NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1043/2011
ze dne 19. října 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu kyseliny šťavelové pocházející z Indie a Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 26. ledna 2011 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu kyseliny šťavelové pocházející z Indie a z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) nebo („dotčené země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 13. prosince 2010 podala Evropská rada chemického průmyslu (dále jen „CEFIC“) jménem společnosti Oxaquim S.A. (dále jen „žadatel“), která představuje významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby kyseliny šťavelové v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
Komise oficiálně informovala o zahájení řízení žadatele, jiné známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce a představitele dotčených zemí, dovozce, uživatele a sdružení, o kterých bylo známo, že se jich záležitost týká. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců v dotčených zemích se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro zjištění dumpingu a újmy předpokládal výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v dotčených zemích požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010, jak je stanoveno v oznámení o zahájení řízení. Na dotazník pro účely výběru vzorku odpověděly čtyři indické společnosti, z nichž jedna nevykázala žádný prodej do Unie, a tři skupiny společností z ČLR. Vzhledem k omezenému počtu spolupracujících společností nebo skupin společností nebyl výběr vzorků v případě Indie ani ČLR považován za nutný a všechny strany byly informovány o tom, že vzorky nebudou vybrány.
(5)
Následně jedna skupina společností z ČLR v rané fázi od další spolupráce při šetření odstoupila. Jedna z indických společností odmítla umožnit Komisi přístup do svého výrobního zařízení za účelem inspekce na místě. V důsledku toho byla tato společnost na základě čl. 18 odst. 1 základního nařízení považována za nespolupracující a byla informována o možných důsledcích tohoto přístupu.
(6)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcům a orgánům ČLR ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení. Jedna čínská skupina společností požádala o zacházení jako v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení nebo případně, pokud by nebylo přiznáno, o individuální zacházení, zatímco jiná skupina společností požádala pouze o individuální zacházení.
(7)
Všem stranám, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, byly rozeslány dotazníky. Na dotazník odpověděly tři společnosti v Indii, dvě skupiny společností v ČLR a žadatel. Druhý výrobce v Unii nespolupracoval. Na dotazník rovněž odpověděli tři uživatelé a osm dovozců, přičemž inspekce byla provedena u všech uživatelů a čtyř dovozců.
(8)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné za účelem prozatímního stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Oxaquim S.A. (Španělsko)
b)
Uživatelé
-
OMG Kokkola (Finsko)
-
P.A.G. Srl (Itálie)
-
třetí uživatel požádal o zachování anonymity
c)
Dovozci
-
Brenntag BV (Nizozemsko)
-
Brenntag Sp.z.o.o. (Polsko)
-
Norkem Limited (Spojené království)
-
Geratech Marketing (Belgie)
d)
Vyvážející výrobci v Indii
-
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
-
Star Oxochem Pvt. Ltd
e)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd a Qingdao Fengyuan Unite International Trade Co., Ltd. (dále jen „skupina Shandong Fengyuan“)
-
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd; Shanxi Reliance Chemicals Co., Ltd a Tianjin Chengyi International Trading Co., Ltd. (dále jen „skupina Shanxi Reliance“)
1.3 Období šetření
(9)
Šetření dumpingu a újmy se týká období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(10)
Dotčený výrobek je kyselina šťavelová ve formě dihydrátu (č. CUS 0028635-1 a č. CAS 6153-56-6) nebo v bezvodé formě (č. CUS 0021238-4 a č. CAS. 144-62-7), též jako vodný roztok, v současnosti kódu KN ex 2917 11 00, pocházející z Indie a z ČLR. Existují dva druhy kyseliny šťavelové: nerafinovaná kyselina šťavelová a rafinovaná kyselina šťavelová. Rafinovaná kyselina šťavelová, která se vyrábí v ČLR, a nikoli v Indii, se vyrábí procesem čištění nerafinované kyseliny šťavelové, při němž se odstraní železo, chloridy, stopy kovů a další nečistoty.
(11)
Kyselina šťavelová má široké použití, např. jako redukční a bělicí činidlo při farmaceutické syntéze a při výrobě chemických látek.
2.2. Obdobný výrobek
(12)
Šetření ukázalo, že kyselina šťavelová vyráběná a prodávaná výrobním odvětvím Unie v Unii, kyselina šťavelová vyráběná a prodávaná na domácím trhu v Indii a v ČLR a kyselina šťavelová dovážená do Unie z Indie a z ČLR má v zásadě stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné použití.
(13)
Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Indie
3.1.1 Předběžná poznámka
(14)
Během inspekce na místě v Indii jedna společnost neposkytla požadované informace buď včas, nebo v požadovaném formátu. V důsledku toho Komise nemohla ověřit informace poskytnuté jako reakci na antidumpingový dotazník. Tato společnost byla písemně informována o možnosti, že nebude považována za spolupracující společnost a že může dojít k tomu, že budou učiněny závěry na základě skutečností, které jsou k dispozici. Ve své odpovědi se společnost odvolala na polehčující okolnosti, které však nebyly takového rázu, aby vedly k jinému závěru. V důsledku toho byl na tuto společnost použit článek 18 a byla provedena zjištění na základě dostupných skutečností. V souladu s těmito skutečnostmi se má za to, že při současném šetření s Komisí spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce z Indie.
3.1.2 Běžná hodnota
(15)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům reprezentativní. Vzhledem k tomu, že tento prodej představoval více než 5 % objemu prodeje dotčeného výrobku do Unie, dospělo se k závěru, že celkový prodej obdobného výrobku byl reprezentativní.
(16)
Komise následně přezkoumala, zda lze prodej tohoto vyvážejícího výrobce na domácím trhu považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje na domácím trhu nezávislým odběratelům na celkovém prodeji obdobného výrobku.
(17)
V případě, že ziskový prodej činí nejméně 80 % veškerého prodeje, vypočte se běžná hodnota na základě veškerého prodeje včetně nerentabilních transakcí. Pokud však ziskový prodej činí méně než 80 %, ale více než 20 % celkového objemu prodeje a jestliže vážené průměrné celkové náklady jsou vyšší než vážená průměrná cena, vypočte se běžná hodnota pouze na základě ziskového prodeje. Prodej je považován za ziskový v případě, že jednotková cena je rovna výrobním nákladům nebo je převyšuje.
(18)
Komise vypracovala analýzu prodeje na domácím trhu, z níž vyplynulo, že 41 % veškerého prodeje dotčeného výrobku bylo ziskových a že vážené průměrné celkové náklady jsou vyšší než vážená průměrná cena. Proto se běžná hodnota vypočte jako vážená průměrná cena pouze ziskových prodejů.
3.1.3 Vývozní cena
(19)
Vyvážející výrobce v Indii vyvážel dotčený výrobek přímo nezávislým odběratelům v Unii. Proto byly podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení vývozní ceny stanoveny na základě cen, které byly při vývozu do Unie těmito nezávislými odběrateli za dotčený výrobek skutečně zaplaceny, nebo cen, které je třeba zaplatit.
3.1.4 Srovnání
(20)
Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byla podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedena náležitá úprava o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(21)
V souladu s tím byly provedeny úpravy nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci, balení, úvěry a provize.
3.1.5 Dumpingové rozpětí
(22)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro spolupracujícího indického výrobce stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(23)
Na tomto základě pro společnost Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (dále jen „PCCPL“) vyplynulo prozatímní dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, ve výši 22,8 %.
(24)
Aby bylo možno vypočítat celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v Indii, byla stanovena úroveň spolupráce na základě srovnání objemu vývozu do Evropské unie, který uvedl spolupracující vyvážející výrobce, se statistikami Eurostatu. Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce s Indií byla nízká, tj. 38 %, považuje se za vhodné stanovit celostátní dumpingové rozpětí použitelné pro všechny ostatní vývozce v Indii na základě nejvíce dumpingové transakce spolupracujícího výrobce.
(25)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 43,6 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
3.2 Čínská lidová republika
3.2.1 Zacházení jako v tržním hospodářství / individuální zacházení
(26)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnotu,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech,
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(27)
Jedna skupina společností v ČLR požádala o zacházení jako v tržním hospodářství a předložila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství za všechny tři společnosti, které se podílejí na výrobě a uvádění dotčeného výrobku na trh. Komise poskytnuté informace následně ověřila v prostorách dotyčných společností.
(28)
Ze šetření týkajícího se zacházení jako v tržním hospodářství vyplynulo, že jedna společnost nesplňuje požadavky kritérií 1 až 3. Za prvé se nepodařilo prokázat, že její náklady odrážejí tržní hodnoty v důsledku významného finančního zásahu státu, který ovlivnil strukturu nákladů společnosti, v podobě např. daňových prázdnin a bezúročných půjček. Za druhé šetření týkající se zacházení jako v tržním hospodářství zjistilo řadu závažných nedostatků a chyb v účetnictví a rovněž skutečnost, že účetnictví nebylo prověřeno auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“). Za třetí byla zjištěna významná zkreslení přetrvávající z původního systému netržního hospodářství týkající se práv společnosti k užívání pozemků. Společnost obdržela osvědčení o právech k užívání pozemků, aniž by splnila smluvní podmínky nebo za ně zaplatila v plné výši.
(29)
Další společnost ve skupině neprokázala splnění kritéria 2, neboť neměla nezávisle auditované účetnictví.
(30)
Komise sdělila skupině dotčených společností a žadateli výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství a poskytla jim možnost vyjádřit připomínky. Tato zjištění byla poskytnuta rovněž orgánům ČLR. Komise žádné připomínky neobdržela.
(31)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn závěr, že dvě ze společností ve skupině nesplnily kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství. V souladu s důsledným postupem Unie, která zkoumá, zda podmínky pro přiznání statusu zacházení jako v tržním hospodářství splňuje skupina společností ve spojení jako celek, bylo skupině jako celku přiznání tohoto statusu odmítnuto.
(32)
Jak je uvedeno v 6. bodě odůvodnění, obě spolupracující čínské skupiny společností požádaly o individuální zacházení. Jelikož bylo zjištěno, že obě skupiny splňují všechna kritéria uvedená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, bylo předběžně rozhodnuto, že jim bude individuální zacházení přiznáno.
3.2.2 Srovnatelná země
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(34)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty Indii, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Komise žádné připomínky neobdržela. Komise považuje Indii za vhodnou srovnatelnou zemi, protože jediná další vyrábějící země mimo EU, kterou je Japonsko, má monopolní trh uzavřený pro hospodářskou soutěž a vyrábí kyselinu šťavelovou pomocí unikátní metody, která není s ČLR srovnatelná. Naproti tomu indičtí výrobci používají výrobní metodu srovnatelnou s ČLR a jsou vystaveni hospodářské soutěži na domácím trhu.
3.2.3 Běžná hodnota
(35)
Čínské společnosti vyrábějí a vyvážejí do Unie dva druhy kyseliny šťavelové: nerafinovanou kyselinu šťavelovou a rafinovanou kyselinu šťavelovou. Rafinovaná kyselina šťavelová, která se ve srovnatelné zemi nevyrábí, je vyráběna procesem čištění nerafinované kyseliny šťavelové, při němž se odstraní železo, chloridy, stopy kovů a další nečistoty. Dodatečné náklady na výrobu rafinované kyseliny šťavelové lze odhadnout na 12 % oproti výrobě nerafinované kyseliny šťavelové. V souladu s tím považovala Komise za vhodné stanovit běžnou hodnotu pro oba typy kyseliny šťavelové.
(36)
Běžná hodnota nerafinované kyseliny šťavelové byla stanovena na základě běžné hodnoty stanovené pro Indii v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Běžná hodnota byla v souladu s 18. bodem odůvodnění stanovena pouze na základě ziskového prodeje. Pokud jde o rafinovanou kyselinu šťavelovou, která se nevyrábí ve srovnatelné zemi, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení vypočtena na základě výrobních nákladů nerafinované kyseliny šťavelové ve srovnatelné zemi. Výrobní náklady jsou upraveny navýšením o 12 % s cílem zohlednit další výrobní náklady (viz 35. bod odůvodnění), prodejní, režijní a správní náklady a zisk.
(37)
Prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly analogicky k čl. 2 odst. 6 základního nařízení stanoveny připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a zisku u domácího prodeje nerafinované kyseliny šťavelové spolupracujícího vyvážejícího výrobce ve srovnatelné zemi.
3.2.4 Vývozní cena
(38)
Vzhledem k tomu, že oběma skupinám bylo přiznáno individuální zacházení, zakládá se vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na ceně, kterou skutečně zaplatí první nezávislý odběratel v Unii nebo kterou je třeba zaplatit.
(39)
Oba vyvážející výrobci v ČLR vyváželi kyselinu šťavelovou do Unie prostřednictvím obchodníků ve spojení, kteří k ceně placené výrobcům přidali přirážku. Tato přirážka je zohledněna při porovnání vývozní ceny s určenou běžnou hodnotou (viz 42. bod odůvodnění).
3.2.5 Srovnání
(40)
Pokud jde o nerafinovanou kyselinu šťavelovou, byla vývozní cena na úrovni ceny ze závodu porovnána s běžnou hodnotou stanovenou pro srovnatelnou zemi.
(41)
Vývozní cena rafinované kyseliny šťavelové na úrovni ceny ze závodu byla porovnána s početně určenou běžnou hodnotou (viz 36. bod odůvodnění výše).
(42)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty nebo početně určené běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly. Byla provedena úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i) o rozdíly v provizích přijatých obchodníky ve spojení.
(43)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že Komise zjistila, že obchodníky ve spojení, přes něž vyvážející výrobci v ČLR vyváželi kyselinu šťavelovou do EU, nelze považovat za interní obchodní oddělení, protože sami rovněž obchodují s kyselinou šťavelovou a s dalšími chemickými výrobky pocházejícími od dodavatelů, kteří s nimi nejsou ve spojení, pro účely vývozu a/nebo pro účely prodeje na domácím trhu. Proto byl učiněn závěr, že funkce těchto obchodníků jsou obdobné jako funkce zástupců pracujících na základě provize. V souladu s uvedenou skutečností byla přirážka k ceně připočítaná obchodníky odečtena s cílem zajistit spravedlivé porovnání vývozní ceny a běžné hodnoty. Tato úprava byla vypočtena na základě zisku obchodníka v EU, který není ve spojení, a prodejních, správních a režijních nákladů příslušného čínského obchodníka.
(44)
Byly rovněž provedeny další vhodné úpravy s ohledem na nepřímé daně, dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením a úvěry ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
3.2.6 Dumpingová rozpětí
(45)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty jednotlivých typů výrobků s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku do Unie účtovanou jednotlivými společnostmi, jak je uvedeno výše.
