Perdavimas bendrovei Sernam Xpress atliktas už neigiamą kainą, nesurengus skaidraus ir atviro konkurso (žr. 3.2.5 skirsnį). Faktas, kad gauta neigiama 57 mln. EUR kaina, laikoma pagalba veiklai, leidžiančia padengti 2005-2008 m. Sernam Xpress nuostolius (35), papildomas faktu, kad atsisakyta 38,5 mln. EUR bendrovės Sernam SA skolos bendrovei SNCF (žr. 27 konstatuojamąją dalį). Galiausiai Komisija taip pat pažymi, kad bendrovei Sernam SA palikti įsipareigojimai yra skolos trečiosioms šalims, o ne bendrovei SNCF. Atlikusi 57 mln. EUR kapitalo injekciją SNCF suteikė galimybę bendrovei Sernam Xpress bent 2005-2008 m. padengti visas šias skolas. Tačiau jeigu SNCF už teigiamą kainą būtų pardavusi tik turtą, būtų padengta tik Sernam SA skolų trečiosioms šalims dalis, atitinkanti pardavimo pajamas. Tai yra papildomas rodiklis, kad SNCF ir Financière Sernam sutarties pusiausvyra neatitinka rinkos sąlygų;
(146)
taip pat pažymėtina, kad 57 mln. EUR neigiama kaina yra didesnė negu 56,4 mln. EUR neigiama kaina, nurodyta surengus nesėkmingą konkursą gautame geriausiame pasiūlyme (antrojo etapo pasiūlymas [5 kandidatas]);
(147)
atlikus perdavimą Sernam Xpress galėjo išvengti bendrovei Sernam SA taikyto reikalavimo grąžinti 41 mln. EUR ir tęsti Sernam SA veiklą, neprivalėdama grąžinti šios pagalbos ir laikytis Sprendimo Sernam 2 3 straipsnio sąlygų;
(148)
dėl šių priežasčių Komisija daro išvadą, kad Sernam SA veiklą perdavus bendrovei Sernam Xpress ši bendrovė faktiškai turėjo konkurencinį pranašumą, susijusį su suteikus pagalbą gauta nauda. Iš tikrųjų buvo užtikrintas ekonominis tęstinumas: viena bendrovė tęsė kitos bendrovės veiklą, ir atlikus perdavimą išvengta bendrovei Sernam SA taikyto reikalavimo grąžinti pagalbą;
(149)
kaip paaiškinta sprendimuose SMI ir Seleco, tai, kad akcininkas neteisėtą pagalbą gavusios bendrovės akcijas pardavė trečiajai šaliai, neturi įtakos įpareigojimui susigrąžinti pagalbą iš ją gavusios bendrovės. Todėl Sernam Xpress akcijas pardavus bendrovei Financière Sernam, Sernam Xpress neatleista nuo įpareigojimo grąžinti 41 mln. EUR pagalbą;
(150)
susijungus bendrovėms Sernam Xpress ir Financière Sernam, įpareigojimas grąžinti pagalbą perduotas bendrovei Financière Sernam. Be to, ši bendrovė ir jos patronuojamosios bendrovės, visų pirma Sernam Services bei Aster, tęsia Sernam SA veiklą, todėl Sernam Xpress toliau gauna 41 mln. EUR pagalbą, kuri iš pradžių suteikta bendrovei Sernam SA;
(151)
be to, dėl šio sprendimo 3.4 punkte išdėstytų priežasčių turi būti atmesti Prancūzijos institucijų argumentai dėl privataus rinkos ekonomikos investuotojo principo taikymo;
3.4. DĖL NAUJOS PAGALBOS, SUTEIKTOS BENDROVEI SERNAM XPRESS
(152)
2005 m. liepos 21 d. susitarimo protokole numatomos tam tikros priemonės, kurios gali būti nauja pagalba (žr. šio sprendimo 36 konstatuojamąją dalį). Komisija turi patikrinti, ar šios priemonės yra nauja pagalba ir ar prireikus ši pagalba gali būti paskelbta suderinama su vidaus rinka;
(153)
Prancūzijos institucijų teigimu, visos šios priemonės atitinka privataus rinkos ekonomikos investuotojo principą. SNCF Sernam SA veiklą perdavė bendrovei, kuri pateikė geriausią pasiūlymą vykdant skaidrų ir atvirą konkursą, ir šis pasiūlymas, nors jo kaina ir neigiama, valstybei akcininkei kainuoja pigiau negu Sernam likvidavimas;
