ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 18. července 2011
o státní podpoře C 15/09 (ex N 196/09), kterou Německo poskytlo podniku Hypo Real Estate, popř. ji hodlá poskytnout
(oznámeno pod číslem K(2011) 5157)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/118/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co byly zúčastněné strany vyzvány k předložení připomínek v souladu s výše uvedenými články (2) a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dne 2. října 2008 Evropská komise schválila dočasně, tj. na dobu šesti měsíců, popř. až do předložení důvěryhodného a fundovaného restrukturalizačního plánu pro danou banku, státní podporu ve prospěch Hypo Real Estate Holding AG ve formě státní záruky překračující 35 miliard EUR (zaevidováno pod číslem N 44/08) (3). Toto opatření Německo Komisi oznámilo dne 30. září 2008.
(2)
Dne 1. dubna 2009 Německo oznámilo restrukturalizační plán skupiny Hypo Real Estate (dále jen „HRE“) (zaevidováno pod číslem N 196/09). Dopisem ze dne 17. dubna 2009 Německo doplnilo oznámení restrukturalizačního plánu tím, že informovalo Komisi o kapitálové injekci ve výši 60 milionů EUR a o prodloužení státního rámce záruk ve výši 52 miliard EUR, které bylo umožněno na základě schváleného záchranného balíčku pro úvěrové instituce (4).
(3)
Dopisem ze dne 7. května 2009 (5) Komise Německu sdělila, že zahájila řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie. Toto rozhodnutí („rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo spolu s výzvou k podání připomínek zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (6).
(4)
Dne 3. července 2009 Německo oznámilo kapitálovou injekci ve výši 2,96 miliardy EUR (zaevidováno pod číslem N 333/09).
(5)
Dne 17. srpna 2009 Německo sdělilo Komisi, že chce ve prospěch HRE opětovně prodloužit záruky ve výši 52 miliard EUR, které byly poskytnuty prostřednictvím zvláštního fondu pro stabilizaci finančního trhu (Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung, dále jen „SoFFin“) (zaevidováno pod číslem C 15/09) (viz 2. bod odůvodnění).
(6)
Ve dnech 20. a 21. října 2009 Německo znovu předložilo aktualizaci restrukturalizačního plánu, oznámilo Komisi další plánovaná opatření ve prospěch HRE (zřízení konsolidační agentury, poskytnutí dodatečných záruk) a informovalo Komisi o opětovném, tj. třetím prodloužení stávajících záruk SoFFin ve výši 52 miliard EUR (zaevidováno pod číslem N 557/09).
(7)
Dne 26. října 2009 Německo pod číslem N 557/09 oznámilo další kapitálovou injekci ve výši 3 miliard EUR a záruky SoFFin ve výši celkem 18 miliard EUR udělené HRE, jakož i záruku SoFFin ve výši 2 miliard EUR poskytnutou ve prospěch konsolidační agentury HRE (7). Komise tuto záruku SoFFin v rozsahu 2 miliard EUR neschválila.
(8)
Dne 13. listopadu 2009 Komise rozšířila rozsah formálního šetření a dočasně do doby, než vydá konečné rozhodnutí Komise o daném restrukturalizačním plánu, schválila kapitálové injekce ve výši 60 milionů EUR, 2,96 miliardy EUR a 3 miliard EUR (ve věcech C 15/09, N 333/09 a N 557/09). Toto rozhodnutí bylo spolu s výzvou k podání připomínek zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (8).
(9)
Ve dnech 15., 16. a 17. prosince 2009 Německo doplnilo oznámení ze dne 26. října 2009 a předložilo další údaje ohledně záruk SoFFin ve výši 18 miliard EUR (zaevidováno pod číslem N 694/09).
(10)
Dne 21. prosince 2009 Komise tyto záruky SoFFin ve výši 18 miliard EUR dočasně schválila nanejvýš na jeden rok (věc N 694/09) (9).
(11)
Dne 30. dubna 2010 Německo oznámilo kapitálovou injekci SoFFin činící 1,85 miliard EUR (věc N 161/10).
(12)
Dne 19. května 2010 Komise tuto kapitálovou injekci ve výši 1,85 miliard EUR dočasně schválila do doby, než vydá závěrečné rozhodnutí o restrukturalizačním plánu (10).
(13)
Dne 2. září 2010 Německo oznámilo záruku likvidity SoFFin ve výši 20 miliard EUR (věc N 380/10).