(46)
Na základě toho prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd a Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(47)
Aby bylo možno vypočítat celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, byla stanovena úroveň spolupráce na základě srovnání objemu vývozu do Unie, který uvedli spolupracující vyvážející výrobci, se statistikami Eurostatu.
(48)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce s ČLR byla nízká, tj. přibližně 46 %, považuje se za vhodné stanovit celostátní dumpingové rozpětí použitelné pro všechny ostatní vývozce v ČLR na základě nejvíce dumpingové transakce spolupracujících vývozců.
(49)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 52,2 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
4. ÚJMA
4.1 Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(50)
Podnět podala Evropská rada chemického průmyslu (CEFIC) jménem společnosti Oxaquim S.A. (dále jen „žadatel“), výrobce kyseliny šťavelové v Unii představujícího významný podíl celkové výroby v Unii v období šetření. Druhý výrobce v Unii, společnost Clariant, neměl námitky proti zahájení šetření, ale rozhodl se, že nebude spolupracovat. V současné době není v Unii žádný jiný výrobce dotčeného výrobku. Na základě výše uvedených skutečností představují tito dva výrobci - Oxaquim S.A. a Clariant - výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení, což představuje 100 % výroby v Unii. Nadále budou nazýváni jen „výrobním odvětvím Unie“.
(51)
Pro stanovení celkové výroby v Unii byly použity všechny dostupné informace týkající se obou výrobců, společnosti Oxaquim S.A. a společnosti Clariant, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od žadatele před zahájením šetření a po jeho zahájení. Na tomto základě byla celková výroba v Unii stanovena v rozmezí 11 000 až 15 000 tun v posuzovaném období.
4.2 Určení příslušného trhu Unie
(52)
Bylo zjištěno, že jeden z výrobců v Unii používá část své produkce kyseliny šťavelové jako meziprodukt pro výrobu šťavelanů (tetra-oxalátu, acetoselly a kalium-hydrogen-oxalátu). Tato kyselina šťavelová byla jednoduše převedena (bez faktury) v rámci jedné společnosti. Toto využití kyseliny šťavelové pro vlastní spotřebu nevstoupilo na volný trh, a nebylo tedy vystaveno přímé hospodářské soutěži s dovozem dotčeného výrobku. Bylo naopak zjištěno, že výrobky určené pro prodej na volném trhu přímo konkurují dovozu dotčeného výrobku.
(53)
S cílem zajistit co nejúplnější pohled na situaci v daném výrobním odvětví Unie byly získány a analyzovány údaje pro veškerou činnost týkající se kyseliny šťavelové a následně bylo stanoveno, zda byla produkce určena pro interní použití, nebo pro použití na volném trhu.
(54)
U následujících ekonomických ukazatelů týkajících se daného výrobního odvětví Unie bylo zjištěno, že analýza a vyhodnocení se musí zaměřit na situaci panující na volném trhu: objem prodeje a prodejní ceny na trhu Unie, podíl na trhu, růst, objem vývozu, ceny, ziskovost, návratnost investic a peněžní tok.
(55)
U jiných ekonomických ukazatelů však bylo na základě šetření zjištěno, že by mohly být přiměřeně přezkoumány pouze s odkazem na celou činnost. Výroba (pro vlastní spotřebu i pro volný trh), kapacita, využití kapacity, investice, zásoby, zaměstnanost, produktivita, mzdy a schopnost opatřit si kapitál se skutečně odvíjejí od celé činnosti, ať už se jedná o výrobu pro vlastní spotřebu nebo pro prodej na volném trhu.
4.3 Spotřeba v Unii
(56)
Vzhledem k tomu, že kyselina šťavelová je zahrnuta do kódu KN, kam patří i jiné výrobky, nebylo možné stanovit objem dovozu na základě údajů Eurostatu. Z tohoto důvodu byla spotřeba stanovena na základě údajů o objemu dovozu poskytnutých žadatelem, porovnání s ověřenými údaji poskytnutými vyvážejícími výrobci z dotčených zemí a celkového objemu prodeje na trhu Unie v daném výrobním odvětví Unie.
(57)
S ohledem na nízký počet dodavatelů a na nutnost chránit důvěrné obchodní informace v souladu s článkem 19 základního nařízení byl vývoj spotřeby v průběhu posuzovaného období uveden v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Celková spotřeba
100
124
61
95
(58)
V roce 2008 došlo k výraznému zvýšení celkové spotřeby v Unii o 24 %, zatímco během následujícího roku se spotřeba snížila o 50 % a v období šetření opět vzrostla. Během posuzovaného období spotřeba na trhu EU poklesla celkem o 5 %.
5. DOVOZ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
5.1 Souhrnné posouzení účinků dotčeného dovozu
(59)
Komise zkoumala, zda by měl být dovoz kyseliny šťavelové z ČLR a Indie posuzován souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(60)
S ohledem na účinky dovozu pocházejícího z ČLR a Indie šetření prokázalo, že dumpingová rozpětí nejsou nepatrná ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení a že objem dumpingového dovozu z každé z obou dotčených zemí nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení.
(61)
Pokud jde o podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovým dovozem z ČLR a z Indie na jedné straně a mezi dumpingovým dovozem z ČLR a z Indie a obdobným výrobkem na straně druhé, šetření ukázalo, že byly obdobné. Přesněji řečeno dovážené výrobky se prodávají prostřednictvím stejných prodejních kanálů a podobným kategoriím odběratelů, a tudíž si konkurují navzájem a konkurují i kyselině šťavelové vyráběné v Unii.
(62)
S ohledem na výše uvedené se má předběžně za to, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení byla splněna a že dovoz z ČLR a Indie by měl být posuzován souhrnně.
5.2 Objem dumpingového dovozu z dotčených zemí a jejich podíl na trhu
(63)
Šetření ukázalo, že dovoz kyseliny šťavelové z ČLR a z Indie se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Dovoz z ČLR a z Indie
Objem dovozu (mt)
2007
2008
2009
OŠ
ČLR a Indie
7 629
11 763
4 707
7 969
(Index 2007 = 100)
100
154
62
104
Podíl na trhu
(Index 2007 = 100)
100
125
101
110
Zdroj: Informace získané od žadatele a z odpovědí na dotazník
(64)
Objem dovozu z dotčených zemí se v průběhu posuzovaného období zvýšil o 4 %, zatímco celková spotřeba na trhu EU ve stejném období poklesla o 5 % (viz tabulka 1 výše). Jak je uvedeno v tabulce výše, došlo také k významnému nárůstu podílu na trhu, který v letech 2007 až 2008 činil 25 % a v posuzovaném období 10 %.
5.3 Cena dumpingového dovozu a cenové podbízení
(65)
Průměrné ceny dovozu z dotčených zemí se vyvíjely takto:
Tabulka 3
Cena dovozu z ČLR a z Indie
Dovozní ceny (EUR/MT)
2007
2008
2009
OŠ
ČLR a Indie
470
641
474
545
(Index 2007 = 100)
100
136
101
116
(66)
Dovozní ceny se v letech 2007 až 2008 zvýšily o 36 % a v roce 2009 opět poklesly na obdobnou úroveň jako v roce 2007. V období šetření ceny opět stouply téměř o 15 %. Během posuzovaného období vzrostly ceny o 16 %. Je však pozoruhodné, že se dovozní ceny mezi rokem 2008 a obdobím šetření snížily o 20 %, a to navzdory zvýšení cen hlavních vstupů (zdrojů uhlíku a energie) v tomto období.
(67)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň ceny ze závodu, tj. bez nákladů na dopravu v Unii, po odečtení slev a rabatů, porovnány s příslušnými váženými průměrnými cenami spolupracujících vývozců z ČLR a Indie poskytnutými prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, tj. po odečtení slev a v případě potřeby upravenými na cenu CIF na hranice Unie řádně upravenou o náklady na celní odbavení a náklady vynaložené po dovozu.
(68)
Srovnání ukázalo, že v období šetření docházelo u dotčeného dumpingového výrobku pocházejícího z ČLR a Indie prodávaného v Unii k cenovému podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie, které se pohybovalo mezi 16,9 % a 34,6 %. Tato úroveň podbízení v kombinaci s negativním vývojem cen na trhu proto vedla k zásadnímu poklesu cen.
6. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
6.1 Předběžné poznámky
(69)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů vztahujících se ke stavu výrobního odvětví Unie od roku 2007 do konce období šetření.
(70)
Makroekonomické ukazatele (výroba, kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, mzdy a velikost dumpingového rozpětí) byly posouzeny na úrovni výrobního odvětví Unie, přičemž mikroekonomické ukazatele (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice a výrobní náklady) vychází z informací získaných z řádně ověřených dotazníků předložených jediným spolupracujícím výrobcem v Unii.
(71)
S ohledem na skutečnost, že údaje pro analýzu újmy byly čerpány převážně pouze z jednoho zdroje, bylo nutno uvést údaje týkající se výrobního odvětví Unie v indexované podobě za účelem ochrany důvěrných informací podle článku 19 základního nařízení.
6.2 Údaje týkající se výrobního odvětví Unie (makroekonomické ukazatele)
6.2.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 4
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Celková výroba
100
101
89
106
Celková výrobní kapacita
100
100
77
77
Celkové využití kapacity
100
101
116
138
(72)
Výše uvedená tabulka obsahuje údaje o výrobě, výrobní kapacitě a využití kapacity výrobního odvětví Unie a za roky 2007 a 2008 i údaje o jednom dalším výrobci v Unii, který výrobu kyseliny šťavelové ukončil v roce 2008.
(73)
Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, produkce výrobního odvětví Unie byla v letech 2007 a 2008 poměrně stabilní, avšak v roce 2009 zaznamenala prudký pokles. V průběhu období šetření došlo k nárůstu objemu výroby. Celkově výroba v průběhu posuzovaného období vzrostla o 6 %.
(74)
Vzhledem k uzavření výrobního závodu jednoho dalšího výrobce v Unii v roce 2008 došlo v roce 2008 k prudkému poklesu výrobní kapacity výrobního odvětví Unie o 23 %.
(75)
Kombinace těchto dvou faktorů, tj. nárůstu objemu výroby a snížení výrobní kapacity v důsledku uzavření výrobní jednotky třetího výrobce v Unii od roku 2008, vedly k výraznému zvýšení využití kapacity během posuzovaného období o 38 %.
6.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Prodej celkem
100
97
61
86
Podíl na trhu (%)
100
79
99
91
(76)
Objem prodeje v letech 2007 a 2008 zahrnuje i prodej výrobce v Unii, který v roce 2008 zastavil výrobu.
(77)
Zatímco spotřeba v Unii se během sledovaného období snížila o 5 % (viz 58. bod odůvodnění), objem prodeje dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie se ve stejném období snížil o 14 %, což se promítlo ve ztrátě podílu na trhu ve výši 9 procentních bodů.
(78)
Vzhledem k vývoji během posuzovaného období byl pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 14 % mnohem výraznější než pokles spotřeby Unie, který činil 5 %. Proto se během téhož období podíl výrobního odvětví Unie na trhu rovněž výrazně snížil, a to o 9 %.
6.2.3 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka 6
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Počet zaměstnanců celkem
100
119
108
96
Produktivita celkem (jednotka/zaměstnanec)
100
85
83
111
Mzdy za rok celkem
100
121
110
99
Průměrné mzdové náklady na zaměstnance
100
119
118
104
(79)
Počet zaměstnanců se během posuzovaného období snížil o 4 %. Je třeba poznamenat, že výroba kyseliny šťavelové není náročná na pracovní sílu.
(80)
Během posuzovaného období se celková produktivita na jednoho zaměstnance v souvislosti s nárůstem výroby zvýšila o 11 %, zatímco počet zaměstnanců se snížil.
(81)
Mzdy za celé posuzované období poklesly o 1 %. Po počátečním nárůstu mezd o 21 % v letech 2007 až 2008 docházelo až do období šetření k jejich průběžnému snižování.
6.2.4 Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(82)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Veškerá zjištěná rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu navíc nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
6.3 Údaje týkající se spolupracujícího výrobce v Unii (mikroekonomické ukazatele)
6.3.1 Obecná poznámka
(83)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (prodejních cen a výrobních nákladů, zásob, ziskovosti, peněžního toku, návratnosti investic a schopnosti získat kapitál a investice) byla provedena pouze na úrovni žadatele vzhledem k tomu, že od druhého výrobce v EU se nepodařilo získat žádné údaje, jak je popsáno v 70. bodě odůvodnění.
6.3.2 Průměrné jednotkové ceny spolupracujícího výrobce v Unii a výrobní náklady
Tabulka 7
Prodejní ceny
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná jednotková prodejní cena
100
143
136
131
Zdroj: odpověď na dotazník
(84)
Průměrné prodejní ceny ze závodu výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, se za posuzované období zvýšily o 31 %.
Tabulka 8
Výrobní náklady
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Průměrné výrobní náklady na tunu
100
103
102
98
Zdroj: odpověď na dotazník
(85)
Šetření ukázalo, že průměrné výrobní náklady spolupracujícího výrobce v Unii jsou již po řadu let relativně stabilní vzhledem k neustálému zkvalitňování výrobního procesu, což bylo možné pouze prostřednictvím značných investic (viz tabulky 9 a 11).
6.3.3 Zásoby
(86)
S ohledem na povahu dotčeného výrobku nejsou vytvářeny žádné zásoby. Dotčený výrobek rychle vysychá a následně se spéká, a výrobci proto vyrábějí zboží pouze pro okamžitou přepravu.
6.3.4 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál
Tabulka 9
Ziskovost
Index 2007 = -100
2007
2008
2009
OŠ
Ziskovost (v EU)
- 100
4
-2
3
Zdroj: odpověď na dotazník
(87)
Ziskovost obdobného výrobku byla stanovena tak, že čistý zisk žadatele před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen procentním podílem z obratu z tohoto prodeje.
(88)
Po dramatické ztrátě v roce 2007 vygeneroval žadatel v roce 2008 nepříliš vysoký zisk a v roce 2009 opět vykázal ztrátu. V období šetření vygeneroval žadatel nepříliš vysoký zisk v důsledku snížení některých prvků výrobních nákladů, jak je uvedeno v tabulce 8.
Tabulka 10
Peněžní tok
Index 2007 = -100
2007
2008
2009
OŠ
Peněžní tok
- 100
3 054
1 994
868
Zdroj: odpověď na dotazník
(89)
Trend, který vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, do značné míry odráží vývoj ziskovosti. V důsledku toho byl peněžní tok v roce 2007 záporný a i přes určité zlepšení v roce 2008 došlo mezi rokem 2008 a obdobím šetření k jeho poklesu, a tudíž k oslabení finanční situace spolupracujícího výrobce v Unii.