(154)
Komisija mano, kad susigrąžinant pagalbą privataus investuotojo principas neturi būti taikomas. Susigrąžindama pagalbą valstybė vykdo prievoles, jai tenkančias pagal Sąjungos teisę, o ne veikia kaip valstybė akcininkė;
(155)
beje, Komisija pažymi, kad Sprendimo Sernam 2 3 straipsnio 2 dalyje turto pardavimas prilyginamas kompensacinėms priemonėms, nustatytoms 3 straipsnio 1 dalimi. Pagal Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (36) 40 punktą nuostolingos veiklos perdavimas negali būti laikomas kompensacine priemone. Neigiama kaina, dėl kurios susitarė SNCF ir Financière Sernam, rodo, kad perduota nuostolinga veikla, kuri negali būti prilyginama kompensacinei priemonei. Šiuo atveju neigiama kaina atitinka įmonei suteiktą pagalbą veiklai, todėl dėl tokios pagalbos pobūdžio negalima sumažinti konkurencijos iškraipymo;
(156)
be to, jeigu būtų pritarta Prancūzijos pozicijai, Prancūzija galėtų išvengti įpareigojimo iš Sernam SA ir bet kokios Sernam SA ekonominę veiklą tęsiančios bendrovės susigrąžinti 41 mln. EUR pagalbą, kuri Sprendimu Sernam 2 paskelbta nesuderinama, ir netinkamai įgyvendintą 503 mln. EUR pagalbą. Tai neabejotinai prieštarautų Teisingumo Teismo praktikai, pagal kurią valstybė narė raginama pagalbą susigrąžinti nedelsiant ir naudojantis visomis turimomis teisinėmis priemonėmis, įskaitant įmonės turto konfiskavimą ir prireikus įmonės likvidavimą, jeigu ji negali grąžinti aptariamos pagalbos (37);
(157)
pritarus Prancūzijos pozicijai taip pat būtų diskriminuojamos privačiosios įmonės valstybinių įmonių atžvilgiu. Valstybė iš privačiosios įmonės siektų susigrąžinti pagalbą ir prireikus įmonę likviduotų, o valstybinė įmonė galėtų išvengti šio likimo vien dėl to, kad valstybei pigiau kainuotų ją parduoti už neigiamą kainą, o ne susigrąžinti įmonės gautą neteisėtą ir nesuderinamą pagalbą;
(158)
dėl šių priežasčių Komisija mano, kad Prancūzija negali remtis privataus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principu siekdama, kad 2005 m. liepos 21 d. susitarimo protokole nurodytoms priemonėms nebūtų taikoma valstybės pagalbos sąvoka;
(159)
taigi reikia nustatyti, ar aptariamomis priemonėmis bendrovei Sernam Xpress arba bendrovei Financière Sernam buvo suteikta nauda. Kadangi šios dvi įmonės vėliau buvo sujungtos, vienai įmonei suteiktos pagalbos nereikia atskirti nuo kitai įmonei suteiktos pagalbos. Kiti trys pagalbos kriterijai yra tenkinami: priemonės įgyvendintos valstybinės įmonės SNCF lėšomis; SNCF yra pagal viešąją teisę reglamentuojama įstaiga (viešoji pramoninė ir komercinė įstaiga, pranc. EPIC), kurią labai griežtai prižiūri valstybė; todėl pagalbos suteikimas taip pat priskirtinas valstybei. Kadangi Sernam Xpress ir Financière Sernam veikia kelių transporto sektoriuje, kuris Sąjungoje yra atviras konkurencijai, dėl suteiktos pagalbos gali būti iškraipoma konkurencija ir daromas poveikis valstybių narių prekybai;
3.4.1. Dėl SNCF atlikto Sernam SA kapitalo atkūrimo įnešus 57 mln. EUR
(160)