(14)
Dne 10. září 2010 Německo oznámilo opatření na záchranu aktiv (tj. úmysl přenést aktiva HRE na FMS-Wertmanagement AöR (11), dále jen „FMS-WM“) a kapitálovou injekci až do výše asi 2,13 miliard EUR, jakož i dodatečnou záruku (tj. záruku na vyrovnání ve výši až 20 miliard EUR) (věc N 380/10).
(15)
Dne 24. září 2010 Komise opětovně rozšířila formální vyšetřovací řízení a dočasně schválila dané opatření na záchranu aktiv, záruku likvidity ve výši 20 miliard EUR a záruku na vyrovnání ve výši až 20 miliard EUR. Toto rozhodnutí bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (12) spolu s výzvou k podání připomínek. Rozhodnutí Komise ze dne 24. září 2010 se nevztahovalo na kapitálovou injekci ve výši až 2,13 miliard EUR, kterou Německou oznámilo dne 10. září 2010, tj. Komise tuto kapitálovou injekci neschválila.
(16)
Dne 14. června 2011 Německo předložilo konečnou aktualizaci restrukturalizačního plánu. Dne 15. června 2011 Německo předložilo seznam závazků, který byl ještě doplněn dne 1. července 2011.
(17)
Dne 14. června 2011 Německo vysvětlilo, že další kapitálová injekce nebude činit 2,13 miliardy EUR, jak bylo oznámeno dne 10. září 2010, nýbrž pouze 2,08 miliardy EUR, a že tato nižší částka bude poskytnuta FMS-WM.
(18)
Mezitím proběhla řada setkání a audio konferencí, přičemž si útvary Komise, Německo a HRE vyměnily další korespondenci.
(19)
Komise obdržela připomínky zúčastněných stran a předala je Německu, jež na ně reagovalo dopisem ze dne 24. března 2010.
II. PŘÍJEMCI PODPORY A JEJÍ OPATŘENÍ
II.1 Příjemce podpory
(20)
HRE vznikla v říjnu 2003 oddělením částí činných v komerčním financování nemovitostí skupiny HVB. V roce 2007 HRE převzala DEPFA Bank plc. se sídlem v Dublinu a rozšířila své podnikání o oblasti Public Sector Finance (financování veřejného sektoru) a Infrastructure Finance (financování infrastruktury). Skupinu podniků HRE (13) v současnosti tvoří Hypo Real Estate Holding AG („HRE Holding“) a tři dceřiné společnosti Deutsche Pfandbriefbank AG („PBB“), zmíněná DEPFA Bank plc. a Hypo Real Estate Finance B.V. i.L., jež se nachází v konsolidaci („HRE Finance i.L.“). DEPFA Bank plc. a PBB vlastní řadu dalších dceřiných společností a účastí ve společnostech. PBB je přejmenovaná hlavní banka skupiny a jako jediná z daných tří dceřiných společností HRE Holding bude nadále vyvíjet nové obchody. Podniká v oblastech financování nemovitostí a veřejného financování investic. DEPFA Bank plc. v současnosti ukončuje činnost a počínaje dnem doručení tohoto rozhodnutí již nebude uskutečňovat nové obchody. Podnikala především v oblasti státního financování, úvěrových obchodů a financování projektů infrastruktury (např. silnic, mostů, tunelů a veřejných budov). HRE Finance i.L. je, jak naznačuje už sám název, podnikem v likvidaci (14).
(21)
V roce 2010 byla pro HRE založena konsolidační agentura FMS-WM. Spravuje aktiva a deriváty skupiny HRE, které převzala, protože nebyly strategicky významné nebo byly spojeny s nepřijatelnými riziky, popř. vyžadovaly mnoho kapitálu. Od svého založení převzala FMS-WM velkou část aktiv HRE. FMS-WM nemá bankovní licenci.
(22)
HRE vykázala v účetním období 2008 ztráty ve výši 5,5 miliardy EUR, v období 2009 ztráty 2,2 miliardy EUR a v období 2010 ztráty 0,9 miliardy EUR.
(23)
Prostřednictvím kapitálové injekce ve výši 3,02 miliardy EUR (60 milionů EUR v březnu 2009, 2,96 miliardy EUR v červnu 2009) se Německo stalo 90 % vlastníkem HRE. Na podzim roku 2009 následovalo vyloučení menšinových akcionářů („squeeze-out“). Za zbývající podíly Německo zaplatilo 1,30 EUR/podíl; tím se Spolková republika Německo stala 100 % vlastníkem HRE. Následně byla zahájena její restrukturalizace.