Tabulka 11
Investice
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Investice celkem
100
111
185
277
Zdroj: odpověď na dotazník
(90)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že žadatel zvýšil své investice do dotčeného výrobku navzdory jeho nízké rentabilitě. Tyto investice se týkaly zejména zavádění nových výrobních prostředků a procesů za účelem zvýšení efektivity. Ze zvýšení investic vyplývá, že výrobní odvětví se nesetkalo s obtížemi při získávání kapitálu, což je důkazem pokračující životaschopnosti tohoto výrobního odvětví.
(91)
Během posuzovaného období vzrostl objem investic o 177 %.
(92)
Zvýšením investic do zkvalitnění výrobních procesů prokázalo toto kapitálově náročné výrobní odvětví svou schopnost získávat kapitál; tuto schopnost nicméně omezuje klesající odbyt a stále se zvyšující obtíže při vytváření peněžního toku.
Tabulka 12
Návratnost investic
Index 2007 = -100
2007
2008
2009
OŠ
Návratnost investic
- 100
13
-14
-51
Zdroj: odpověď na dotazník
(93)
Navzdory zvýšení investic nedosáhla návratnost investic dotčeného výrobku očekávaného výnosu. Přestože v roce 2008 došlo k určitému zlepšení, měla návratnost investic v průběhu posuzovaného období i nadále zápornou hodnotu.
(94)
Z tohoto důvodu je růst daného výrobního odvětví omezený a je zřetelně nepřiměřený investicím, které se uskutečnily v posledních letech.
7. ZÁVĚR O ÚJMĚ
(95)
Z šetření vyplynulo, že některé ukazatele újmy vykazují pozitivní trend - objem výroby se zvýšil o 6 %, využití kapacity vzrostlo o 38 % a investice vzrostly o 177 %, což umožnilo společnosti dosáhnout relativního zisku (nevelký zisk v období šetření v porovnání s významnou ztrátou v roce 2007). Jak je uvedeno výše, řada ukazatelů týkajících se hospodářské situace výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období podstatně zhoršila.
(96)
Po uzavření výrobního zařízení jednoho výrobce v Unii se objem prodeje snížil o 14 %. Bylo nutno snížit zaměstnanost o 4 % a výrobní kapacita se snížila o 23 %. Zatímco spotřeba se snížila pouze o 5 %, podíl na trhu klesl téměř o 9 %. Z tohoto důvodu byla ziskovost nízká a negativně ovlivnila návratnost investic a peněžní tok, a to zejména mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Úroveň ziskovosti se v dotčeném období zvýšila, ale přesto byla v období šetření i nadále velmi nízká a nedostačuje k udržení výroby ve střednědobém horizontu.
(97)
Navzdory celkovému nárůstu výroby ztratilo výrobní odvětví Unie významnou část podílu na trhu. Dumpingové dovozy z dotčených zemí přitom zároveň zaznamenaly značný nárůst.
(98)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo v průběhu období šetření podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
8. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
8.1 Úvod
(99)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Dále byly kromě dumpingového dovozu posouzeny i jiné známé činitele, které mohly poškodit výrobní odvětví Unie, s cílem zajistit, aby případná újma způsobená těmito činiteli nebyla přičítána dumpingovému dovozu.
8.2 Účinek dumpingového dovozu
(100)
Spotřeba kyseliny šťavelové v Unii se v posuzovaném období snížila o 5 %, zatímco dumpingový dovoz z dotčených zemí se v tomto období zvýšil o více než 4 %. K nejvyššímu nárůstu objemu dumpingového dovozu došlo mezi lety 2007 a 2008, kdy zvýšení činilo 54 %. Podíl dovozu z dotčených zemí na trhu se mezi lety 2007 a 2008 zvýšil o 25 %, což korespondovalo s poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu v uvedeném období o 21 %.
(101)
Zatímco průměrné dovozní ceny se během posuzovaného období zvýšily o 16 %, dovozní ceny byly v období šetření v průměru o 21,9 % nižší než ceny spolupracujícího výrobce v Unii, což vyvíjelo cenový tlak na výrobní odvětví Unie a bránilo spolupracujícímu výrobci v Unii zvýšit ceny na ziskovější úroveň.
(102)
Je třeba připomenout, že výrobní odvětví Unie čelilo výraznému poklesu objemu prodeje (- 14 %). Tento pokles prodeje byl však mnohem výraznější než pokles poptávky a vedl k 9 % ztrátě podílu na trhu. Tržní podíl dotčených zemí ve stejném období vzrostl o 10 %. Z toho vyplývá, že podíl výrobního odvětví Unie na trhu se do značné míry zmenšil ve prospěch dumpingového dovozu z dotčených zemí.
(103)
Proto se má za to, že setrvalý tlak levného dumpingového dovozu z dotčených zemí na trh Unie neumožnil Unii přizpůsobit prodejní ceny nárůstu cen surovin a energie. To vedlo ke ztrátě podílu na trhu a k setrvale nepříznivé situaci výrobního odvětví Unie v oblasti ziskovosti.
(104)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti byl vyvozen předběžný závěr, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z dotčených zemí měl značný negativní dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
8.3 Vliv dalších činitelů
(105)
Dalšími činiteli zkoumanými v rámci příčinných souvislostí byl vývoj poptávky na trhu Unie, ceny surovin, vývozní činnost výrobního odvětví Unie, dovoz dotčeného výrobku z jiných zemí, využití kyseliny šťavelové pro vlastní potřebu výrobního odvětví a vliv hospodářské krize.
8.3.1 Vývoj poptávky na trhu Unie
(106)
Jak je uvedeno v tabulce 1, spotřeba kyseliny šťavelové v Unii se v roce 2008 nejprve zvýšila o 24 %, během následujícího roku se snížila o 39 % a v období šetření opět vzrostla. Celkově se spotřeba na trhu EU během posuzovaného období snížila o 5 %. Během téhož období došlo ke ztrátě podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(107)
Přestože šetření odhalilo, že dovoz z dotčených zemí byl ovlivněn také poklesem poptávky na trhu Unie v roce 2009, je pozoruhodné, že v posuzovaném období se vývozcům v dotčených zemích podařilo zvýšit objem prodeje a podíl na trhu prostřednictvím cenového tlaku na trh v důsledku dumpingového dovozu.
(108)
Vzhledem k tomu se má předběžně za to, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie bylo způsobeno především nárůstem objemu dumpingového dovozu z dotčených zemí a cenovým podbízením vývozců v dotčených zemích, a nikoli snižováním spotřeby. Přestože snížení poptávky přispělo ke vzniku újmy, nemohlo narušit příčinnou souvislost mezi vzniklou podstatnou újmou a zvýšením dumpingového dovozu.
8.3.2 Ceny hlavní suroviny
(109)
Jak ukazuje tabulka 8, zůstaly průměrné výrobní náklady relativně stabilní navzdory prudkému nárůstu nákladů na hlavní surovinu (cukr). Šetření skutečně prokázalo, že výrobní náklady spolupracujícího výrobce v Unii nesledovaly stejný trend jako vývoj cen jedné z hlavních surovin pro výrobu kyseliny šťavelové. Prudký nárůst průměrné ceny cukru o 50 % ve sledovaném období byl zmírněn investicemi spolupracujícího výrobce v Unii, které měly vést ke zkvalitnění jeho výrobních procesů. Celkovým čistým efektem tedy byl pokles výrobních nákladů o 12 %. Jednotková prodejní cena se však během posuzovaného období zvýšila o 31 %, jak vyplývá z tabulky 7. Bylo zjištěno, že vývozci v dotčených zemích podléhají stejným hospodářským podmínkám v oblasti vývoje cen surovin vzhledem k tomu, že jednotkové dovozní ceny sledovaly stejný trend jako jednotkové prodejní ceny spolupracujícího výrobce v Unii, i když v menším měřítku.
(110)
Při neexistenci dumpingu působícího újmu by bylo možné očekávat pravidelné úpravy cen tak, aby odrážely vývoj jednotlivých složek výrobních nákladů. K tomuto vývoji však nedošlo. Spolupracující výrobce v Unii nebyl schopen dosáhnout dostatečných ziskových rozpětí, která jsou u takto kapitálově náročného výrobce nezbytná, a došlo rovněž k poklesu jeho peněžního toku.
(111)
Vzhledem k tomu se má předběžně za to, že dumpingový dovoz z dotčených zemí, jehož ceny byly podstatně nižší než ceny spolupracujícího výrobce v Unii, snížil ceny na trhu Unie a zabránil spolupracujícímu výrobci v Unii zvýšit prodejní ceny tak, aby pokryly jeho náklady nebo mu umožnily dosáhnout přiměřené úrovně ziskovosti.
(112)
Vzhledem k tomu, že ceny surovin ovlivňovaly i vývozce v dotčených zemích, byl vyvozen předběžný závěr, že zvýšení cen surovin nemohlo mít vliv na podstatnou újmu, kterou výrobní odvětví Unie v posuzovaném období utrpělo.
8.3.3 Vývozní činnost výrobního odvětví Unie
Tabulka 13
Objem vývozu a jednotkové ceny
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Vývoz v tunách
100
80
140
152
Průměrná vývozní cena
100
104
103
91
Zdroj: odpověď na dotazník
(113)
Byla zkoumána rovněž vývozní činnost jako jeden ze známých činitelů, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
(114)
Z této analýzy vyplynulo, že vývoz stranám, které nejsou ve spojení, ze strany spolupracujícího výrobce v Unii představoval významnou část celkových tržeb (kolem 30 %). Během posuzovaného období se objem vývozu spolupracujícího výrobce v Unii zvýšil o 52 %, zatímco jednotková cena prodeje na vývoz výrazně poklesla na rozdíl od prodejní ceny spolupracujícího výrobce v Unii v rámci Unie, která se naopak výrazně zvýšila. Šetření ukázalo, že vývoz hrál důležitou roli při udržování využití kapacity na vysoké úrovni umožňující krytí fixních nákladů a nákladů na investice do strojního zařízení. Přestože byly ceny prodeje na vývoz nižší než ceny na trhu Unie, byly tyto nízké ceny důsledkem konkurence levné kyseliny šťavelové na vývozních trzích, kterou dodávali vývozci z dotčených zemí. Šetření prokázalo, že tento vývoz umožnil spolupracujícímu výrobci v Unii zmírnit újmu na trhu EU, a proto nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy z dotčených zemí a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
8.3.4 Dovoz z jiných třetích zemí
(115)
Vzhledem k neexistenci dovozu z jiných než dotčených zemí neměl tento prvek žádný vliv na trh EU.
8.3.5 Využití pro vlastní potřebu
(116)
Jak je uvedeno v 52.-55. bodě odůvodnění, je využití pro vlastní potřebu omezeno na převody pro vlastní potřebu v rámci jednoho z výrobců v Unii, kde se kyselina šťavelová v rámci společnosti přetváří na šťavelany. Zisky z prodeje šťavelanů jsou značné a tomuto výrobci vlastně umožnily pokračovat v činnosti navzdory ztrátám souvisejícím s prodejem kyseliny šťavelové. Tento prvek proto nepřispívá k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
8.3.6 Hospodářská krize
(117)
V roce 2009 se v důsledku hospodářské krize snížila spotřeba kyseliny šťavelové v Unii ve srovnání s rokem 2008 na polovinu, což přispělo k poklesu objemu prodeje (-40 %) a hodnoty (- 45 %) ve výrobním odvětví EU. Snížení cen v tomto období přibližně o 5 % však umožnilo tomuto odvětví získat podíl na trhu (11 %), a tak minimalizovat negativní dopady krize. Odvětví v roce 2009 dosáhlo prakticky téměř nulového zisku.
(118)
Přestože není vyloučeno, že hospodářská krize v letech 2008-2009 mohla přispět ke zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie, celkově nelze její dopad považovat za takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou toto výrobní odvětví Unie utrpělo.
8.4 Závěr o příčinné souvislosti
(119)
Výše uvedená analýza prokázala, že u dotčených zemí došlo v posuzovaném období ke zvýšení objemu prodeje a podílu na trhu. Kromě toho bylo zjištěno, že tento dovoz byl prováděn za dumpingové ceny, které v průběhu období šetření byly výrazně nižší, tj. téměř o 22 %, než ceny dotčeného výrobku účtované výrobním odvětvím Unie na trhu Unie.
(120)
Tohoto zvýšení objemu levného dumpingového dovozu z dotčených zemí a jejich podílu na trhu bylo dosaženo i přes celkový pokles poptávky na trhu Unie v posuzovaném období. Rostoucí podíl dovozu na trhu se shodoval s negativním vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu ve stejném období. Zároveň byl konstatován negativní vývoj hlavních ukazatelů hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie, jak je uvedeno výše.
(121)
Pokles spotřeby na trhu Unie v roce 2009 negativně ovlivnil výkonnost výrobního odvětví Unie. Celkově však nelze dopad tohoto faktoru ani ostatních faktorů považovat za takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a nepříznivým stavem výrobního odvětví Unie.
(122)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působícího újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
9. ZÁJEM UNIE
9.1 Předběžná poznámka
(123)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
9.2 Zájem výrobního odvětví Unie
(124)
Výrobní odvětví Unie představují dva výrobci s továrnami v různých členských státech Unie, kteří v souvislosti s výrobou a prodejem obdobného výrobku přímo zaměstnávají 30-50 osob.
(125)
Jeden z těchto dvou výrobců v Unii nevznesl námitky proti zahájení šetření, ale neposkytl žádné další informace a při šetření nespolupracoval.
(126)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Je třeba připomenout, že nejpodstatnější ukazatele újmy vykazovaly během posuzovaného období negativní trend. Vážné dopady se projevily zejména u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic. Pokud by nebyla přijata žádná opatření, má se za to, že by oživení v odvětví kyseliny šťavelové nestačilo ke zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie, naopak by mohlo docházet k dalšímu zhoršování.
(127)
Očekává se, že uložení opatření obnoví účinné a spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie a umožní výrobnímu odvětví Unie upravit ceny kyseliny šťavelové tak, aby odrážely výrobní náklady. Lze očekávat, že uložení opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, který během sledovaného období ztratilo, což bude mít další pozitivní dopad na jeho hospodářskou situaci a ziskovost.