SNCF atlikus Sernam SA kapitalo atkūrimą - įnešus 57 mln. EUR, Sernam SA gavo didelę finansinę naudą, kurios neturi jos konkurentai. Paskui ši nauda su kitais įsipareigojimais ir turtu buvo perduota bendrovei Sernam Xpress;
3.4.2. Dėl SNCF atlikto Sernam Xpress kapitalo atkūrimo įnešus 2 mln. EUR
(161)
SNCF atlikus Sernam Xpress kapitalo atkūrimą - įnešus 2 mln. EUR, Sernam Xpress gavo didelę finansinę naudą, kurios neturi jos konkurentai. Tačiau Komisija pažymi, kad bendrovė Financière Sernam sumokėjo SNCF 2 mln. EUR, todėl kapitalo atkūrimo, atlikto įnešus 2 mln. EUR, poveikis panaikintas ir juo nauda nesuteikta;
3.4.3. Dėl Sernam SA skolų bendrovei SNCF atsisakymo
(162)
kaip paaiškinta 33 konstatuojamojoje dalyje, Sernam SA veiklą perduodant bendrovei Financière Sernam, nebuvo perduotos dvi Sernam SA skolos bendrovei SNCF, kurių suma - 38,5 mln. EUR. Atsisakiusi šių skolų SNCF bendrovei Sernam Xpress ir (arba) Financière Sernam suteikia naudą, kurios suma lygi skolų sumai;
3.4.4. Dėl SNCF suteiktų garantijų
(163)
Sernam SA veiklą perduodant bendrovei Financière Sernam, SNCF suteikė tokias garantijas:
-
įsipareigojo per nustatytą terminą baigti įrengti konkrečią vietą (Valenton), būtiną greitajam blokiniam traukiniui eksploatuoti; jeigu būtų vėluojama ją įrengti, grėstų 1 mln. EUR bauda;
-
įsipareigojo padengti galimai padidėsiančias išlaidas, susijusias su naujų veiklos vietų nuoma (neviršijančias didžiausio 3 mln. EUR skirtumo);
-
trejais metais pratęsė teisę grąžinti į ankstesnes darbo vietas […] geležinkelininkus, bendrovėje Sernam perkeltus į kitas darbo vietas;
-
trejais metais pratęsė socialinio protokolo, kuriuo užtikrinamas […] Sernam darbuotojų įdarbinimas bendrovėje SNCF, jeigu Sernam juos atleistų, galiojimą;
-
užtikrino nuolatinių greitojo blokinio traukinio paslaugų teikimą (38) ir galimybes naudotis šiuo traukiniu (39). Šiuo pagrindu SNCF bendrovei Sernam Xpress sumokėjo 3 mln. EUR;
(164)
akivaizdu, kad dviem pirmosiomis garantijomis bendrovei Sernam Xpress ir (arba) Financière Sernam suteikiama nauda. Iš tikrųjų jeigu šios dvi garantijos nebūtų suteiktos, bendrovė Sernam Xpress ir (arba) Financière Sernam būtų turėjusi pati dengti aptariamas sąnaudas;
(165)
dėl garantijų, susijusių su greituoju blokiniu traukiniu, Komisija mano, kad jomis labai sumažinama Sernam Xpress ir (arba) Financière Sernam patiriama rizika. Taigi šiomis garantijomis joms suteikiama nauda;
(166)
Prancūzijos teigimu, geležinkelininkams suteikta garantija iš tikrųjų naudinga SNCF. Iš tiesų SNCF tam tikrą skaičių geležinkelininkų perkėlė į kitas darbo vietas bendrovėje Sernam SA. Šie geležinkelininkai, su kuriais susijusias sąnaudas dengė Sernam SA, turėjo teisę vien pateikus prašymą grįžti į SNCF. Tuomet SNCF, atsižvelgdama į nuogąstavimus, kurie galėjo kilti dėl privatizavimo, pratęsė laikotarpį, kuriuo geležinkelininkai gali pasinaudoti šia teise, kad jie negrįžtų masiškai - dėl to SNCF būtų patyrusi daugiau išlaidų;
(167)
Komisija mano, kad nesant šios garantijos geležinkelininkai tikriausiai būtų prašę grąžinti į darbą bendrovėje SNCF perduodant veiklą. Sernam Xpress būtų turėjusi juos pakeisti naujais privačiais darbuotojais. Komisijos nuomone, šiuo atveju tokių naujų darbuotojų darbo užmokestis veikiausiai būtų buvęs mažesnis negu geležinkelininkų, todėl būtų kompensuotos papildomos Sernam Xpress sąnaudos, patirtos dėl mažesnės šių darbuotojų patirties ar sunkumų per labai trumpą laiką įdarbinti daug naujų darbuotojų;