II.2 Potíže HRE v kontextu finanční krize
(24)
Na konci září 2008 se HRE nedostávalo likvidity, takže hrozila okamžitá insolvence. HRE nebyla schopna získat na trzích krátkodobý kapitál, neboť krize na finančních trzích způsobila zhroucení některých peněžních trhů. Lehman Brothers požádala o ochranu věřitelů a následně v polovině září 2008 téměř zcela přestal fungovat zejména mezibankovní trh.
(25)
Obchodní model DEPFA Bank plc. (od října 2007 dceřiný podnik ve 100 % vlastnictví HRE), který vsadil především na financování prostřednictvím mezibankovního trhu a na jiné krátkodobé nezajištěné zdroje financování, se během krize kvůli nedostatku likvidity ukázal být extrémně křehkým, což způsobilo, že se banka dostala do existenčních problémů.
(26)
Krátkodobé potřeby likvidity DEFPA Bank plc musela pokrýt HRE. Objem úvěrových linek splatných ke 30. září 2008 ovšem překročil možnosti HRE. Navíc se většina společností skupiny HRE nacházela v důsledku transakcí a obchodů uvnitř skupiny HRE (např. pohledávky, záruky a doporučující dopisy) ve stejné situaci. Nedostatek likvidity tedy vážně ohrožoval existenci celé skupiny HRE.
(27)
Potíže HRE mj. způsobila rovněž zátěž z minulosti v podobě aktiv, které vzhledem k jejich skutečnému rizikovému profilu nepřinášely přiměřenou návratnost investic. Skupina HRE kromě toho vznikla ze spojení několika malých bankovních institutů, které používaly odlišné aplikace IT, […] (15).
II.3 Státní podpory
(28)
Celkem Německo ve prospěch HRE poskytlo, popř. poskytne kapitál ve výši až asi 9,95 miliardy EUR (část tohoto kapitálu obdržela či obdrží FMS-WM) a záruky ve výši 145 miliard EUR. Kromě toho bylo ve prospěch HRE realizováno opatření na záchranu aktiv, jež má částečně povahu podpory, v hodnotě asi 20 miliard EUR.
II.3.1 Kapitálové injekce
II.3.1.1 Kapitálová injekce ve výši 60 milionů EUR
(29)
Protože Německo chtělo prostřednictvím postupné akvizice veškerých akcií HRE získat úplnou kontrolu nad HRE, zakoupil SoFFin dne 30. března 2009 20 milionů nových akcií HRE za nominální hodnotu 3 EUR/akcie; HRE tak obdržel kapitálovou injekci 60 milionů EUR a SoFFin 8,65 % podíl v kapitálu HRE. Tuto kapitálovou injekci Komise dočasně schválila dne 13. listopadu 2009.
II.3.1.2 Kapitálová injekce ve výši 2,96 miliard EUR
(30)
Dne 2. června 2009 se držitelé podílů v HRE dohodli na kapitálové injekci ve výši 2,96 miliardy EUR prostřednictvím emise nových akcí HRE, které následně koupil SoFFin. Důsledkem toho SoFFin vlastnil 90 % podílů HRE. Dne 8. června 2009 byly tyto nové podíly zapsány do obchodního rejstříku. Tuto kapitálovou injekci Komise dočasně schválila dne 13. listopadu 2009.
II.3.1.3 Kapitálová injekce ve výši 3 miliard EUR
(31)
Kapitálová injekce ve výši 3 miliard EUR ohlášená dne 26. října 2009 byla strukturována takto:
a)
2 miliardy EUR byly vyplaceny do účelově nevázaných rezervních fondů (freie Rücklagen) HRE Holding a PBB. Po vyloučení menšinových akcionářů („squeeze-out“) se 100 % vlastníkem HRE stala Spolková republika Německo, popř. SoFFin;
b)
1 miliarda EUR byla jako vklad tichého společníka s kuponem závislém na zisku (10 % ročně) poskytnuta PBB.
(32)
Smlouvy o poskytnutí kapitálové injekce ve výši 3 miliard EUR byly podepsány dne 16. listopadu 2009. Komise tuto kapitálovou injekci dočasně schválila dne 13. listopadu 2009.