(128)
Byl tudíž učiněn závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření pro dovoz kyseliny šťavelové pocházející z ČLR a Indie by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
9.3 Zájem dovozců
(129)
Vyplněné dotazníky poskytlo osm dovozců, kteří nejsou ve spojení. Tři z těchto dovozců dováželi jen malý objem dotčeného výrobku a byli schopni přenést zvýšení ceny na své klienty. Někteří z nich uvedli, že by v případě uložení antidumpingových cel uvažovali o vyloučení tohoto výrobku ze svého sortimentu.
(130)
Čtvrtý dovozce uvedl, že jeho klienti by mohli využít režimu aktivního zušlechťovacího styku pro všechny své konečné výrobky, při jejichž výrobním procesu je užívána kyselina šťavelová a které jsou předmětem zpětného vývozu mimo EU. V souladu s touto skutečností by dopad uložení antidumpingových opatření na tohoto dovozce nebyl významný.
(131)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že uložení opatření by celkově nemělo mít na dovozce významný dopad. Obecně platí, že zisková rozpětí u kyseliny šťavelové pro dovozce jsou značně vysoká a dovozci předpokládají, že budou schopni zvýšení cen přenést na své zákazníky.
9.4 Zájem uživatelů
(132)
V období šetření činil podíl spolupracujících uživatelů 22 % spotřeby kyseliny šťavelové v Unii. Ze šetření vyplynulo, že rozdíl mezi využitím nerafinované a rafinované kyseliny šťavelové je relevantní pro analýzu zájmů EU s ohledem na uživatele. Spolupracující výrobní odvětví Unie vyrábí nerafinovanou kyselinu šťavelovou, zatímco druhý nespolupracující výrobce v EU vyrábí rafinovanou kyselinu šťavelovou, která se používá hlavně ve farmaceutickém a potravinářském odvětví a v odvětví extrakce jemných kovových prášků.
(133)
Uživatelé nerafinované kyseliny šťavelové uvedli, že uložení opatření by vedlo ke zvýšení cen ve spolupracujícím výrobním odvětví Unie, které je jediným dodavatelem v rámci EU. Na druhou stranu uživatelé rovněž uvedli, že úplná závislost na dovozu ze zahraničí by nebyla žádoucí.
(134)
Pro uživatele vyrábějící čisticí a bělicí přípravky představuje kyselina šťavelová pouze malou část vstupů a pravděpodobně by pro ně bylo reálné přenést zvýšení cen v důsledku antidumpingových cel na zákazníky nebo změnit složení svých výrobků, u kterých lze místo kyseliny šťavelové použít náhradních výrobků.
(135)
Pro uživatele vyrábějící lešticí přípravky představuje kyselina šťavelová hlavní podíl vstupních nákladů a je pro ně nezastupitelná. Vzhledem ke konkurenci výrobců ze zemí mimo EU není pravděpodobné, že by uživatelé byli schopni přenést zvýšení cen v plném rozsahu na zákazníky. Tito výrobci však vyvážejí 95 % výrobků mimo země EU a mohli by vyžadovat vrácení cel v rámci aktivního zušlechťovacího styku.
(136)
Pro uživatele, kteří používají kyselinu šťavelovou k jiným účelům, jako je například recyklace odpadních kovů, představuje kyselina šťavelová významnou součást celkových výrobních nákladů na konečný výrobek, pro jehož výrobu se kyselina šťavelová používá. Trh konečného výrobku je velmi nestabilní. Kyselina šťavelová je ve výrobním procesu nenahraditelná. Hlavní zpracovatel odpadu v Unii v současné době kupuje veškerou kyselinu šťavelovou od výrobců z Unie. Uložení antidumpingových cel umožní výrobnímu odvětví určovat, do jaké míry a zda vůbec zvýší ceny tak, aby mělo z uložení cla prospěch. Z tohoto důvodu není možno jednoznačně stanovit dopad uložení opatření na tohoto uživatele. Avšak vzhledem k tomu, že tento uživatel v současné době generuje jen nízké zisky z prodeje konečného výrobku, bude mít jakékoli zvýšení ceny negativní dopad v případě, že společnost nebude schopna přenést zvýšení cen na spotřebitele.
(137)
„Rafinovaná“ kyselina šťavelová se mimo jiné používá při výrobě prášku z některých kovů. Kyselina šťavelová představuje značnou část celkových výrobních nákladů. V tomto procesu nelze kyselinu šťavelovou nahradit. Zisky v tomto odvětví však mohou být velmi vysoké. Vzhledem k tomu, že v tomto odvětví jsou běžné roční smlouvy, nebude snadné přenést zvýšení cen na zákazníka v krátkodobém horizontu. Nicméně vzhledem k tomu, že nejnižší navrhovaná celní sazba činí 14,6 % a že je dosahováno vysokých zisků, bylo by možné absorbovat v krátkodobém měřítku jakékoli zvýšení cen.
(138)
Dle tvrzení jednoho uživatele nestačí výroba rafinované kyseliny šťavelové pokrýt poptávku. V tomto ohledu bylo zjištěno, že deficit mezi výrobou a spotřebou rafinované kyseliny šťavelové v Evropské unii činil zhruba 1 000 až 2 000 tun za rok. Vzhledem k tomu, že se většina konečných výrobků, při jejichž výrobním procesu se užívá rafinovaná kyselina šťavelová, vyváží, mohou uživatelé v každém případě působit v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku, pokud si to přejí.
9.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(139)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z ČLR a Indie.
10. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
10.1 Úroveň pro odstranění újmy
(140)
Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie vyplývající z dumpingového dovozu.
(141)
Za účelem stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(142)
Při výpočtu výše cla nezbytné k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se počítalo s tím, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohlo výrobní odvětví tohoto druhu přiměřeně dosáhnout v běžných podmínkách hospodářské soutěže, tzn. bez dumpingového dovozu, z prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez dumpingového dovozu, činí 8 % z obratu a že toto ziskové rozpětí lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(143)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Tato cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného 8 % ziskového rozpětí k výrobním nákladům.
(144)
Potřebné zvýšení ceny se pak stanovilo na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR a Indii podle typu výrobku, náležitě upravené s ohledem na dovozní náklady a clo, s cenou těchto typů výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie, která výrobnímu odvětví Unie nezpůsobí újmu, na trhu Unie během období šetření. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných typů.
10.2 Prozatímní opatření
(145)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření na dovoz pocházející z ČLR a Indie, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(146)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z ČLR a Indie a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovoz výrobků vyrobených jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(147)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně v názvu subjektu nebo po založení nových výrobních či prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (3) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno tak, že bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(148)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se zbytková celní sazba neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale i na ty výrobce, kteří v období šetření nezaznamenali žádný vývoz do Evropské unie.
(149)
Stanovené dumpingové rozpětí a rozpětí újmy jsou následující:
Země
Společnost
Dumpingové rozpětí
%
Rozpětí újmy
%
Indie
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
22,8
40,8
Všechny ostatní společnosti
43,6
50,7
ČLR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd a Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
54,5
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
22,1
Všechny ostatní společnosti
52,2
66,3
11. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
(150)
Všichni vyvážející výrobci kyseliny šťavelové v ČLR, kteří se dosud nepřihlásili, neboť se domnívali, že nesplňují kritéria zacházení v tržním hospodářství ani kritéria individuálního zacházení, avšak kteří se domnívají, že by měla být stanovena samostatná celní sazba, jsou vyzýváni, aby se přihlásili Evropské komisi do deseti dnů ode dne následujícího po vyhlášení tohoto nařízení v Úředním věstníku Evropské unie (4).
(151)
V zájmu řádné správy je třeba stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení.
(152)
Zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a mohou být pro účely jakýchkoli konečných opatření znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu kyseliny šťavelové ve formě dihydrátu (č. CUS 0028635-1 a č. CAS 6153-56-6) nebo v bezvodé formě (č. CUS 0021238-4 a č. CAS 144-62-7), též jako vodný roztok, v současnosti kódu KN ex 2917 11 00 (kód TARIC 2917110091), pocházející z Čínské lidové republiky a Indie.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Prozatímní clo
%
Doplňkový kód TARIC
Indie
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Všechny ostatní společnosti
43,6
B999
ČLR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Všechny ostatní společnosti
52,2
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistiny odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. října 2011.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1043/2011
2011 m. spalio 19 d.
kuriuo importuojamai Indijos ir Kinijos Liaudies Respublikos kilmės oksalo rūgščiai nustatomas laikinasis antidempingo muitas
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,
pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
1. PRODECŪRA
1.1. Inicijavimas
(1)
2011 m. sausio 26 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) Europos Komisija (toliau - Komisija) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl į Sąjungą importuojamos Indijos ir Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - KLR ir nagrinėjamosios šalys) kilmės oksalo rūgšties inicijavimą (toliau - pranešimas apie inicijavimą).
(2)
Antidempingo tyrimas inicijuotas 2010 m. gruodžio 13 d. gavus Europos chemijos pramonės tarybos (CEFIC) Oxaquim S.A. (toliau - skundo pateikėjas), kuri pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 25 %) visos oksalo rūgšties Sąjungoje, vardu pateiktą skundą. Skunde pateikta šio produkto dempingo ir jo daromos materialinės žalos prima facie įrodymų, kurių pakako tyrimui pradėti.
1.2. Su tyrimu susijusios šalys
(3)
Komisija apie tyrimo iniciavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems gamintojams ir nagrinėjamųjų šalių atstovams, importuotojams, ir žinomiems susijusiems naudotojams bei asociacijoms. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Visos suinteresuotosios šalys, kurios to prašė ir nurodė svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(4)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį nagrinėjamųjų šalių eksportuojančių gamintojų skaičių, pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį pranešime apie inicijavimą numatyta vykdyti atranką dempingui ir žalai nustatyti. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų nagrinėjamųjų šalių eksportuojančių gamintojų paprašyta pranešti apie save Komisijai ir, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pateikti pagrindinę informaciją apie 2010 m. sausio 1 d. - 2010 m. gruodžio 31 d. laikotarpio veiklą, susijusią su nagrinėjamuoju produktu. Atsakymus dėl atrankos pateikė keturios Indijos bendrovės, iš kurių viena nepranešė apie pardavimą į Sąjungą, ir trys bendrovių grupės iš KLR. Atsižvelgiant į nedidelį skaičių bendradarbiaujančių bendrovių arba bendrovių grupių, nuspręsta, kad nėra būtina vykdyti nei Indijos, nei KLR bendrovių atrankos ir visoms šalims pranešta, kad atranka nebus vykdoma.
(5)
Vėliau tyrimo pradžioje viena bendrovių grupė iš KLR nutraukė tolesnį bendradarbiavimą. Be to, viena Indijos bendrovė atsisakė leisti Komisijai apsilankyti jos gamykloje, siekiant ją tikrinti. Galiausiai remiantis pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalimi ji buvo laikoma nebendradarbiaujančia ir jai buvo pranešta apie galimas tokio nebendradarbiavimo pasekmes.
(6)
Kad eksportuojantys KLR gamintojai, kurie to pageidauja, galėtų pateikti prašymus taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau - RER) arba individualų režimą (toliau - IR), Komisija per pranešime apie inicijavimą nurodytą terminą bendradarbiaujantiems eksportuojantiems Kinijos gamintojams ir KLR valdžios institucijoms išsiuntė prašymų formas. Viena Kinijos bendrovių grupė prašė jai taikyti RER pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą, arba, jei tai neįmanoma, IR, o kita bendrovių grupė prašė jai taikyti tik IR.
(7)
Klausimynai buvo išsiųsti visoms žinomoms susijusioms šalims. Atsakymus pateikė trys Indijos bendrovės, dvi KLR bendrovių grupės ir skundo pateikėjas. Kitas Sąjungos gamintojas nebendradarbiavo. Klausimyno atsakymus taip pat pateikė trys naudotojai ir aštuoni importuotojai, iš kurių vizitų metu patikrinti visi naudotojai ir keturi importuotojai.
(8)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, kaip ji mano, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų, ir atliko tikrinimą šių bendrovių patalpose:
a)
Sąjungos gamintojai
-
Oxaquim S.A. (Ispanija)
b)
Naudotojai
-
OMG Kokkola (Suomija)
-
P.A.G. Srl (Italija)
-
Trečiasis naudotojas prašė neatskleisti jo tapatybės
c)
Importuotojai
-
Brenntag BV (Nyderlandai)
-
Brenntag Sp.z.o.o. (Lenkija)
-
Norkem Limited (Jungtinė Karalystė)
-
Geratech Marketing (Belgija)
d)
Eksportuojantys Indijos gamintojai
-
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
-
Star Oxochem Pvt. Ltd
e)
Eksportuojantys KLR gamintojai
-
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd ir Qingdao Fengyuan Unite International Trade Co., Ltd. (toliau - Shandong Fengyuan grupė)
-
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd; Shanxi Reliance Chemicals Co., Ltd ir Tianjin Chengyi International Trading Co., Ltd. (toliau - Shanxi Reliance grupė)
1.3. Tiriamasis laikotarpis
(9)
Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas laikotarpis nuo 2010 m. sausio 1 d. iki 2010 m. gruodžio 31 d. (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2007 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
2. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
2.1. Nagrinėjamasis produktas
(10)
Nagrinėjamasis produktas - Indijos ir KLR kilmės oksalo rūgštis, dihidrato (CUS numeris 0028635-1 ir CAS numeris 6153-56-6) arba bevandenės medžiagos formos (CUS numeris 0021238-4 ir CAS numeris 144-62-7), ištirpinta ar neištirpinta vandenyje, kurios KN kodas šiuo metu yra ex 2917 11 00. Yra dvi oksalo rūgšties rūšys: nerafinuota oksalo rūgštis ir rafinuota oksalo rūgštis. Rafinuota oksalo rūgštis, gaminama KLR, bet ne Indijoje, gaminama gryninant nerafinuotą oksalo rūgštį, siekiant pašalinti geležį, chloridus, metalo pėdsakus ir kitas priemaišas.
(11)
Oksalo rūgštis naudojama įvairiems tikslams, pvz., kaip reduktorius ir cheminis baliklis farmacinėje sintezėje ir cheminių medžiagų gamyboje.
2.2. Panašus produktas
(12)
Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad Sąjungos pramonės gaminama ir Sąjungoje parduodama oksalo rūgštis, Indijos ir KLR vidaus rinkoje gaminama ir parduodama oksalo rūgštis ir į Sąjungą iš Indijos ir KLR importuojama oksalo rūgštis iš esmės pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis ir jos galutinio vartojimo paskirtis yra ta pati.