(168)
dėl įdarbinimo garantijos pratęsimo trejais metais Prancūzija mano, kad šią garantiją SNCF tam tikriems darbuotojams suteikė kaip individualią teisę. Nei Financière Sernam, nei Sernam Xpress nėra šio susitarimo šalys;
(169)
Komisija nepritaria tokiai analizei. Iš tikrųjų dėl šios garantijos aptariamu laikotarpiu yra patraukliau likti dirbti bendrovėje Sernam Xpress, ir Sernam Xpress neturi dengti jokių papildomų sąnaudų;
(170)
Komisija daro išvadą, kad 2005 m. liepos 21 d. protokole SNCF suteiktomis garantijomis, išskyrus garantiją geležinkelininkams, bendrovei Sernam Xpress ir (arba) bendrovei Financière Sernam suteikiama nauda;
(171)
trijų pirmųjų garantijų vertę apskaičiuoti nesunku (atitinkamai 1 mln. EUR, 3 mln. EUR ir 3 mln. EUR), o darbuotojų įdarbinimo garantijos vertę apskaičiuoti sunku. Prancūzija turėtų nustatyti padidintus darbo užmokesčius, kuriuos Sernam Xpress ir (arba) Financière Sernam būtų turėjusi mokėti darbuotojams nesant šios garantijos, kad būtų pasiektas toks pat tikslas;
3.4.5. Dėl pardavimo kainos
(172)
sprendimo pradėti procedūrą 164 konstatuojamojoje dalyje Komisija taip pat kėlė klausimą, ar bendrovės Financière Sernam„sumokėta“ neigiama kaina iš tikrųjų atitinka rinkos vertę. Šiuo požiūriu Komisija pažymi, kad per tą laiką bendrovės Sernam Xpress ir Financière Sernam susijungė ir kad galima pagalba bendrovei Financière Sernam (per didelė neigiama kaina) neviršija 57 mln. EUR pagalbos, kurią Sernam Xpress gavo kaip naują pagalbą. Todėl aptarti galimos pagalbos pirkėjui klausimą nebėra būtina;
3.4.6. Išvada dėl naujos pagalbos
(173)
2005 m. liepos 21 d. susitarimo protokolo priemonės, apibūdintos šiame 3.4 skirsnyje, yra nauja pagalba bendrovėms Sernam Xpress ir (arba) Financière Sernam;
3.4.7. Nesuderinamumas su vidaus rinka ir pagalbos susigrąžinimas
(174)
pagal Teisingumo Teismo praktiką valstybė narė turi nurodyti pagalbos suderinamumo priežastis. Kadangi Prancūzija nenurodė jokios suderinamumo priežasties, Komisija daro išvadą, kad ši pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka ir turi būti susigrąžinta kartu su palūkanomis;
(175)
ši pagalba turi būti susigrąžinta iš bendrovės Financière Sernam ir jos patronuojamųjų bendrovių, visų pirma Sernam Service bei Aster, šiuo metu tęsiančių anksčiau Sernam Xpress (sujungtos su Financière Sernam) vykdytą ekonominę veiklą, kuriai suteikta pagalba;
3.5. DĖL SĄLYGOS DĖL SUSITARIMO PROTOKOLO PANAIKINIMO
(176)
į 2005 m. liepos 21 d. susitarimo protokolą yra įtraukta sąlyga dėl susitarimo protokolo panaikinimo, jeigu Europos Komisija per penkerius metus nuo susitarimo protokolo sudarymo priimtų neigiamą sprendimą. Pagal šią sąlygą taip pat gali būti suteikta nauja pagalba. Tačiau darant panašią prielaidą kaip atsvara pateikiamas argumentas, kad ši sąlyga nebuvo taikoma. Kadangi ši sąlyga iš tikrųjų nebuvo taikoma, toks argumentas galioja. Todėl aptariamos sąlygos toliau nagrinėti nereikia;
3.6. DĖL TEISĖTŲ LŪKESČIŲ
