NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1256/2010
ze dne 17. prosince 2010,
kterým se stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb v Černém moři na rok 2011
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 43 odst. 3 Smlouvy má Rada na návrh Komise přijmout opatření týkající se stanovení a přidělení rybolovných práv.
(2)
Podle nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1) mají být na základě dostupných vědeckých doporučení, a zejména na základě zprávy vypracované Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství, přijata opatření, jimiž se zajišťuje přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností.
(3)
Je povinností Rady, aby přijala opatření na stanovení a přidělení rybolovných práv podle lovišť nebo skupin lovišť, případně včetně některých podmínek, jež jsou s nimi funkčně spojeny. Rybolovná práva by měla být rozdělena mezi jednotlivé členské státy způsobem, který každému členskému státu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností pro každou populaci nebo loviště, a s náležitým ohledem na cíle společné rybářské politiky stanovené v nařízení (ES) č. 2371/2002.
(4)
Celkové přípustné odlovy by měly být stanoveny na základě dostupných vědeckých doporučení a s ohledem na biologické a sociálně-ekonomické aspekty, přičemž by měly všem odvětvím rybolovu zajistit spravedlivé zacházení; zároveň by se měla vzít v úvahu stanoviska vyjádřená během konzultace se zúčastněnými stranami.
(5)
Na využívání rybolovných práv stanovených v tomto nařízení se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (2), a zejména články 33 a 34 uvedeného nařízení týkající se zaznamenávání úlovků a intenzity rybolovu a oznamování údajů o vyčerpání rybolovných práv. Je proto nezbytné upřesnit kódy, které členské státy používají při zasílání údajů týkajících se vykládek populací, na něž se vztahuje toto nařízení, Komisi.
(6)
V souladu s článkem 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót (3), je nezbytné určit, na které populace se vztahují různá opatření stanovená v uvedeném nařízení.
(7)
Za účelem zamezení přerušení rybolovných činností a zajištění obživy rybářů Unie je důležité otevřít tato loviště ode dne 1. ledna 2011. Z důvodu naléhavosti by toto nařízení mělo vstoupit v platnost bezprostředně po přijetí,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví rybolovná práva na rok 2011 pro některé populace ryb v Černém moři.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na plavidla EU působící v Černém moři.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„GFCM“ Generální komise pro rybolov ve Středomoří;
b)
„Černým mořem“ zeměpisná podoblast GFCM definovaná v rezoluci GFCM/33/2009/2;
c)
„plavidlem EU“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a registrované v Unii;
d)
„celkovými přípustnými odlovy“ (TAC) množství, které lze každoročně odlovit z každé populace;
e)
„kvótou“ část TAC přidělená Unii, členskému státu nebo třetí zemi.
KAPITOLA II
RYBOLOVNÁ PRÁVA
Článek 4
TAC a rozdělení
TAC, jejich rozdělení mezi členské státy a případné podmínky, jež jsou s nimi funkčně spojeny, jsou stanoveny v příloze.
Článek 5
Zvláštní ustanovení týkající se rozdělení
Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v tomto nařízení nejsou dotčeny:
a)
výměny provedené podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002;
b)
přerozdělení podle článku 37 nařízení (ES) č. 1224/2009;
c)
dodatečné vykládky podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96;
d)
množství převedená v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96;
e)
odpočty provedené podle článků 37, 105 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 6
Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků
Ryby z populací, pro které toto nařízení stanoví rybolovná práva, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy, pouze pokud odlov:
a)
provedla plavidla členského státu, jenž má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána, nebo
b)
představuje tu část kvóty Unie, která nebyla v podobě kvót rozdělena mezi členské státy, a uvedená kvóta Unie není vyčerpána.
KAPITOLA III
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 7
Předávání údajů
Zasílají-li členské státy podle článků 33 a 34 nařízení (ES) č. 1224/2009 Komisi údaje o vykládkách objemů odlovených populací, použijí kódy populací stanovené v příloze tohoto nařízení.
Článek 8
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2011.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2010.
TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1256/2010
2010 m. gruodžio 17 d.
kuriuo nustatomos 2011 m. tam tikrų žuvų išteklių žvejybos Juodojoje jūroje galimybės
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
kadangi:
(1)
Pagal Sutarties 43 straipsnio 3 dalį Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, priima žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo priemones.
(2)
2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (1) reikalaujama atsižvelgiant į turimas mokslines rekomendacijas bei, visų pirma, į Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto parengtą ataskaitą nustatyti priemones, kuriomis reglamentuojama galimybė naudotis vandenimis bei ištekliais ir vykdyti tausią žvejybos veiklą.