(13)
Todėl šie produktai preliminariai laikomi panašiu produktu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
3. DEMPINGAS
3.1. Indija
3.1.1. Pirminė pastaba
(14)
Per tikrinamąjį vizitą Indijoje viena bendrovė laiku nepateikė prašomos nurodyto formato informacijos. Todėl Komisija negalėjo patikrinti antidempingo klausimyno atsakyme pateiktos informacijos. Bendrovei buvo raštu pranešta, kad ji negali būti laikoma bendradarbiaujančia ir kad išvados gali būti daromos remiantis turimais faktais. Atsakyme bendrovė teigė buvus atsakomybę lengvinančių aplinkybių, tačiau šios aplinkybės išvados nebūtų pakeitusios. Todėl šiai bendrovei taikytas 18 straipsnis ir išvados buvo daromos remiantis turimais faktais. Taigi laikoma, kad šiame tyrime su Komisija bendradarbiavo tik vienas eksportuojantis Indijos gamintojas.
3.1.2. Normalioji vertė
(15)
Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija pirmiausia išnagrinėjo, ar eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams parduotas panašaus produkto kiekis buvo tipiškas. Kadangi parduotas kiekis sudarė daugiau kaip 5 % eksportuojančio gamintojo Sąjungai parduodamo nagrinėjamojo produkto, daroma išvada, kad iš esmės parduotas panašaus produkto kiekis buvo tipiškas.
(16)
Komisija vėliau nagrinėjo, ar eksportuojančio gamintojo pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai buvo atliekama nustatant viso panašaus produkto pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalį.
(17)
Jeigu pelningas pardavimas sudaro ne mažiau kaip 80 % viso pardavimo, normalioji vertė bus apskaičiuojama remiantis visu pardavimu, įskaitant nepelningą pardavimą. Kita vertus, jeigu pelningas pardavimas sudaro mažiau kaip 80 %, tačiau daugiau kaip 20 % viso pardavimo, ir jeigu visa vidutinė svertinė savikaina yra didesnė nei vidutinė svertinė kaina, normalioji vertė bus apskaičiuojama remiantis tik pelningu pardavimu. Pelningu laikomas tas pardavimas, kai vieneto kaina yra lygi gamybos sąnaudoms arba jas viršija.
(18)
Komisijos atlikta vidaus pardavimo analizė parodė, kad 41 % viso nagrinėjamojo produkto pardavimo buvo pelningas ir visa vidutinė svertinė savikaina yra didesnė nei vidutinė svertinė kaina. Todėl normalioji vertė apskaičiuojama tik kaip pelningo pardavimo vidutinė svertinė kaina.
3.1.3. Eksporto kaina
(19)
Eksportuojantis Indijos gamintojas nagrinėjamąjį produktą eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Todėl pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kainos nustatytos remiantis tų nepriklausomų pirkėjų faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis nagrinėjamojo produkto kainomis eksportuojant į Sąjungą.
3.1.4. Palyginimas
(20)
Normalioji vertė ir eksporto kaina lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, deramai atsižvelgiama į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui ir jie pakoreguoti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį.
(21)
Todėl atlikti koregavimai atsižvelgiant į vežimo išlaidas, draudimo, tvarkymo ir pakavimo sąnaudas, kreditų išlaidas ir komisinius.
3.1.5. Dempingo skirtumas
(22)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis dempingo skirtumas bendradarbiaujančiam Indijos gamintojui nustatomas remiantis vidutinės svertinės normaliosios vertės ir vidutinės svertinės eksporto kainos palyginimu.
(23)
Tuo remiantis, procentais išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinasis dempingo skirtumas Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL) yra 22,8 %.
(24)
Kad būtų galima apskaičiuoti dempingo skirtumą, visos šalies mastu taikomą visiems kitiems eksportuojantiems Indijos gamintojams, nustatytas bendradarbiavimo lygis, palyginus bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo nurodytą eksporto į Sąjungą apimtį ir atitinkamus Eurostato statistinius duomenis. Kadangi Indijos bendradarbiavimas buvo nedidelis (38 %), manoma, kad būtų tikslinga dempingo skirtumą, visos šalies mastu taikomą visiems kitiems Indijos eksportuotojams, nustatyti remiantis bendradarbiaujančio gamintojo mažiausia dempingo kaina sudarytu sandoriu.
(25)
Šiuo pagrindu nustatytas laikinasis 43,6 % CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo dydis visos šalies mastu.
3.2. Kinijos Liaudies Respublika
3.2.1. Rinkos ekonomikos režimas (RER) ir individualus režimas (IR)
(26)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktu, KLR kilmės importui normalioji vertė tiems gamintojams, kurie, kaip nustatyta, atitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus, nustatoma pagal to straipsnio 1-6 dalis. Trumpai ir tik aiškumo sumetimais toliau pateikiami apibendrinti kriterijai:
-
verslo sprendimai priimami atsižvelgiant į rinkos sąlygas, be didelio valstybės kišimosi, o sąnaudos atitinka rinkos vertes,
-
įmonės turi vieną aiškų svarbiausių apskaitos dokumentų, kurių nepriklausomas auditas atliekamas pagal tarptautinius apskaitos standartus ir kurie taikomi įvairiems tikslams, rinkinį,
-
nėra jokių reikšmingų iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos,
-
bankroto ir nuosavybės įstatymai užtikrina pastovumą ir teisinį tikrumą, taip pat
-
valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą.
(27)
Viena KLR bendrovių grupė prašė taikyti RER ir pateikė trijų bendrovių, dalyvaujančių gaminant nagrinėjamąjį produktą ir juo prekiaujant, užpildytas prašymo taikyti RER formas. Vėliau Komisija pateiktą informaciją patikrino susijusių bendrovių patalpose.
(28)
Atlikus RER tyrimą paaiškėjo, kad viena bendrovė netenkino 1-3 kriterijų. Pirmiausia, ji negalėjo įrodyti, kad jos sąnaudos atitinka rinkos vertes, dėl didelio valstybės finansinio kišimosi, darančio poveikį bendrovės sąnaudų struktūrai, pvz., atleidimo nuo mokesčių ir beprocentinių paskolų forma. Antra, atlikus RER tyrimą nustatyta keletas didelių bendrovės apskaitos trūkumų ir klaidų, be to, nebuvo atliekamas jos auditas laikantis tarptautinių apskaitos standartų (TAS). Trečia, nustatyta iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos, susijusių su bendrovės žemėnaudos teisėmis. Konkrečiai, bendrovė gavo žemėnaudos teisės pažymėjimą, nesilaikydama sutarties sąlygų ir nesumokėjusi už šią teisę visos sumos.
(29)
Be to, kita grupės bendrovė negalėjo įrodyti, kad ji tenkina 2 kriterijų, nes nebuvo atliekamas nepriklausomas jos apskaitos dokumentų auditas.
(30)
Komisija apie RER tyrimo išvadas pranešė susijusių bendrovių grupei ir skundo pateikėjui, suteikdama jiems galimybę pateikti pastabų. Apie išvadas taip pat buvo pranešta KLR valdžios institucijoms. Komisija pastabų negavo.
(31)
Atsižvelgiant į tai, padaryta išvada, kad dvi grupės bendrovės netenkina RER kriterijų. Laikantis įprastinės praktikos Sąjungoje tikrinti, ar susijusių bendrovių grupė kaip visuma atitinka RER sąlygas, grupei kaip visumai nuspręsta netaikyti RER.
(32)
Kaip minėta 6 konstatuojamojoje dalyje, abi bendradarbiaujančios Kinijos bendrovių grupės prašė taikyti IR. Kadangi nustatyta, kad abi grupės tenkina visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalies kriterijus, laikinai nuspręsta joms taikyti IR.
3.2.2. Panaši šalis
(33)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą eksportuojantiems gamintojams, kuriems netaikomas RER, normalioji vertė turi būti nustatyta remiantis vidaus rinkos kainomis arba apskaičiuota normaliąja verte panašioje šalyje.
(34)
Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė ketinanti pasirinkti Indiją tinkama panašia šalimi normaliajai vertei nustatyti ir paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabų. Pastabų negauta. Bet kuriuo atveju, Komisijos manymu, Indija yra tinkama panaši šalis, nes vienintelės kitos šalies gamintojos už Sąjungos ribų, Japonijos, rinka yra monopolinė, joje nėra konkurencijos, o oksalo rūgštis gaminama unikaliu būdu, kuris nėra palyginamas su KLR gamybos būdu. Priešingai, Indijos gamintojų naudojamas gamybos būdas yra palyginamas su KLR gamybos būdu ir Indijos gamintojai vidaus rinkoje veikia konkurencijos sąlygomis.
3.2.3. Normalioji vertė
(35)
Kinijos bendrovės gamina ir eksportuoja į Sąjungą dviejų rūšių oksalo rūgštį: nerafinuotą oksalo rūgštį ir rafinuotą oksalo rūgštį. Rafinuota oksalo rūgštis, negaminama panašioje šalyje, gaminama gryninant nerafinuotą oksalo rūgštį, siekiant pašalinti geležį, chloridus, metalo pėdsakus ir kitas priemaišas. Vertinama, kad papildomos rafinuotos oksalo rūgšties gamybos sąnaudos, palyginti su nerafinuotos oksalo rūgšties gamybos sąnaudomis, sudaro 12 % Todėl Komisija manė esant tikslinga normaliąją vertę nustatyti abiejų rūšių oksalo rūgščiai.
(36)
Nerafinuotos oksalo rūgšties normalioji vertė pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą nustatyta remiantis Indijai nustatyta normaliaja verte. Kaip aprašyta 18 konstatuojamojoje dalyje, normalioji vertė nustatyta remiantis tik pelningu pardavimu. Rafinuotos oksalo rūgšties, kuri negaminama panašioje šalyje, normalioji vertė pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą nustatyta remiantis nerafinuotos oksalo rūgšties gamybos sąnaudomis panašioje šalyje. Gamybos sąnaudos pakoreguotos, jas padidinant 12 %, atsižvelgiant į papildomas gamybos sąnaudas (žr. 35 konstatuojamąją dalį), taip pat pardavimo, bendrąsias ir administravimo išlaidas bei pelną.
(37)
Pardavimo, bendrosios ir administravimo išlaidos bei pelnas pagal analogiją su pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalimi nustatyti sudedant bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo panašioje šalyje nerafinuotos oksalo rūgšties pardavimo vidaus rinkoje pardavimo, bendrąsias ir administravimo išlaidas bei pelną.
3.2.4. Eksporto kaina
(38)
Kadangi IR taikomas abiem grupėms, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina yra paremta pirmojo nepriklausomo pirkėjo Sąjungoje faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis.
(39)
Abu eksportuojantys KLR gamintojai oksalo rūgštį į Sąjungą eksportavo per susijusius prekiautojus, kurie prie gamintojams sumokėtos kainos pridėdavo antkainį. Į šį antkainį atsižvelgiama lyginant eksporto kainą su nustatyta normaliąja verte (žr. 42 konstatuojamąją dalį).
3.2.5. Palyginimas
(40)
Nerafinuotos oksalo rūgšties eksporto kaina EXW sąlygomis buvo palyginta su panašiai šaliai nustatyta normaliąja verte.
(41)
Rafinuotos oksalo rūgšties eksporto kaina EXW sąlygomis buvo palyginta su apskaičiuotąja normaliąja verte (žr. 36 konstatuojamąją dalį).
(42)
Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės arba apskaičiuotosios normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį į tai deramai atsižvelgta koreguojant. Visų pirma, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies i punktą koreguojant atsižvelgta į susijusių prekiautojų gautus komisinius.
(43)
Šiuo klausimu reikėtų pažymėti, kad Komisija nustatė, kad susijusių prekiautojų, per kuriuos eksportuojantys KLR gamintojai eksportavo oksalo rūgštį į Sąjungą, negalima laikyti vidaus prekybos padaliniais, nes jie taip pat prekiauja kitų nesusijusių tiekėjų oksalo rūgštimi ir kitais cheminiais produktais eksporto tikslais ir (arba) vidaus prekyboje. Todėl daroma išvada, kad šių prekiautojų funkcijos yra panašios į komisinių pagrindu dirbančio agento funkcijas. Atitinkamai, siekiant užtikrinti teisingą eksporto kainos ir normaliosios vertės palyginimą, į prekiautojų antkainį neatsižvelgta. Koregavimas apskaičiuotas remiantis ES nesusijusio prekiautojo pelnu ir atitinkamo Kinijos prekiautojo pardavimo, bendrosiomis ir administravimo išlaidomis.
(44)
Be to, prireikus atlikti kiti koregavimai, atsižvelgiant į netiesioginius mokesčius, vežimo, draudimo, tvarkymo ir papildomas išlaidas, pakavimo ir kreditų išlaidas, jei jie, kaip nustatyta, buvo pagrįsti, tikslūs ir pagrįsti patikrintais įrodymais.
3.2.6. Dempingo skirtumai
(45)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis dempingo skirtumai nustatyti remiantis kiekvienos rūšies produkto svertinės vidutinės normaliosios vertės ir kiekvienos bendrovės svertinės vidutinės eksporto kainos, kaip nurodyta pirmiau, palyginimu.
(46)
Atsižvelgiant į tai, procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinojo dempingo skirtumai yra tokie:
Bendrovė
Laikinasis dempingo skirtumas
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd ir Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(47)
Kad būtų galima apskaičiuoti dempingo skirtumą, visos šalies mastu taikomą visiems kitiems eksportuojantiems KLR gamintojams, nustatytas bendradarbiavimo lygis, palyginus bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų nurodytą eksporto į Sąjungą apimtį ir atitinkamus Eurostato statistinius duomenis.
(48)
Kadangi KLR bendradarbiavimas buvo mažas ir sudarė maždaug 46 %, manoma, kad tikslinga dempingo skirtumą, visos šalies mastu taikomą visiems kitiems KLR eksportuotojams, nustatyti remiantis bendradarbiaujančių eksportuotojų mažiausia dempingo kaina sudarytu sandoriu.
(49)
Šiuo pagrindu nustatytas laikinasis 52,2 % CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo dydis visos šalies mastu.
4. ŽALA
4.1. Sąjungos gamyba ir Sąjungos pramonė
(50)
Skundą Europos chemijos pramonės taryba (CEFIC) pateikė Sąjungos oksalo rūgšties gamintojo Oxaquim S.A. (toliau - skundo pateikėjas), kuris per TL pagamino didžiąją dalį visos oksalo rūgšties Sąjungoje, vardu. Antrasis Sąjungos gamintojas, Clariant, neprieštaravo, kad tyrimas būtų pradėtas, tačiau nusprendė nebendradarbiauti. Šiuo metu Sąjungoje nėra kito nagrinėjamojo produkto gamintojo. Todėl Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje, sudaro du gamintojai - Oxaquim S.A. ir Clariant, kartu pagaminantys 100 % Sąjungos produkcijos. Šie du gamintojai toliau vadinami Sąjungos pramone.