(177)
į Prancūzijos institucijų argumentą, kad dėl jų geranoriškai atliktų veiksmų Komisijoje vykdant pareigą bendradarbiauti (pavyzdžiui, Prancūzijos institucijų atstovų apsilankymo Komisijoje 2004 m. lapkričio 24 d. ir jų 2004 m. gruodžio 21 d. rašto) atsirado teisėtų lūkesčių dėl to, kad Sernam SA veiklos perdavimas bendrovei Financière Sernam atitinka Sprendimą Sernam 2 ir Sąjungos teisę, atsižvelgti negalima;
(178)
iš tikrųjų Prancūzijos pateiktoje informacijoje Komisijai tik pranešama apie sprendimą parduoti turtą vienu kartu, neapibūdinant pagrindinių Sernam SA turto perdavimo operacijos aspektų. Visų pirma 2004 m. gruodžio 21 d. informaciniame pranešime Komisijai tik nurodomi tam tikri aspektai, susiję su turto perdavimo procedūros organizavimu ir šios procedūros atvirumu bei skaidrumu siekiant iki 2005 m. birželio 30 d. parduoti turtą rinkos kaina;
(179)
tuomet Komisijai nebuvo pateikta jokia informacija apie šiuos aspektus:
1.
kad numatomas perdavimas grindžiamas turto ir įsipareigojimų perdavimu grupėje (kitame juridiniame subjekte Sernam Xpress) ir kad po tokio perdavimo šis subjektas bus parduotas (akcijų sandoris);
2.
kad su turtu bus perduota dalis įsipareigojimų ir Sernam SA įsipareigojimus sudarys tik 41 mln. EUR susigrąžintina pagalba bei 38,5 mln. EUR skolos bendrovei SNCF;
3.
kad Prancūzija pasirengusi atkurti Sernam SA ir Sernam Xpress kapitalą, jeigu būtų pateiktas pasiūlymas įmonę perimti už neigiamą kainą;
(180)
kadangi informacijos apie šiuos aspektus nebuvo, Komisija negalėjo numatyti, kaip Prancūzija galiausiai įgyvendins Sprendimą Sernam 2. Priešingai - 2004 m. gruodžio 21 d. pranešime leidžiama suprasti, kad pardavimas bus atliktas neišskiriant įsipareigojimų ir už teigiamą kainą, nes jame nurodoma, kad „pardavus gautos pajamos bus panaudotos juridinio asmens Sernam įsipareigojimams, įskaitant nesuderinamą pagalbą, padengti vykdant įprastas nacionalines procedūras“;
(181)
nors atsižvelgiant į neigiamas kainas, pasiūlytas už Sernam SA turtą, galimybė atkurti kapitalą (trečias aspektas) tapo akivaizdi tik gavus pasiūlymus, Prancūzija, rengdama savo 2004 m. gruodžio 21 d. pranešimą, iš esmės jau turėjo žinoti bent tai, kad turtas parduodamas su dalimi įsipareigojimų (antras aspektas). Bet kokiu atveju Prancūzijos institucijos, 2004 m. gruodžio 21 d. ar vėliau Komisijai savanoriškai nepranešusios apie šiuos pagrindinius aspektus, negali teigti, kad turėjo teisėtų lūkesčių;
(182)
galiausiai Prancūzijos institucijos, jeigu joms buvo sunku vykdyti Sprendimą Sernam 2, visų pirma turėjo kreiptis į Komisiją, kad susitarus su ja būtų rastas sprendimas dėl kitos schemos pagal lojalaus bendradarbiavimo principą, nurodytą ES sutarties 4 straipsnio 3 dalyje. Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (40) 3.2.3 skirsnyje patvirtinama, kad pagal šį bendrą principą valstybė narė negali nukrypti nuo restruktūrizavimo plano, nepranešusi apie tai Komisijai ir Komisijai iš anksto nedavus leidimo;
(183)
be to, Komisija leidimo perduoti Sernam SA veiklą bendrovei Financière Sernam, kaip tai padarė Prancūzija, niekada nedavė;
(184)
todėl Komisija daro išvadą, kad nei Prancūzija, nei pagalbos gavėjai negali remtis jokiais teisėtais lūkesčiais;