II.3.1.4 Kapitálová injekce ve výši až 1,85 miliard EUR
(33)
Kapitálová injekce ve výši až 1,85 miliard EUR vyplacená do účelově nevázaných rezervních fondů HRE byla rozdělena do dvou tranší:
a)
kapitálová injekce ve výši 1,4 miliardy EUR (tato tranše byla dne 19. května 2010 dočasně schválena Komisí a následně poskytnuta);
b)
kapitálová injekce ve výši až 450 milionů EUR (také tuto tranši Komise schválila dne 19. května 2010, schválení však podmínila určitými okolnostmi (16). Tato tranše nebyla doposud poskytnuta, neboť dané okolnosti zatím nenastaly).
(34)
Kapitálová injekce ve výši 1,85 miliardy EUR je zahrnuta v celkové potřebě kapitálu popsané v restrukturalizačním plánu pro HRE. 1,4 miliardy EUR z této kapitálové injekce již bylo poskytnuto, aby byly z právního hlediska zohledněny požadavky dohledu ohledně vlastního kapitálu a aby byla k dispozici rezerva pro rizika. Smlouva o poskytnutí této kapitálové injekce ve výši 1,4 miliard EUR byla podepsána dne 20. května 2010. Zbývající část kapitálové injekce ve výši 1,85 miliardy EUR, tj. 450 milionů EUR, má být podle informací předložených Německem vyplacena ve třetím čtvrtletí roku 2011.
II.3.1.5 Kapitálová injekce ve výši 2,08 miliard EUR
(35)
Dne 10. září 2010 Německo oznámilo kapitálovou injekci pro HRE ve výši až 2,13 miliard EUR. Dne 14. června 2011 Německo prohlásilo, že daná kapitálová injekce nebude činit 2,13 miliard EUR, nýbrž 2,08 miliardy EUR, a že tuto částku (2,08 miliardy EUR) dostane k dispozici FMS-WM. Podle informací předložených Německem bude tato kapitálová injekce ve výši 2,08 miliardy EUR vyplacena ve třetím čtvrtletí 2011. Tuto částku ve výši 2,08 miliardy EUR vyplatil SoFFin do kapitálové rezervy HRE Holding jako kapitálovou pohledávku pod podmínkou, že s ní bude souhlasit Evropská komise. HRE Holding tuto kapitálovou pohledávku postoupila FMS-WM dne 1. října 2010.
II.3.2 Záruky
II.3.2.1 Záruky ve výši 35 miliard EUR
(36)
Dne 13. listopadu 2008 Německo poskytlo státní záruky ve výši 35 miliard EUR za účelem překlenutí refinanční potřeby HRE. Komise tyto záruky dočasně schválila dne 2. října 2008.
(37)
Tyto záruky zajistily úvěrovou podporu likvidity ze strany Deutsche Bundesbank (20 miliard EUR) a zajištěné dluhové cenné papíry (15 miliard EUR), které převzalo konsorcium německých finančních institucí.
(38)
HRE poskytla státu za záruky činící 35 miliard EUR odměnu, kterou tvoří základní prémie a prémie, jejíž výše se odvíjí od výsledků. Základní prémie činila 1 % ohledně tzv. zaručené částky při první ztrátě (First-Loss-Garantiebetrag) a 0,5 % ročně ohledně tzv. zaručené částky při druhé ztrátě (Second-Loss-Garantiebetrag). Prémie, jejíž výše se odvíjí od výsledků, činila 1,25 % ročně ohledně zaručené částky při první ztrátě (First-Loss-Garantiebetrag) a 0,25 % ročně ohledně zaručené částky při druhé ztrátě (Second-Loss-Garantiebetrag).
II.3.2.2 Záruky ve výši 52 miliard EUR
(39)
Mezi listopadem 2008 a únorem 2009 obdržela HRE na základě schváleného německého záchranného balíčku pro úvěrové instituce (17) záruky SoFFin ve výši celkem 52 miliard EUR.
(40)
HRE zaplatila za skutečně využitou část záruky sloužící k zajištění dluhových cenných papírů provizi 0,5 % a za nevyužitou část záruk provizi za poskytnutí ve výši 0,1 %.
II.3.2.3 Záruka ve výši 8 miliard EUR
(41)
Zajištěné bankovní dluhové cenné papíry, jejichž platnost skončila dne 23. prosince 2009, SoFFin nahradil zárukou ve výši 8 miliard EUR. Komise danou záruku dočasně schválila dne 21. prosince 2009.