(51)
Norint nustatyti visą Sąjungoje pagamintą produkto kiekį naudotasi visa turima informacija apie du gamintojus Oxaquim S.A. ir Clariant, taip pat skunde nurodyta informacija ir skundo pateikėjo prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus pateiktais duomenimis. Remiantis šia informacija, visą Sąjungoje per nagrinėjamąjį laikotarpį pagamintą produkto kiekį sudarė 11 000-15 000 tonų.
4.2. Susijusios Sąjungos rinkos nustatymas
(52)
Nustatyta, kad vienas Sąjungos gamintojų panaudojo dalį pagamintos oksalo rūgšties kaip tarpinę medžiagą oksalatų (tetraoksalato, acetosella ir kalio bioksalatų) gamybai. Ši oksalo rūgštis buvo paprasčiausiai pervežama toje pačioje bendrovėje (neišrašant sąskaitos faktūros). Tokia uždarojoje rinkoje naudojama oksalo rūgštis nepateko į laisvąją rinką, todėl tiesiogiai nekonkuravo su importuojamu nagrinėjamuoju produktu. Priešingai, nustatyta, kad parduoti laisvojoje rinkoje skirta produkcija tiesiogiai konkuravo su importuojamu nagrinėjamuoju produktu.
(53)
Siekiant kuo išsamiau apibūdinti Sąjungos pramonės padėtį, buvo renkami ir analizuojami su visa oksalo rūgšties veikla susiję duomenys ir vėliau buvo nustatyta, ar produkcija skirta uždarajai ar laisvajai rinkoms.
(54)
Analizuojant ekonominius rodiklius, susijusius su Sąjungos pramone (pardavimo apimtį ir pardavimo kainas Sąjungos rinkoje, rinkos dalį, augimą, eksporto apimtį, kainas, pelningumą, investicijų grąžą ir grynųjų pinigų srautus), nustatyta, kad, norint atlikti analizę ir įvertinimą, reikia sutelkti dėmesį į padėtį, vyraujančią laisvojoje rinkoje.
(55)
Tačiau kitų ekonominių rodiklių analizė, atlikus tyrimą, parodė, kad juos galima pagrįstai išnagrinėti tik atsižvelgiant į visą veiklą. Iš tiesų produkcija (skirta tiek uždarajai, tiek laisvajai rinkai), pajėgumai, pajėgumų naudojimas, investicijos, atsargos, užimtumas, našumas, darbo užmokestis ir pajėgumas padidinti kapitalą priklauso nuo visos veiklos, neatsižvelgiant į tai, ar produkcija realizuojama uždarojoje ar laisvojoje rinkoje.
4.3. Suvartojimas Sąjungoje
(56)
Kadangi oksalo rūgščiai suteiktas KN kodas, kuriuo klasifikuojami ir kiti produktai, remiantis Eurostato duomenimis importo apimties nebuvo įmanoma nustatyti. Todėl suvartojimas buvo nustatytas remiantis skundo pateikėjo pateiktais importo apimties duomenimis, sutikrintais su patikrintais, nagrinėjamųjų šalių eksportuojančių gamintojų pateiktais duomenimis, ir viso Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtimi.
(57)
Atsižvelgiant į nedidelį tiekėjų skaičių ir į būtinybę apsaugoti konfidencialią verslo informaciją pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį, pateikiami indeksuoti suvartojimo raidos nagrinėjamuoju laikotarpiu duomenys.
1 lentelė
Suvartojimas Sąjungoje
Indeksas 2007 m. = 100
2007
2008
2009
TL
Suvartojimas - iš viso
100
124
61
95
(58)
2008 m. visas suvartojimas Sąjungoje labai padidėjo - 24 %, kitais metais suvartojimas sumažėjo 50 %, o per TL vėl padidėjo. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį suvartojimas ES rinkoje sumažėjo 5 %.
5. IMPORTAS IŠ NAGRINĖJAMŲJŲ ŠALIŲ
5.1. Suvestinis nagrinėjamojo importo poveikio vertinimas
(59)
Komisija nagrinėjo, ar KLR ir Indijos kilmės oksalo rūgšties importą reikėtų vertinti bendrai pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalį.
(60)
Dėl KLR ir Indijos kilmės importo poveikio atliekant tyrimą nustatyta, kad dempingo skirtumai buvo didesni už de minimis ribą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje, o importo dempingo kaina apimtis iš kiekvienos iš šių dviejų nagrinėjamųjų šalių nebuvo nežymi, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalyje.
(61)
Viena vertus, dėl KLR ir Indijos importo dempingo kaina konkurencijos sąlygų, ir kita vertus, KLR ir Indijos importo dempingo kaina ir panašaus produkto konkurencijos sąlygų, atlikus tyrimą paaiškėjo, kad jos buvo panašios. Konkrečiau, importuojami produktai parduodami tais pačiais pardavimo kanalais ir panašių kategorijų pirkėjams, todėl konkuruoja tarpusavyje ir su Sąjungoje pagaminta oksalo rūgštimi.
(62)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad laikomasi visų pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje išvardytų kriterijų ir kad importas iš KLR ir Indijos turėtų būti nagrinėjamas bendrai.
5.2. Importo iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina apimtis ir rinkos dalis
(63)
Atlikus tyrimą nustatyta tokia oksalo rūgšties importo iš KLR ir Indijos raida:
2 lentelė
Importas iš KLR ir Indijos
Importo apimtis (metrinėmis tonomis)
2007
2008
2009
TL
KLR ir Indija
7 629
11 763
4 707
7 969
(Indeksas 2007 m. = 100)
100
154
62
104
Rinkos dalis
(Indeksas 2007 m. = 100)
100
125
101
110
Šaltinis: skundo pateikėjo ir klausimyno atsakymuose pateikta informacija.
(64)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis padidėjo 4 %, o visas suvartojimas ES rinkoje per tą patį laikotarpį sumažėjo 5 % (žr. 1 lentelę). Kaip matyti pirmiau pateiktoje lentelėje, 2007-2008 m. taip pat labai padidėjo rinkos dalis - 25 %, o per nagrinėjamąjį laikotarpį - 10 %.
5.3. Vykdant dempingą importuotų produktų kaina ir priverstinis kainų mažinimas
(65)
Vidutinės importo iš nagrinėjamųjų šalių kainos keitėsi taip:
3 lentelė
Importo iš KLR ir Indijos kaina
Importo kainos (EUR už metrinę toną)
2007
2008
2009
TL
KLR ir Indija
470
641
474
545
(Indeksas 2007 m. = 100)
100
136
101
116
(66)
2007-2008 m. importo kainos padidėjo 36 %, o 2009 m. sumažėjo iki panašių į buvusias 2007 m. Per TL kainos vėl padidėjo beveik 15 % Per nagrinėjamąjį laikotarpį kainos padidėjo 16 % Tačiau reikėtų atkreipti dėmesį, kad 2008 m.-TL importo kainos sumažėjo 20 %, nepaisant pagrindinių gamybos sąnaudų (anglies šaltinių ir elektros energijos) kainų padidėjimo per šį laikotarpį.
(67)
Siekiant išnagrinėti priverstinį kainų mažinimą, vidutinės svertinės Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos, pakoreguotos pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis (t. y. atskaičius vežimo Sąjungoje išlaidas, nuolaidas ir lengvatas), palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis bendradarbiaujančių KLR ir Indijos eksportuotojų kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje (t. y. be nuolaidų, kurios prireikus buvo pakoreguotos pagal CIF kainas Sąjungos pasienyje ir tinkamai atsižvelgiant į muitinio įforminimo sąnaudas ir išlaidas po importo).
(68)
Palyginus kainas, nustatyta, kad per TL dėl KLR ir Indijos kilmės nagrinėjamojo produkto pardavimo Sąjungoje dempingo kaina Sąjungos pramonės pardavimo kainos buvo priverstinai sumažintos 16,9-34,6 % Šis priverstinio kainų mažinimo lygis sutapo su neigiama kainų raida rinkoje ir todėl kainos buvo labai smukdomos.
6. EKONOMINĖ SĄJUNGOS PRAMONĖS PADĖTIS
6.1. Įžanginės pastabos
(69)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi, nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei įvertinti visi ekonominiai veiksniai ir rodikliai, turėję poveikio Sąjungos pramonei nuo 2007 m. iki TL pabaigos.
(70)
Makroekonominiai rodikliai (gamyba, pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, užimtumas, našumas, darbo užmokestis ir dempingo skirtumų dydis) vertinti visos Sąjungos pramonės lygiu, o mikroekonominiai rodikliai (atsargos, pardavimo kainos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijų grąža, pajėgumas padidinti kapitalą ir investicijos, gamybos sąnaudos) buvo grindžiami tinkamai patikrinta vienintelio bendradarbiaujančio Sąjungos gamintojo klausimyno atsakymuose pateikta informacija.
(71)
Atsižvelgiant į tai, kad duomenys žalos analizei gauti daugiausia tik iš vieno šaltinio, su Sąjungos pramone susiję duomenys turėjo būti indeksuoti, siekiant apsaugoti konfidencialumą pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį.
6.2. Su Sąjungos pramone susiję duomenys (makroekonominiai rodikliai)
6.2.1. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
4 lentelė
Visa Sąjungos gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(Indeksas 2007 m. = 100)
2007
2008
2009
TL
Visa gamyba
100
101
89
106
Visi gamybos pajėgumai
100
100
77
77
Visas pajėgumų naudojimas
100
101
116
138
(72)
Lentelėje pateikti duomenys apie Sąjungos pramonės gamybą, gamybos pajėgumus ir pajėgumų naudojimą, o į 2007-2008 m. duomenis taip pat įtraukti dar vieno Sąjungos gamintojo, kuris nutraukė oksalo rūgšties gamybą 2008 m., duomenys.
(73)
Kaip matyti pirmiau pateiktoje lentelėje, Sąjungos pramonės gamyba 2007 m. ir 2008 m. palyginti nekito, o 2009 m. labai sumažėjo. Per TL gamyba padidėjo. Apskritai nagrinėjamuoju laikotarpiu gamyba padidėjo 6 %.
(74)
Dėl dar vieno Sąjungos gamintojo gamybos įmonės uždarymo 2008 m., Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai 2008 m. labai sumažėjo (23 %).
(75)
Dėl abiejų šių veiksnių (t. y. padidėjusios gamybos apimties ir sumažėjusių gamybos pajėgumų, trečiajam Sąjungos gamintojui 2008 m. uždarius gamybos įmonę), nagrinėjamuoju laikotarpiu žymiai (38 %) padidėjo pajėgumų naudojimas.
6.2.2. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
5 lentelė
Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
(Indeksas 2007 m. = 100)
2007
2008
2009
TL
Visas pardavimas
100
97
61
86
Rinkos dalis (%)
100
79
99
91
(76)
Į 2007 m. ir 2008 m. pardavimo apimties duomenis įtraukti 2008 m. gamybą nutraukusio Sąjungos gamintojo pardavimo duomenys.
(77)
Nors suvartojimas Sąjungoje nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 5 % (žr. 58 konstatuojamąją dalį), Sąjungos pramonės nepriklausomiems pirkėjams Sąjungos rinkoje parduotas nagrinėjamojo produkto kiekis tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo 14 %, todėl rinkos dalis sumažėjo 9 %.
(78)
Kalbant apie raidą nagrinėjamuoju laikotarpiu, Sąjungos pramonės pardavimas mažėjo gerokai daugiau nei suvartojimas Sąjungoje (atitinkamai 14 % ir 5 %). Dėl to Sąjungos pramonės rinkos dalis per tą patį laikotarpį taip pat labai sumažėjo (9 procentiniais punktais).
6.2.3. Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis
6 lentelė
Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis
(Indeksas 2007 m. = 100)
2007
2008
2009
TL
Bendras darbuotojų skaičius
100
119
108
96
Bendras našumas (vienetų/darbuotojui)
100
85
83
111
Visas metinis darbo užmokestis
100
121
110
99
Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos
100
119
118
104
(79)
Darbuotojų skaičius per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 4 % Reikia pažymėti, kad oksalo rūgšties gamyba nėra imli darbo jėgai.
(80)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį, padidėjus gamybai ir sumažėjus darbuotojų skaičiui, bendras našumas vienam darbuotojui padidėjo 11 %.
(81)
Per visą nagrinėjamąjį laikotarpį darbo užmokestis sumažėjo 1 % Iš pradžių 2007-2008 m. padidėjęs 21 %, iki TL darbo užmokestis nuolat mažėjo.
6.2.4. Faktinio dempingo skirtumo dydis
(82)
Dempingo skirtumai pateikti skirsnyje apie dempingą. Visi nustatyti skirtumai gerokai didesni už de minimis lygį. Be to, atsižvelgiant į importo dempingo kaina apimtį ir kainą, faktinio dempingo skirtumų poveikis negali būti laikomas nereikšmingu.
6.3. Su bendradarbiaujančiu Sąjungos gamintoju susiję duomenys (mikroekonominiai rodikliai)
6.3.1. Bendroji pastaba
(83)
Buvo analizuojami tik skundo pateikėjo mikroekonominiai rodikliai (pardavimo kainos ir gamybos sąnaudos, atsargos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijų grąža, pajėgumas padidinti kapitalą ir investicijos), nes nebuvo gauta kito ES gamintojo duomenų, kaip aprašyta 70 konstatuojamojoje dalyje.
6.3.2. Vidutinės bendradarbiaujančio Sąjungos gamintojo vieneto kainos ir gamybos sąnaudos
7 lentelė
Pardavimo kainos
Indeksas 2007 m. = 100
2007
2008
2009
TL
Vidutinė vieneto pardavimo kaina
100
143
136
131
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
(84)
Vidutinės Sąjungos pramonės pardavimo kainos EXW sąlygomis nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 31 %.
8 lentelė
Gamybos sąnaudos
Indeksas 2007 m. = 100
2007
2008
2009
TL
Vidutinės tonos gamybos sąnaudos
100
103
102
98
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
(85)
Atlikus tyrimą, nustatyta, kad vidutinės bendradarbiaujančio Sąjungos gamintojo gamybos sąnaudos metams bėgant palyginti nekito dėl nuolatinio gamybos proceso tobulinimo, o tai buvo įmanoma tik daug investuojant (žr. 9 ir 11 lenteles).
6.3.3. Atsargos
(86)
Atsižvelgiant į nagrinėjamojo produkto pobūdį, atsargos nelaikomos. Nagrinėjamasis produktas greitai išdžiūsta, todėl gamintojai gamina tik skubiai siųsti skirtas prekes.