4. PAGALBOS SUSIGRĄŽINIMAS
(185)
Komisija padarė išvadą, kad Sprendimo Sernam 2 sąlygų nebuvo laikomasi. Todėl pagalbos priemonės, kurias įgyvendinti leista Sprendimu Sernam 2, buvo įgyvendintos netinkamai, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 659/1999 16 straipsnyje. Kadangi Prancūzija nenurodė šios pagalbos suderinamumo priežasčių, pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka. Todėl Prancūzija turi imtis visų priemonių, kad susigrąžintų šią pagalbą ir palūkanas;
(186)
šių pagalbos priemonių suma yra 503 mln. EUR. Ją sudaro įvairi restruktūrizavimo pagalba, kurios suma - 2 938 mln. Prancūzijos frankų (448 mln. EUR). Ši pagalba nurodyta 2003 m. balandžio 30 d. sprendimo 3 lentelėje, kurios pagrindinės dalys įtrauktos į šią lentelę:
(Milijonais Prancūzijos frankų)
Pradinis kapitalas
44
2000 m. nuostolių finansavimas
698
2001 m. nuostolių finansavimas
252
Restruktūrizavimo finansavimas: SNCF įnašas
1 300
Restruktūrizavimo finansavimas: SNCF nuosavo kapitalo paskola
250
Papildomos geležonkelininkų sąnaudos
394
Visa restruktūrizavimo pagalba
2 938
(187)
kad susidarytų 503 mln. EUR suma, reikia pridėti 34 mln. EUR pagal bagažo ir spaudos vežimo sutartis suteiktos pagalbos ir 21 mln. EUR pagal tiekimo sutartis suteiktos pagalbos;
(188)
daugiau informacijos pateikiama 2001 m. gegužės 23 d. Sprendime Sernam 1;
(189)
siekdamos veiksmingai ir nedelsiant susigrąžinti pagalbą Prancūzijos institucijos turi nurodyti kiekvienos pagalbos suteikimo pagalbos gavėjui dieną (41). Būtent nuo šios dienos turi būti skaičiuojamos su kiekviena priemone susijusios susigrąžintinos sumos palūkanos; šios palūkanos skaičiuojamos nuo pagrindinės sumos ir susikaupusių palūkanų pagal Reglamento (EB) Nr. 794/2004 V skyrių (42);
(190)
taip pat turi būti susigrąžinta 41 mln. EUR pagalba, kuri Sprendimu Sernam 2 jau įvertinta kaip nesuderinama, ir pagal tą patį metodą apskaičiuotos palūkanos;
(191)
galiausiai kapitalo atkūrimas įnešus 57 mln. EUR, SNCF atsisakytos 38,5 mln. EUR bendrovės Sernam SA skolos ir garantijos, kurias SNCF suteikė bendrovės Sernam SA veiklą perduodant bendrovei Financière Sernam, išskyrus geležinkelininkams suteiktą garantiją, taip pat yra su vidaus rinka nesuderinama valstybės pagalba. Ši nauja pagalba turi būti susigrąžinta su palūkanomis, apskaičiuotomis pagal tokį pat metodą. Komisija nurodo, kad susigrąžintinų sumų apskaičiavimo metodas pateikiamas šio sprendimo 171 ir 189 konstatuojamosiose dalyse;
(192)
kad nustatytų susigrąžintiną pagalbos sumą, Prancūzija gali atsižvelgti į sumas, kurias SNCF galėjo gauti likviduojant bendrovę Sernam SA - grąžinant 41 mln. EUR pagalbos sumą su palūkanomis ir (arba) nuosavo kapitalo paskolą su palūkanomis;
(193)
jeigu bendrovei SNCF būtų grąžintos visos skolos, Prancūzija gali atsižvelgti tik į likvidavus bendrovę Sernam SA SNCF susigrąžintas sumas, prilygstančias abiejų užregistruotų pagalbos priemonių sumos ir visos skolų, įtrauktų į bendrovės Sernam SA įsipareigojimus, sumos santykiui;
(194)