(42)
HRE zaplatila zvláštnímu fondu SoFFin prémii za záruku ve výši 0,5 % ročně zaručené částky. Za nevyužitou část záruky musela uhradit poplatek za poskytnutí ve výši 0,1 % ročně.
II.3.2.4 Záruka ve výši 10 miliard EUR
(43)
Záruka Soffin, časově omezená na jeden rok a dne 21. prosince 2009 dočasně schválená Komisí činící 10 miliard EUR, byla nutná na pokrytí potřeby likvidity ze strany HRE.
(44)
HRE zaplatila zvláštnímu fondu SoFFin prémii za záruku ve výši 0,5 % ročně zaručené částky. Za nevyužitou část záruky musela uhradit poplatek za poskytnutí ve výši 0,1 % ročně.
II.3.2.5 Záruka ve výši 20 miliard EUR
(45)
HRE potřebovala další záruku likvidity ve výši 20 miliard EUR, aby se mohla do doby, než budou na konsolidační agenturu FMS-WM převedena aktiva, vypořádat s nepříznivým vývojem na kapitálových a úrokových termínovaných trzích. Komise tuto záruku dočasně schválila dne 24. září 2010.
(46)
HRE zaplatila prémii za záruku činící 0,8 % ročně. Za nevyužitou část záruky musela uhradit poplatek za poskytnutí ve výši 0,1 % ročně.
II.3.2.6 Záruka ve výši 20 miliard EUR
(47)
Kvůli trvající nejistotě, kterou způsobil složitý technický postup pro převedení aktiv na konsolidační agenturu, byla nutná záruka na vyrovnání ve výši 20 miliard EUR. Komise tuto záruku dočasně schválila dne 24. září 2010.
(48)
HRE zaplatila zvláštnímu fondu SoFFin prémii za záruku činící 0,8 % ročně. Za nevyužitou část záruky musela uhradit poplatek za poskytnutí ve výši 0,1 % ročně.
II.3.3 Převedení aktiv na konsolidační agenturu
(49)
Dne 10. září 2010 oznámilo Německo dále převedení nominální částky aktiv ve výši asi 210 miliard EUR a derivátů ve výši asi 280 miliard EUR na konsolidační agenturu FMS-WM. Konsolidační agentura FMS-WM („FMS-WM“) byla založena rozhodnutím představenstva ze dne 8. července 2010 na základě německého zákona o fondu pro stabilizaci finančních trhů (Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetzes, § 8a FMStFG). Agentura spravuje aktiva a deriváty skupiny HRE, které převzala, protože nebyly strategické nebo znamenaly nepřijatelné riziko a neúnosnou kapitálovou zátěž. FMS-WM působí nezávisle na HRE a je chráněna skutečností, že SoFFin má povinnost vyrovnávat její ztráty. FMS-WM však nemá bankovní licenci. V důsledku toho může být mnoho aktiv HRE převedeno pouze synteticky; v závislosti na konkrétních okolnostech byly vyvinuty různé mechanismy „převodu“, aby se srovnatelně regulačně pomohlo kapitálu PBB, popř. skupiny HRE.
(50)
Komise tento převod dočasně schválila dne 24. září 2010. V souvislosti s těmito opatřeními byla nestrategická a problematická aktiva, např. státní dluhopisy nebo problematické úvěry na nemovitosti (nebo pouze jejich potřeba vlastního kapitálu vyplývající z regulačních požadavků, viz 49. bod odůvodnění) převedena na státem podporovanou agenturu, která je má v průběhu let konsolidovat. Mezi převedenými nestrategickými aktivy byla také aktiva, která nelze využít k zajištění krytých dluhových cenných papírů.
(51)
K převodu došlo s účinností od 30. září 2010. V té době byla účetní hodnota portfolia určeného k převodu v důsledku odpisů 173 miliard EUR. V souladu se sdělením Komise o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství (sdělení „Impaired-Asset“ neboli „IAC“) (18) Komise jmenovala externí odborníky, kteří jí měli pomoci při posouzení portfolia, určení prvku státní podpory a při zodpovězení otázky, zda se při převodu vycházelo z vyšší hodnoty, než jaká byla reálná ekonomická hodnota, případně v jakém rozsahu. V souladu s IAC pověřilo externího odborníka vypracováním nezávislého posouzení rovněž Německo.