6.3.4. Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijų grąža, pajėgumas padidinti kapitalą ir investicijos
9 lentelė
Pelningumas
Indeksas 2007 m. = - 100
2007
2008
2009
TL
Pelningumas (ES)
- 100
4
-2
3
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
(87)
Panašaus produkto pelningumas nustatytas ikimokestinį grynąjį pelną, gautą skundo pateikėjui parduodant panašų produktą, išreiškus tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi.
(88)
Po didžiulių nuostolių 2007 m., skundo pateikėjas gavo nedidelį pelną 2008 m., o 2009 m. vėl patyrė nuostolių. Skundo pateikėjas gavo nedidelį pelną per TL, sumažėjus kai kuriems gamybos sąnaudų elementams, kaip matyti 8 lentelėje.
10 lentelė
Grynųjų pinigų srautas
Indeksas 2007 m. = - 100
2007
2008
2009
TL
Grynųjų pinigų srautas
- 100
3 054
1 994
868
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
(89)
Su grynųjų pinigų srautu (t. y. pramonės gebėjimu pačiai finansuoti savo veiklą) susijusi tendencija iš esmės rodo pelningumo raidą. Todėl 2007 m. grynųjų pinigų srautas buvo neigiamas, ir nepaisant tam tikro pagerėjimo 2008 m., 2008 m.-TL jis mažėjo, tokiu būdu finansinė bendradarbiaujančio Sąjungos gamintojo padėtis prastėjo.
11 lentelė
Investicijos
Indeksas 2007 m. = 100
2007
2008
2009
TL
Iš viso investicijų
100
111
185
277
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
(90)
Iš šios lentelės matyti, kad skundo pateikėjas didino investicijas į nagrinėjamąjį produktą, net tada, kai pelningumas ir mažėjo. Investicijos buvo daugiausia skiriamos naujiems gamybos įrankiams įsigyti ir naujiems gamybos procesams įgyvendinti, siekiant didinti veiksmingumą. Didesnės investicijos rodo, kad pramonei nebuvo sunku padidinti kapitalą, o tai rodo ilgalaikį pramonės gyvybingumą.
(91)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį investicijos padidėjo 177 %.
(92)
Padidindama investicijas, kad patobulintų gamybos procesus, pramonė, kuri yra imli kapitalui, vis tiek parodė gebanti padidinti kapitalą; nepaisant to, tam trukdė sumažėjęs pardavimas ir tai, kad buvo vis sunkiau užtikrinti grynųjų pinigų srautą.
12 lentelė
Investicijų grąža
Indeksas 2007 m. = - 100
2007
2008
2009
TL
Investicijų grąža
- 100
13
-14
-51
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
(93)
Nepaisant didesnių investicijų, nagrinėjamojo produkto investicijų grąža nebuvo tokia, kokios tikėtasi. Nors 2008 m. padėtis kiek gerėjo, investicijų grąža nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko neigiama.
(94)
Todėl pramonės augimas buvo nedidelis ir akivaizdžiai neproporcingas ankstesnių metų investicijoms.
7. IŠVADA DĖL ŽALOS
(95)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad kai kurių žalos rodiklių tendencija yra teigiama: gamybos apimtis padidėjo 6 %, pajėgumų naudojimas padidėjo 38 %, investicijos padidėjo 177 %, tokiu būdu bendrovė gavo sąlyginį pelną (nuo didelių nuostolių 2007 m. iki nedidelio pelno per TL). Tačiau, kaip jau buvo minėta, kai kurie su Sąjungos pramonės ekonomine padėtimi susiję rodikliai nagrinėjamuoju laikotarpiu labai pablogėjo.
(96)
Uždarius vieno Sąjungos gamintojo gamybos įmonę, pardavimo apimtis sumažėjo 14 % Užimtumą teko mažinti 4 % ir gamybos pajėgumas sumažėjo 23 % Nors suvartojimas sumažėjo tik 5 %, rinkos dalis sumažėjo beveik 9 % Todėl pelningumas buvo mažas ir turėjo neigiamo poveikio investicijų grąžai ir grynųjų pinigų srautui, visų pirma 2008 m.-TL. Nagrinėjamuoju laikotarpiu pelningumas pagerėjo, tačiau per TL išliko labai mažas ir yra nepakankamas, kad būtų galima palaikyti gamybą vidutinės trukmės laikotarpiu.
(97)
Nors apskritai gamyba didėjo, Sąjungos pramonė neteko didelės rinkos dalies. Tuo pat metu importas dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių labai padidėjo.
(98)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad Sąjungos pramonei per TL buvo daroma materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.
8. PRIEŽASTINIS RYŠYS
8.1. Įžanga
(99)
Remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis nagrinėta, ar Sąjungos pramonei materialinę žalą padarė importas dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių. Be to, nagrinėti kiti žinomi su importu dempingo kaina nesusiję veiksniai, galėję daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta žalai, susijusiai su importu dempingo kaina.
8.2. Importo dempingo kaina poveikis
(100)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį oksalo rūgšties suvartojimas Sąjungoje sumažėjo 5 %, o importas dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių per šį laikotarpį padidėjo daugiau kaip 4 % Daugiausia importo dempingo kaina apimtis išaugo 2007-2008 m., kai ji padidėjo 54 % Importo iš nagrinėjamųjų šalių rinkos dalis 2007-2008 m. padidėjo 25 %, o tai sutapo su Sąjungos pramonės rinkos dalies sumažėjimu per tą patį laikotarpį (21 %).
(101)
Nors per nagrinėjamąjį laikotarpį vidutinės importo kainos padidėjo 16 %, jos priverstinai mažino bendradarbiaujančio Sąjungos gamintojo kainas vidutiniškai 21,9 % per TL, tokiu būdu Sąjungos pramonei darydamos spaudimą kainoms ir neleisdamos bendradarbiaujančiam Sąjungos gamintojui didinti kainų iki pelningesnio lygio.
(102)
Primenama, kad labai sumažėjo Sąjungos pramonės pardavimo apimtis (14 %). Tačiau pardavimo apimtis sumažėjo daug daugiau nei sumažėjo paklausa, dėl to rinkos dalis sumažėjo 9 % Tuo pačiu metu nagrinėjamųjų šalių rinkos dalis padidėjo 10 % Iš to matyti, kad Sąjungos pramonės rinkos dalis didžia dalimi atiteko importui dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių.
(103)
Todėl manoma, kad dėl importo iš nagrinėjamųjų šalių mažomis dempingo kainomis Sąjungos rinkoje toliau daromas spaudimas neleido Sąjungos pramonei nustatyti tokių pardavimo kainų, kurios atitiktų padidėjusias žaliavų ir elektros energijos sąnaudas. Dėl to sumažėjo Sąjungos pramonės rinkos dalis, o pelningumas ir toliau buvo prastas.
(104)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad importo maža dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių apimties didėjimas darė didelį neigiamą poveikį Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai.
8.3. Kitų veiksnių poveikis
(105)
Dėl priežastinio ryšio nagrinėti kiti veiksniai, kaip antai paklausos Sąjungos rinkoje raida, žaliavų kainos, Sąjungos pramonės eksporto veikla, nagrinėjamojo produkto importas iš kitų šalių, pramonės oksalo rūgšties naudojimas uždarojoje rinkoje ir ekonomikos krizė.
8.3.1. Paklausos Sąjungos rinkoje raida
(106)
Kaip nurodyta 1 lentelėje, oksalo rūgšties suvartojimas Sąjungoje pirmiausia 2008 m. padidėjo 24 %, kitais metais sumažėjo 39 %, o per TL vėl padidėjo. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį suvartojimas ES rinkoje sumažėjo 5 % Per tą patį laikotarpį Sąjungos pramonė prarado rinkos dalį.
(107)
Nors atlikus tyrimą nustatyta, kad 2009 m. sumažėjusi Sąjungos rinkos paklausa taip pat turėjo poveikio importui iš nagrinėjamųjų šalių, verta pastebėti, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį nagrinėjamųjų šalių eksportuotojai padidino savo pardavimo apimtis ir rinkos dalį, rinkoje darydami spaudimą kainoms importu dempingo kaina.
(108)
Taigi preliminariai laikoma, kad Sąjungos pramonės ekonominė padėtis iš esmės pablogėjo dėl padidėjusios importo dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių apimties ir nagrinėjamųjų šalių eksportuotojų vykdyto priverstinio kainų mažinimo, o ne dėl sumažėjusio suvartojimo. Nors sumažėjusi paklausa prisidėjo prie žalos, tačiau ji nebuvo tokia, kad būtų nutrauktas padarytos materialinės žalos ir padidėjusios importo dempingo kaina apimties priežastinis ryšys.
8.3.2. Pagrindinės žaliavos kainos
(109)
Kaip matyti 8 lentelėje, vidutinės gamybos sąnaudos palyginti nekito, nepaisant labai padidėjusios pagrindinės žaliavos (cukraus) kainos. Iš tiesų, atlikus tyrimą nustatyta, kad bendradarbiaujančio Sąjungos gamintojo gamybos sąnaudų tendencija nesutapo su vienos pagrindinių žaliavų oksalo rūgšties gamyboje kainų raida. Per nagrinėjamąjį laikotarpį labai padidėjusias (50 %) vidutines cukraus kainas sušvelnino bendradarbiaujančio Sąjungos gamintojo investicijos, skirtos gamybos procesams tobulinti. Apskritai dėl šios priežasties grynasis poveikis buvo gamybos sąnaudų sumažėjimas 12 % Nepaisant to, kaip matyti 7 lentelėje, vieneto pardavimo kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 31 % Nustatyta, kad nagrinėjamųjų šalių eksportuotojai veikė tokiomis pačiomis ekonomikos sąlygomis, susijusiomis su žaliavų kainų raida, nes vieneto importo kainų tendencija sutapo su bendradarbiaujančio Sąjungos gamintojo vieneto pardavimo kainų tendencija, nors lygis ir buvo kitas.
(110)
Būtų galima manyti, kad kai nėra žalingo dempingo, kainos buvo nuolatos koreguojamos, atsižvelgiant į įvairius gamybos sąnaudų sudėtinių dalių pokyčius. Tačiau taip neatsitiko. Bendradarbiaujantis Sąjungos gamintojas negalėjo gauti pakankamai didelio pelno, būtino šiam kapitalui imliam gamintojui, ir jo grynųjų pinigų srautas taip pat sumažėjo.
(111)
Taigi, preliminariai laikoma, kad dėl importo dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių, dėl kurio buvo priverstinai mažinamos bendradarbiaujančio Sąjungos gamintojo kainos, buvo mažinamos kainos Sąjungos rinkoje ir bendradarbiaujančiam Sąjungos gamintojui kliudoma didinti pardavimo kainas tiek, kad jos būtų didesnės už sąnaudas ar būtų galima gauti pagrįstą pelną.
(112)
Atsižvelgiant į tai, kad žaliavos kainos taip pat turėjo poveikį nagrinėjamųjų šalių eksportuotojams, padaryta preliminari išvada, kad žaliavų kainų padidėjimas nagrinėjamuoju laikotarpiu negalėjo daryti poveikio Sąjungos pramonei padarytai materialinei žalai.
8.3.3. Sąjungos pramonės eksporto veikla
13 lentelė
Eksporto apimtis ir vieneto kainos
Indeksas 2007 m. = 100
2007
2008
2009
TL
Eksportas (tonos)
100
80
140
152
Vidutinė eksporto kaina
100
104
103
91
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
(113)
Eksportas taip pat nagrinėtas kaip vienas su importu dempingo kaina nesusijusių žinomų veiksnių, galėjusių tuo pačiu metu daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui dempingo kaina.
(114)
Išnagrinėjus nustatyta, kad bendradarbiaujančio Sąjungos gamintojo pardavimo eksportui nesusijusioms šalims apimtis sudarė didelę jo viso pardavimo dalį (apie 30 %). Per nagrinėjamąjį laikotarpį bendradarbiaujančio Sąjungos gamintojo eksporto apimtis padidėjo 52 %, o pardavimo eksportui vieneto kaina labai sumažėjo, priešingai nei bendradarbiaujančio Sąjungos gamintojo pardavimo Sąjungoje kaina, kuri labai padidėjo. Atlikus tyrimą, nustatyta, kad eksportas atliko svarbų vaidmenį išlaikant didelį pajėgumų naudojimą, siekiant padengti nuolatines sąnaudas ir investicijas į įrangą. Nors eksportas buvo parduodamas mažesnėmis nei Sąjungos rinkoje kainomis, šios kainos buvo mažos, nes eksporto rinkose buvo konkuruojama su mažomis kainomis eksportuotojų iš nagrinėjamųjų šalių parduodama oksalo rūgštimi. Atlikus tyrimą nustatyta, kad šis eksportas leido bendradarbiaujančiam Sąjungos gamintojui sušvelninti ES rinkoje padarytą žalą, todėl jis nėra toks, kad būtų nutrauktas Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos ir importo dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių priežastinis ryšys.
8.3.4. Importas iš kitų trečiųjų šalių
(115)
Kadangi importo iš kitų šalių nei nagrinėjamosios šalys nėra, šis veiksnys neturėjo poveikio ES rinkai.
8.3.5. Uždarasis naudojimas
(116)
Kaip minėta 52-55 konstatuojamosiose dalyse, naudojimas uždarojoje rinkoje - tik pervežimas vieno Sąjungos gamintojų įmonėje, kai oksalo rūgštis naudojama oksalatų gamybai. Parduodant oksalatus gautas pelnas yra nemažas ir iš tiesų leido gamintojui tęsti veiklą, nepaisant gaminant oksalo rūgštį patirtų nuostolių. Todėl šis veiksnys neturi poveikio Sąjungos pramonei padarytai žalai.
8.3.6. Ekonomikos krizė
(117)
2009 m. palyginti su 2008 m. dėl ekonomikos krizės oksalo rūgšties suvartojimas Sąjungoje sumažėjo perpus, todėl sumažėjo Sąjungos pramonės pardavimo apimtis (- 40 %) ir vertė (- 45 %). Tačiau šiuo laikotarpiu pramonei sumažinus kainas maždaug 5 %, jos rinkos dalis padidėjo (11 %) ir tokiu būdu sumažėjo neigiamas krizės poveikis. Iš tiesų, pramonė 2009 m. beveik galėjo išvengti nuostolių.
(118)
Nors 2008-2009 m. ekonomikos krizė galėjo prisidėti prie prastų Sąjungos pramonės rodiklių, apskritai šis poveikis negali būti laikomas tokiu, kad būtų nutrauktas importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys.