(3)
Taryba privalo patvirtinti žvejybos galimybių nustatymo ir skyrimo pagal žvejybos rajoną arba žvejybos rajonų grupę priemones, įskaitant tam tikras su jomis funkciškai susietas sąlygas, jei tokių reikėtų. Žvejybos galimybės valstybėms narėms turėtų būti paskirstytos taip, kad kiekvienai valstybei narei būtų užtikrintas sąlyginis kiekvienos rūšies išteklių žvejybos arba žvejybos kiekviename rajone stabilumas, tinkamai atsižvelgiant į bendrosios žuvininkystės politikos tikslus, nustatytus Reglamentu (EB) Nr. 2371/2002.
(4)
Bendras leidžiamas sugauti kiekis (BLSK) turėtų būti nustatyti remiantis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis ir atsižvelgiant į biologinius, socialinius, ekonominius aspektus ir per konsultacijas su suinteresuotosiomis šalimis pareikštas nuomones, kartu užtikrinant vienodas veiklos sąlygas visiems žvejybos sektoriams.
(5)
Šiame reglamente nustatytos žvejybos galimybės naudojamos pagal 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (2), ypač to reglamento 33 ir 34 straipsnius, susijusius su sužvejoto kiekio ir žvejybos pastangų registravimu ir duomenų apie žvejybos galimybių išnaudojimą perdavimu. Todėl reikia nurodyti kodus, kuriuos turi naudoti valstybės narės Komisijai siųsdamos duomenis, susijusius su iškraunamų išteklių, kuriems taikomas šis reglamentas, kiekiu.
(6)
Pagal 1996 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96, nustatančio bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas (3), 2 straipsnį reikia nustatyti išteklius, kuriems taikomos tame reglamente nurodytos įvairios priemonės.
(7)
Siekiant išvengti žvejybos pertraukimo ir užtikrinti pragyvenimo šaltinį Sąjungos žvejams, svarbu, kad žvejybą šiuose rajonuose būtų galima pradėti 2011 m. sausio 1 d. Dėl skubos šis reglamentas turėtų įsigalioti nedelsiant po jo paskelbimo,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I SKYRIUS
DALYKAS, TAIKYMO SRITIS IR SĄVOKŲ APIBRĖŽTYS
1 straipsnis
Dalykas
Šiuo reglamentu nustatomos 2011 m. tam tikrų žuvų išteklių žvejybos Juodojoje jūroje galimybės.
2 straipsnis
Taikymo sritis
Šis reglamentas taikomas ES laivams, vykdantiems veiklą Juodojoje jūroje.
3 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:
a) BŽVJK (angl. GFCM)- Bendroji žvejybos Viduržemio jūroje komisija;
b) Juodoji jūra- geografinis BŽVJK reguliuojamas parajonis, apibrėžtas rezoliucijoje GFCM/33/2009/2;
c) ES laivas- su valstybės narės vėliava plaukiojantis ir Sąjungoje įregistruotas žvejybos laivas;
d) bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK)- kasmet leidžiamas sužvejoti kiekvieno išteklio kiekis;
e) kvota- Sąjungai, valstybei narei arba trečiajai valstybei skirta BLSK dalis.
II SKYRIUS
ŽVEJYBOS GALIMYBĖS
4 straipsnis
BLSK ir jų paskirstymas
BLSK, jų paskirstymas valstybėms narėms ir funkciškai su jais susietos sąlygos, jei tokių yra, išdėstytos priede.
5 straipsnis
Specialiosios žvejybos galimybių paskirstymo nuostatos
Šiame reglamente nustatytos žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos nedarant poveikio:
a)
apsikeitimams pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį;
b)
paskirstymui pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37 straipsnį;
c)
papildomiems žuvų kiekiams, kuriuos leidžiama iškrauti pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį;
d)
pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį perkeliamiems neišnaudotiems kiekiams;
e)
išskaitymams, atliekamiems pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37, 105 ir 107 straipsnius.
6 straipsnis
Sužvejotų žuvų ir priegaudos iškrovimo sąlygos
Išteklių, kuriems šiuo reglamentu nustatytos žvejybos galimybės, žuvis galima laikyti laive arba iškrauti tik jeigu:
a)
žuvis sužvejojo kvotą turinčios valstybės narės laivai, ir ta kvota nėra išnaudota; arba
b)
sužvejotą kiekį sudaro Sąjungos kvotos dalis, kuri nebuvo paskirstyta valstybėms narėms kvotomis, ir ta Sąjungos kvota nėra išnaudota.
III SKYRIUS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
7 straipsnis
Duomenų perdavimas
Valstybės narės, pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 33 ir 34 straipsnius Komisijai siųsdamos duomenis apie iškrautus sužvejotų žuvų kiekius, naudoja šio reglamento priede nustatytus išteklių kodus.
8 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2011 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2010 m. gruodžio 17 d.