(52)
Dané portfolio tvořily zeměpisně diversifikované komerční úvěry na nemovitosti ve výši asi 30 miliard EUR, které převážně sloužily k financování kancelářských budov a nákupních středisek, měly relativně krátkou dobu splatnosti (3 roky), avšak nízkou úvěrovou kvalitu.
(53)
Nekomerční podnikání s nemovitostmi v rámci portfolia zahrnovalo státní financování, popř. dluhové cenné papíry a půjčky veřejným institucím a veřejným zabezpečovacím službám. Větší část tohoto podnikání tvořily standardní dluhopisy (cenné papíry s fixním výnosem, „plain vanilla bonds“), týkal se však také „strukturovaných úvěrových nástrojů“ (31 miliard EUR) a veřejných dluhopisů (30 miliard EUR). Kvalita aktiv z této části portfolia byla výrazně vyšší než kvalita komerčních úvěrů na nemovitosti. Protože však tyto cenné papíry měly dlouhou dobu splatnosti a na trhu se po jejich nákupu zvětšilo úvěrové rozpětí, tržní ceny výrazně poklesly i v případě těchto cenných papírů.
(54)
Odborníci Komise dospěly k závěru, že na rozdíl od několika jiných případů státní podpory byly dané komplexní komerční úvěry na nemovitosti a strukturované úvěrové nástroje (především sekuritizace půjček studentům, sekuritizace půjček veřejnému sektoru a 5 miliard ze swapu celkových výnosů) celkově jisté. V těchto kategoriích očekávali pouze malé ztráty, třebaže jejich odhad ztrát byl v důsledku posouzení hotovostních půjček („cash bonds“) ve strukturách Halcyon a Pegasus, negativního základu a implicitních nákladů na financování swapu celkových výnosů vyšší než odhad německých odborníků. Oproti tomu byly cenné papíry „plain vanilla bonds“ převedeny za hodnotu swapu, jež byla téměř na úrovni parity, tj. za hodnotu výrazně vyšší než byla reálná ekonomická hodnota. Kromě toho se obchodovaly na trzích, které nebyly příliš zasaženy snížením hodnoty, takže jejich reálná ekonomická hodnota by tak jako tak měla přibližně odpovídat jejich tržní hodnotě. Z toho důvodu dospěli odborníci Komise k závěru, že je reálná ekonomická hodnota („real economic value“) této části portfolia výrazně nižší, než za jakou byla převedena z HRE na FMS-WM.
(55)
Pokud jde o derivátové portfolio, závěry odborníků Komise se do značné míry shodovaly se závěry odborníků Německa. Odborníci Komise navíc ohodnotili protihodnotu úvěrového rizika trochu výše než němečtí odborníci a zohlednili poznatky z jimi provedené náhodné zkoušky, jakož i celkovou zátěž „operačních rizik“, neboť vycházeli z opatrných předpokladů ohledně nedostatečné celkové účinnosti podnikání za účelem snížení rizika.
(56)
Následující tabulka shrnuje závěry odborníků Komise.
(v miliardách EUR)
Portfolio
Nominální hodnota
Převodní hodnota
Δ Reálná ekonomická hodnota - hodnota při převodu
(Údaje Německa)
Δ Reálná ekonomická hodnota - hodnota při převodu
(Údaje odborníků Komise)
Rozdíl
(Komise/Německo)
Dluhové cenné papíry
83,444
93,960
-0,902
-7,590
-6,688
Strukturované úvěry
31,199
30,111
-0,765
-1,981
-1,216
Komerční úvěry na nemovitosti
26,312
23,874
-1,211
-2,800
-1,589
Nekomerční úvěry na nemovitosti
29,834
31,115
-0,222
-1,084
-0,862
Deriváty
280,255
-13,106
-2,149/
-2,531
-2,786
-0,255
Celkem
451,044
165,954
-5,249/
-5,631
-16,241
-10,610
(57)
Odborníci tedy stanovili, že částka státní podpory, která a priori není podle IAC slučitelná s vnitřním trhem, činí asi 16,2 miliardy EUR (tato částka je definována jako rozdíl mezi reálnou ekonomickou hodnotou a převodní hodnotou). Celkovou částku státní podpory, tj. rozdíl mezi hodnotou při převodu a tržní hodnotou, lze jen obtížně vyčíslit, neboť pro tu část portfolia, jež tvoří půjčky, není k dispozici dostatečný počet snadno dostupných tržních cen. Pokud by se extrémně předpokládalo, že tržní hodnota úvěrového portfolia je nulová, došlo by se k částce celkové státní podpory ve výši 90 miliard EUR. Pokud by byly dluhopisy obchodovány jako likvidní dluhopisy s podobně dlouhou dobou splatnosti a úvěrovou kvalitou, celková částka státní podpory by byla asi 20 miliard EUR.