8.4. Išvada dėl priežastinio ryšio
(119)
Atlikus minėtą analizę įrodyta, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo nagrinėjamųjų šalių kilmės produktų pardavimo apimtis ir rinkos dalis. Be to, nustatyta, kad šie produktai importuoti dempingo kaina, kuri buvo daug mažesnė (beveik 22 %) nei Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduodamo nagrinėjamojo produkto kainos per TL.
(120)
Nagrinėjamųjų šalių importo mažomis dempingo kainomis apimtis ir rinkos dalis padidėjo nepaisant bendro paklausos Sąjungos rinkoje sumažėjimo per nagrinėjamąjį laikotarpį. Didėjanti importo rinkos dalis sutapo su neigiama Sąjungos pramonės rinkos dalies raida per tą patį laikotarpį. Kaip minėta, tuo pačiu metu pagrindinių Sąjungos pramonės ekonominės ir finansinės padėties rodiklių raida buvo neigiama.
(121)
Suvartojimo Sąjungos rinkoje sumažėjimas 2009 m. turėjo neigiamo poveikio Sąjungos pramonės veiklai. Tačiau apskritai šis ir kiti veiksniai negali būti laikomi turėjusiais tokį poveikį, kad būtų nutrauktas importo dempingo kaina ir žalingos Sąjungos pramonės padėties priežastinis ryšys.
(122)
Remiantis minėtu nagrinėjimu, kurį atlikus buvo tinkamai nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo žalingo poveikio, kurį daro importas dempingo kaina, daroma preliminari išvada, kad importas dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.
9. SĄJUNGOS INTERESAI
9.1. Pirminė pastaba
(123)
Remiantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu nagrinėta, ar nepaisant preliminarios išvados dėl žalingo dempingo buvo įtikinamų priežasčių, dėl kurių būtų galima daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju laikinųjų antidempingo priemonių nustatymas prieštarautų Sąjungos interesams. Sąjungos interesų nagrinėjimas buvo grindžiamas visų susijusių dalyvių interesų, taip pat Sąjungos pramonės, nagrinėjamojo produkto importuotojų ir naudotojų interesų, vertinimu.
9.2. Sąjungos pramonės interesai
(124)
Sąjungos pramonę sudaro du gamintojai, kurių gamyklos yra skirtingose Sąjungos valstybėse narėse ir kurie tiesiogiai įdarbino 30-50 darbuotojų, gaminančių ir parduodančių nagrinėjamąjį produktą.
(125)
Vienas iš dviejų Sąjungos gamintojų tyrimo inicijavimui neprieštaravo, bet daugiau informacijos nepateikė ir atliekant tyrimą nebendradarbiavo.
(126)
Sąjungos pramonei dėl importo iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina padaryta materialinė žala. Primenama, kad svarbiausių žalos rodiklių tendencija nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo neigiama. Visų pirma, padarytas didelis poveikis su Sąjungos pramonės finansine veikla susijusiems žalos rodikliams, kaip antai pelningumui, grynųjų pinigų srautui ir investicijų grąžai. Jei priemonės nebus nustatytos, laikoma, kad atsigavusio oksalo rūgšties sektoriaus nepakaks, kad atsigautų Sąjungos pramonės finansinė padėtis, todėl ji gali toliau prastėti.
(127)
Tikimasi, kad nustačius priemones Sąjungos rinkoje bus atkurtos veiksmingos ir sąžiningos prekybos sąlygos, o Sąjungos pramonė oksalo rūgšties kainas galės nustatyti atsižvelgdama į gamybos sąnaudas. Galima tikėtis, kad nustačius priemones Sąjungos pramonė galėtų atgauti bent dalį per nagrinėjamąjį laikotarpį prarastos rinkos dalies, o tai vėliau turėtų teigiamo poveikio jos ekonominei padėčiai ir pelningumui.
(128)
Todėl padaryta išvada, kad importuojamai KLR ir Indijos kilmės oksalo rūgščiai nustačius laikinąsias antidempingo priemones, nebūtų prieštaraujama Sąjungos pramonės interesams.
9.3. Importuotojų interesai
(129)
Atsakymus į klausimyno klausimus pateikė aštuoni nesusiję importuotojai. Trys iš šių importuotojų importavo tik nedidelius nagrinėjamojo produkto kiekius ir kainos padidėjimą galėjo perkelti pirkėjams. Kai kurie jų nurodė, kad nustačius antidempingo priemones galėtų svarstyti, ar nevertėtų nebeprekiauti šiuo produktu.
(130)
Ketvirtasis importuotojas teigė, kad jo pirkėjai visiems savo galutiniams produktams, kurių gamybos procese naudojama oksalo rūgštis ir kuriuos jie vėliau reeksportuoja už ES ribų, galėtų naudoti laikinojo įvežimo perdirbti schemą. Taigi nustatytų antidempingo priemonių poveikis šiam importuotojui nebūtų didelis.
(131)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad apskritai nustačius priemones poveikis importuotojams neturėtų būti didelis. Iš esmės importuotojų prekybos oksalo rūgštimi pelno dydis yra pakankamai didelis ir jie tikisi kainos padidėjimą perkelti pirkėjams.
9.4. Naudotojų interesai
(132)
Bendradarbiaujantys naudotojai per TL suvartojo 22 % Sąjungoje suvartojamos oksalo rūgšties. Atliekant tyrimą nustatyta, kad nustatant ES interesus naudotojų atžvilgiu svarbu skirti nerafinuotos oksalo rūgšties ir rafinuotos oksalo rūgšties vartojimą. Bendradarbiaujanti Sąjungos pramonė gamina nerafinuotą oksalo rūgštį, o kitas nebendradarbiaujantis Sąjungos gamintojas - rafinuotą oksalo rūgštį, kuri daugiausia naudojama farmacijos ir maisto pramonėje, taip pat smulkių metalo miltelių ekstrakcijos sektoriuose.
(133)
Nerafinuotos oksalo rūgšties naudotojai teigė, kad nustačius priemones bendradarbiaujanti Sąjungos pramonė, kuri yra vienintelė ES tiekėja, padidintų kainas. Kita vertus, naudotojai taip pat paminėjo, kad būtų negerai visiškai priklausyti nuo užsienio importo.
(134)
Valymo ir balinimo produktus gaminantiems naudotojams oksalo rūgštis sudaro tik nedidelę jų žaliavų dalį ir dėl antidempingo muitų susidariusį kainos padidėjimą jie tikriausiai galės perkelti pirkėjams arba, jei įmanoma, pakeisti savo produktų formules ir vietoje oksalo rūgšties naudoti pakaitinius produktus.
(135)
Poliravimo medžiagas gaminantiems naudotojams oksalo rūgštis sudaro didelę jų žaliavų sąnaudų dalį ir jos neįmanoma pakeisti kitais produktais. Nėra tikėtina, kad naudotojai galėtų visiškai perkelti kainos padidėjimą pirkėjams, nes jie konkuruoja su gamintojais iš ne ES šalių. Tačiau 95 % produkcijos jie eksportuoja už ES ribų ir galėtų susigrąžinti muitus pagal laikinojo įvežimo perdirbti schemą.
(136)
Naudotojams, kurie oksalo rūgštį naudoja kitiems tikslams, pavyzdžiui, metalams iš metalo laužo perdirbti, oksalo rūgštis sudaro didelę galutinio produkto, kuriam gaminti naudojama oksalo rūgštis, visų gamybos sąnaudų dalį. Galutinio produkto rinka yra labai nepastovi. Oksalo rūgštis gamybos procese negali būti pakeista kitais produktais. Pagrindinis Sąjungos metalo laužo perdirbėjas visą oksalo rūgštį perka iš Sąjungos gamintojų. Nustačius antidempingo muitus pramonė gali rinktis, kiek didinti kainas ir ar jas iš viso didinti, kad gautų naudos iš muitų nustatymo. Todėl nustatytų priemonių poveikis šiam naudotojui yra neaiškus. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad šiuo metu parduodamas galutinį produktą šis naudotojas gauna nedidelį pelną, bet koks kainų padidėjimas turės neigiamą poveikį, jei bendrovė negali perduoti kainos padidėjimo.
(137)
Rafinuota oksalo rūgštis be kitų paskirčių naudojama tam tikrų metalų miltelių gamyboje. Oksalo rūgštis sudaro nemažą visų gamybos sąnaudų dalį. Šiame procese oksalo rūgšties neįmanoma pakeisti kitais produktais. Tačiau pelnas šiame sektoriuje gali būti didelis. Kadangi šiame sektoriuje įprasta sudaryti metines sutartis, trumpuoju laikotarpiu perkelti kainos padidėjimą bus nelengva. Tačiau kainos padidėjimą trumpuoju laikotarpiu būtų įmanoma absorbuoti, atsižvelgiant į tai, kad mažiausia siūloma muito norma yra 14,6 % ir gaunamas didelis pelnas.
(138)
Vienas naudotojas teigė, kad rafinuotos oksalo rūgšties produkcijos nepakanka paklausai patenkinti. Šiuo klausimu nustatyta, kad Sąjungoje pagamintos rafinuotos oksalo rūgšties trūkumas, atsižvelgiant į suvartojimą, sudarė apie 1 000-2 000 tonų per metus. Bet kuriuo atveju, atsižvelgiant į tai, kad didžioji dalis galutinių produktų, kurių gamybos procese naudojama rafinuota oksalo rūgštis, yra eksportuojami, naudotojai panorėję galėtų veikti pagal laikinojo įvežimo perdirbti schemą.
9.5. Išvada dėl Sąjungos interesų
(139)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad apskritai, remiantis turima informacija apie Sąjungos interesus, nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių importuojamai KLR ir Indijos kilmės oksalo rūgščiai nereikėtų nustatyti laikinųjų priemonių.
10. LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
10.1. Žalos pašalinimo lygis
(140)
Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kad būtų apsisaugota nuo tolesnės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daromos žalos.
(141)
Nustatant šių priemonių dydį buvo atsižvelgta į nustatytus dempingo skirtumus ir muito dydį, kurio reikia Sąjungos pramonės patiriamai žalai pašalinti.
(142)
Apskaičiuojant muito dydį, kurio reikia žalingo dempingo poveikiui pašalinti, laikyta, kad taikydama bet kurias priemones Sąjungos pramonė turėtų galėti padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokios rūšies pramonė pagrįstai galėtų uždirbti tokiame sektoriuje įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kaina, parduodama panašų produktą Sąjungoje. Laikoma, kad pelnas, kuris galėjo būti pasiektas jeigu nebūtų buvę importo dempingo kaina, yra 8 % apyvartos ir kad šis pelno dydis galėtų būti laikomas tinkamu minimaliu dydžiu, kurį Sąjungos gamintojai būtų galėję tikėtis pasiekti, jeigu nebūtų buvę žalingo dempingo.
(143)
Šiuo pagrindu buvo apskaičiuota nežalinga Sąjungos pramonės panašaus produkto kaina. Nežalinga kaina buvo apskaičiuota prie gamybos sąnaudų pridėjus minėtą 8 % pelno dydį.
(144)
Būtinas kainų padidėjimas tuomet buvo nustatytas remiantis bendradarbiaujančių KLR ir Indijos eksportuojančių gamintojų visų rūšių produktų svertinės vidutinės importo kainos, kuri tinkamai pakoreguota atsižvelgiant į importo sąnaudas ir muitus, palyginimu su nežalinga Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduotų visų rūšių produktų kaina per TL. Atlikus šį palyginimą gautas skirtumas išreikštas lygintų rūšių produktų vidutinės CIF importo vertės procentu.
10.2. Laikinosios priemonės
(145)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikoma, kad remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi importuojamiems KLR ir Indijos kilmės produktams turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kurių dydis prilygtų mažesniam iš dempingo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle.
(146)
Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jos atitinka šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Todėl šios muito normos (kitaip nei muitas visos šalies mastu, taikomas „visoms kitoms bendrovėms“) taikomos tik importuojamiems KLR ir Indijos kilmės produktams, kuriuos pagamino nurodytos bendrovės, t. y. konkretūs juridiniai asmenys. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos - jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
(147)
Bet koks prašymas taikyti šias bendrovėms individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įsteigus naują gamybos arba prekybos subjektą) turėtų būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (3), pateikiant jame visą susijusią informaciją, visų pirma apie bendrovės veiklos, pvz., gamybos, prekybos vidaus rinkos ir eksporto, pasikeitimus, susijusius su šiuo pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Prireikus, reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikoma individuali muito norma, sąrašą.
(148)
Siekiant užtikrinti tinkamą antidempingo muito taikymą, kitoms bendrovėms nustatyto dydžio muitas turėtų būti taikomas ne tik nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, bet ir tiems gamintojams, kurie TL nevykdė eksporto į Sąjungą.
(149)
Toliau nurodyti nustatyti dempingo ir žalos skirtumai:
Šalis
Bendrovė
Dempingo skirtumas
%
Žalos skirtumas
%
Indija
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
22,8
40,8
Visos kitos bendrovės
43,6
50,7
KLR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd ir Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
54,5
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
22,1
Visos kitos bendrovės
52,2
66,3
11. BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
(150)
Visi eksportuojantys KLR oksalo rūgšties gamintojai, apie save dar nepranešę, nes manė, jog jie neatitinka nei RER, nei IR kriterijų, tačiau manantys, kad jiems turėtų būti nustatytas atskiras muito dydis, raginami apie save pranešti Komisijai per dešimt dienų nuo šio reglamento paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (4).
(151)
Siekiant gero administravimo, reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį, galėtų raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.
(152)
Išvados dėl antidempingo muitų nustatymo, padarytos šio reglamento tikslais, yra preliminarios ir gali reikėti jas persvarstyti, jeigu būtų nuspręsta padaryti galutines išvadas,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos ir Indijos kilmės oksalo rūgščiai, dihidrato (CUS numeris 0028635-1 ir CAS numeris 6153-56-6) arba bevandenės medžiagos formos (CUS numeris 0021238-4 ir CAS numeris 144-62-7), ištirpintai ar neištirpintai vandenyje, kurios KN kodas šiuo metu yra ex 2917 11 00 (TARIC kodas 2917110091), nustatomas laikinasis antidempingo muitas.
2. Laikinojo antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:
Šalis
Bendrovė
Laikinasis muitas
%
Papildomas TARIC kodas
Indija
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Visos kitos bendrovės
43,6
B999
KLR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Visos kitos bendrovės
52,2
B999
3. 1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
1. Nepažeisdamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 20 straipsnio, suinteresuotosios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo gali prašyti atskleisti esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, Komisijai raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti.
2. Remdamosi Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 21 straipsnio 4 dalimi, susijusios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali pateikti pastabas dėl jo taikymo.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2011 m. spalio 19 d.