šios sumos, įskaitant iš pradžių bendrovėms Sernam SA ir Sernam Xpress suteiktą pagalbą, turi būti susigrąžintos iš Financière Sernam ir jos patronuojamųjų bendrovių Sernam Service bei Aster, šiuo metu tęsiančių anksčiau Sernam Xpress (sujungtos su Financière Sernam), o dar anksčiau Sernam SA vykdytą ekonominę veiklą, kuriai suteikta pagalba;
(195)
iš tikrųjų nekyla jokių abejonių, kad Sernam Xpress ir veikiančios jos patronuojamosios bendrovės Sernam Services bei Aster tęsė Sernam SA ekonominę veiklą, nes būtent to buvo siekiama Prancūzijai atliekant Sernam SA veiklos perdavimą bendrovei Financière Sernam. Be to, iš dokumentuose pateiktos informacijos matyti, kad Sernam Xpress, Sernam Services ir Aster veiklą, kuriai suteikta pagalba, iš tikrųjų tęsė pagal Sernam SA taikytą verslo planą, samdydama tuos pačius darbuotojus. Paskui 2011 m. birželio 30 d. vienintelė akcininkė Financière Sernam likvidavo bendrovę Sernam Xpress ir perėmė jos turtą. Taigi Financière Sernam yra Sernam Xpress teisių ir ekonominės veiklos perėmėja, nes būtent ji (Financière Sernam) šiuo metu valdo ir tiesiogiai kontroliuoja veikiančias patronuojamąsias bendroves Sernam Services ir Aster. Be to, Financière Sernam ir jos patronuojamosios bendrovės, visų pirma Sernam Services ir Aster, tęsia Sernam SA ir Sernam Xpress veiklą, taigi toliau gauna pagalbą. Be to, 2011 m. gegužės mėn. į bendrovę Sernam Services buvo įnešta turto ir jai perduotas prekės ženklas Sernam (šio perdavimo vertė - 15 mln. EUR); už tai bendrovė nesumokėjo tinkamos kompensacijos. Dėl bendrovės Aster pažymėtina, kad, viena vertus, 2008 m. kovo mėn. į jos einamąją sąskaitą buvo įnešta 5 mln. EUR suma, kuri jai palikta 2008 m. liepos mėn.; kita vertus, 2011 m. gruodžio mėn. buvo atkurtas jos kapitalas - jos einamojoje sąskaitoje palikta 5 599 998 EUR suma. Taigi šios dvi patronuojamosios bendrovės pagalbą, kuri iš pradžių suteikta bendrovėms Sernam SA ir Sernam Xpress, gavo ne tik kaip grupei priklausančios bendrovės dėl to, kad tęsia Sernam SA ir Sernam Xpress veiklą, bet ir dėl to, kad joms buvo perduotas tam tikras turtas arba įgyvendintos jų kapitalo atkūrimo priemonės;
(196)
reikėtų patikslinti, kad pati Sernam SA buvo įsteigta, kai 2011 m. pabaigoje Sernam SCS buvo pertvarkyta į akcinę bendrovę (šiuo klausimu žr. Sprendimo Sernam 2 11 konstatuojamąją dalį). Taigi dalį aptariamos pagalbos pirmoji gavo Sernam SCS;
(197)
kadangi 2012 m. sausio 31 d. pradėta bendrovės Financière Sernam ir jos patronuojamosios bendrovės Sernam Services bankroto administravimo procedūra, o 2012 m. vasario 3 d. pradėtas Financière Sernam patronuojamosios bendrovės Aster teisminis likvidavimas, Prancūzijos institucijų prašoma nustatyti pagalbos sumą, prie kurios turi būti pridėtos palūkanos ir kuri turi būti kuo greičiau susigrąžinta, kad pagalba būtų įtraukta į šių įmonių įsipareigojimus,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
1. 503 mln. EUR valstybės pagalba, kurią Prancūzija suteikė bendrovei Sernam SCS (tapusiai Sernam SA) ir kurią Komisija patvirtino 2004 m. spalio 20 d. Sprendimu 2006/367/EB (43), buvo įgyvendinta netinkamai. Ji yra nesuderinama su vidaus rinka. Ši pagalba taip pat buvo suteikta bendrovėms Sernam Xpress bei Financière Sernam ir bendrovės Financière Sernam patronuojamosioms bendrovėms Sernam Services bei Aster.