II.4 Důvody pro zahájení a rozšíření důkladného vyšetřování
(58)
Dne 7. května 2009 Komise zahájila důkladné vyšetřování státních podpor poskytnutých HRE, které především vycházelo ze skutečnosti, že Komise měla vzhledem ke strategii refinancování a potřeby refinancování ze strany HRE pochybnosti o její rentabilitě. V původním restrukturalizačním plánu, který byl Komisi předložen dne 1. dubna 2009, byly jako důvody finančních potíží HRE uvedeny pouze vnější faktory; cílem bylo snížení bilanční sumy pouze o 25 %, což znamenalo, že objem refinancování by byl zůstal vysoký. HRE hodlala tohoto snížení bilanční sumy skupiny dosáhnout prostřednictvím odprodeje aktiv na trhu, a nikoli jejich převodem na konsolidační agenturu. V restrukturalizačním plánu bylo mj. státní financování s nízkými maržemi označeno za jednu z hlavních oblastí podnikání HRE. Restrukturalizační plán ovšem obsahoval velmi málo informací o základních prvcích restrukturalizace, jako je reorganizace a integrace systémů IT. V té době Komise kromě toho pochybovala o tom, že plánovaná opatření na omezení případného narušení hospodářské soutěže jsou postačující a je zajištěno dostatečné sdílení nákladů.
(59)
Důkladná kontrola byla dne 13. listopadu 2009 rozšířena z těchto důvodů:
a)
bylo nutné zohlednit dodatečná státní opatření ve prospěch HRE v podobě kapitálové injekce 2,96 miliardy EUR (viz 30. bod odůvodnění), kapitálové injekce 3 miliard EUR (viz 31. a 32. bod odůvodnění), záruky 8 miliard EUR (viz 41. a 42. bod odůvodnění), záruky 10 miliard EUR (viz 43. a 44. bod odůvodnění) a záruky 2 miliardy EUR (19) na refinancování možného konsolidačního řešení, jakož i kapitálových injekcí v celkové výši až 4 miliard EUR (takto rozdělených: kapitálová injekce objasněná ve 33. a 34. bodě odůvodnění ve výši 1,85 miliard EUR a kapitálová injekce uvedená ve 35. bodě odůvodnění ve výši 2,08 miliard EUR) a
b)
Komise pochybovala o tom, že jsou daná restrukturalizační opatření v souladu se sdělením Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (20) (sdělení o restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru).
(60)
Dne 24. září 2010 bylo uvedené důkladné vyšetřování ještě více rozšířeno z těchto důvodů:
a)
bylo nutné zohlednit dodatečná státní opatření ve prospěch HRE, v jejichž případě se jednalo o záruku 20 miliard EUR (viz 45. a 46. bod odůvodnění), další záruku ve výši až 20 miliard EUR (viz 47. a 48. bod odůvodnění) a převedení aktiv na konsolidační agenturu (viz 49. až 57. bod odůvodnění) a
b)
Komise pochybovala o tom, že opatření na záchranu aktiv splňuje požadavky IAC, zejména pokud jde o transparentnost, ocenění, sdílení nákladů a protiplnění. Podle názoru Komise pak nebylo dostatečně prokázáno, že pomocí restrukturalizačního plánu bude zajištěno obnovení rentability, přiměřené sdílení nákladů a přiměřené omezení případného narušení hospodářské soutěže.
II.5 Hlavní body restrukturalizačního plánu
(61)
Německo dne 1. dubna 2009 oznámilo první návrh restrukturalizačního plánu HRE a po provedení několika změn předložilo Komisi dne 14. června 2011 aktualizaci tohoto plánu v konečném znění. Pokud nebude uveden jiný plán, vztahují se všechny další odkazy v tomto rozhodnutí na toto konečné znění ze dne 14. června 2011.