2. 41 mln. EUR valstybės pagalba, kurią Prancūzija suteikė bendrovei Sernam SCS ir kuri Sprendimu Sernam 2 paskelbta nesuderinama, taip pat buvo suteikta bendrovėms Sernam Xpress bei Financière Sernam ir bendrovės Financière Sernam patronuojamosioms bendrovėms, būtent Sernam Services ir Aster.
3. SNCF atliktas Sernam SA kapitalo atkūrimas įnešus 57 mln. EUR, SNCF atsisakytos 38,5 mln. EUR bendrovės Sernam SA skolos ir garantijos, kurias SNCF suteikė bendrovės Sernam SA veiklą perduodant bendrovei Financière Sernam, išskyrus geležinkelininkams suteiktą garantiją, yra su vidaus rinka nesuderinama valstybės pagalba.
2 straipsnis
1. Prancūzija 1 straipsnyje nurodytą pagalbą privalo susigrąžinti iš bendrovės Financière Sernam ir jos patronuojamųjų bendrovių Sernam Services bei Aster.
2. Susigrąžintinos sumos mokamos su palūkanomis, skaičiuojamomis nuo dienos, kurią šios sumos perduotos pagalbos gavėjui, iki faktinio jų susigrąžinimo dienos.
3. Palūkanos skaičiuojamos nuo pagrindinės sumos ir susikaupusių palūkanų pagal 2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004 V skyrių.
3 straipsnis
1. 1 straipsnyje nurodyta pagalba susigrąžinama nedelsiant ir veiksmingai.
2. Prancūzija užtikrina, kad šis sprendimas būtų įgyvendintas per keturis mėnesius nuo pranešimo apie jį dienos.
3. Įgyvendindama šį sprendimą Prancūzija gali atsižvelgti į sumas, kurias SNCF šiame sprendime nurodytomis sąlygomis galėjo susigrąžinti likvidavus bendrovę Sernam SA.
4 straipsnis
1. Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą Prancūzija Komisijai pateikia šią informaciją:
a)
kiekvienos pagalbos priemonės įgyvendinimo perduodant pagalbą pagalbos gavėjui dieną ir kiekvienos pagalbos priemonės bendrą sumą (pagrindinę sumą ir palūkanas), kuri turi būti susigrąžinta iš pagalbos gavėjo;
b)
išsamų šiam sprendimui įgyvendinti numatytų priemonių, kurių jau imtasi, aprašymą;
c)
dokumentus, kuriais įrodoma, kad pagalbos gavėjui buvo nurodyta grąžinti pagalbą.
2. Prancūzija praneša Komisijai apie nacionalinių priemonių, kurių imtasi šiam sprendimui įgyvendinti, taikymo eigą, kol bus visiškai susigrąžinta 1 straipsnyje nurodyta pagalba. Komisijos prašymu ji nedelsdama pateikia visą informaciją apie numatytas priemones ir priemones, kurių jau imtasi šiam sprendimui įgyvendinti. Ji taip pat pateikia išsamią informaciją apie pagalbos sumas ir palūkanas, kurios iš pagalbos gavėjo jau susigrąžintos.
5 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Prancūzijos Respublikai.
Priimta Briuselyje 2012 m. kovo 9 d.