(62)
Podle restrukturalizačního plánu bude HRE poté, co se prostřednictvím převodu na konsolidační agenturu FMS-WM osvobodí od znehodnocených aktiv v nominální hodnotě 210 miliard EUR, koncipovat svou obchodní činnost tak, aby její hlavní banka PBB mohla pracovat na základě solidního konceptu financování a zlepšených interních kontrol. Objem jejích budoucích obchodních činností bude výrazně menší než jaký byl před krizí, to platí jak pro bilanční sumu, objem nových obchodů, počet zaměstnanců, síť poboček, tak i pro regionální priority HRE.
(63)
Oproti době před krizí bude strategická bilanční suma PBB očištěná o ukončované položky a položky, které byly synteticky převedeny na FMS-WM, na konci roku 2011 činit asi 15 % bilanční sumy skupiny HRE z konce roku 2008. Tím se sníží objem nových obchodů v oblasti financování nemovitostí na 30 % úrovně z doby před krizí (nové obchody HRE v oblasti komerčního financování nemovitostí měly v roce 2007 hodnotu 32,1 miliardy EUR). Počet zaměstnanců byl snížen asi o 30 % a veškeré představenstvo HRE, které bylo ve funkci před krizí, bylo vyměněno. Více než třicet účastí, z toho třetina v neevropských zemích, bylo odprodáno nebo zlikvidováno, popř. se nachází v konsolidaci. Bylo zavřeno 26 z 32 poboček. Kromě toho byl zahájen víceletý projekt týkající se celé skupiny HRE s názvem „New Evolution“, na nějž bylo vyčleněno 180 milionů EUR a jehož cílem je reorganizovat systémy IT.
(64)
PBB bude i nadále působit ve dvou strategických oblastech podnikání - financování nemovitostí a veřejného financování investic. Obě oblasti se omezí na aktiva, která přichází v úvahu pro německé kryté dluhové cenné papíry - hypoteční zástavní listy a veřejné zástavní listy. Veškeré jiné podnikatelské činnosti se zastavují, zejména obchodní činnosti v oblasti státního financování, financování infrastruktury, obchodů na kapitálových trzích a správy majetku.
(65)
Pokud jde o další dvě dceřiné společnosti HRE Holding, plánují se tyto kroky: DEPFA Bank plc. bude počínaje dnem doručení tohoto rozhodnutí ukončovat svou činnost a již nebude uskutečňovat nové obchody. Platí to rovněž pro její dceřiné společnosti. HRE Finance i.L. se nachází v likvidaci a také neuskutečňuje nové obchody.
(66)
Podle Německa představuje toto zásadní rozhodnutí - tj. provádět konzervativnější podnikatelskou strategii a soustředit se na německé zástavní listy jako na prioritní zdroj refinancování - kvalitativní zlepšení obchodu s půjčkami, neboť podléhá německému zákonu o zástavních listech (Pfandbriefgesetz), který klade zvláštní požadavky na řízení, dozor a kontrolu rizika a počítá s ochrannými opatřeními, jako je ukončení obstavení. Tato strategie financování výrazně snižuje dřívější závislost HRE na mezibankovním peněžním trhu, ta se poté omezí zejména na „skladovací“ období před vydáním krytých dluhových cenných papírů.
III. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(67)
Komise obdržela tyto připomínky zúčastněných stran shrnuté níže:
a)
shrnutí připomínek svazu Verband deutscher Pfandbriefbanken („vdp“) (listopad 2009):
-
vdp je přesvědčen, že obchodní model zaměřený na podnikání s hypotečními zástavními listy je slibný a může zajistit dlouhodobou životaschopnost a rentabilitu banky bez státních záruk;
b)
shrnutí připomínek Heisse Kursawe Eversheds (listopad 2009):
-
Heisse Kursawe Eversheds míní, že poskytnutí podpory porušuje práva určitých akcionářů; že plánované převzetí veškerých akcií HRE zvláštním fondem SoFFin za současného vyloučení menšinových akcionářů („squeeze-out“) představuje další státní podporu, toto vyloučení je nevhodné a porušuje zásadu volného pohybu kapitálu;
c)
shrnutí připomínek Heisse Kursawe Eversheds (únor 2010):
-
Heisse Kursawe Eversheds dále tvrdí, že vyloučení menšinových akcionářů („squeeze-out“) představuje státní podporu ve smyslu článku 107 a násl. SFEU, že taková podpora porušuje zásadu volného pohybu kapitálu a státní podpory ve prospěch HRE by měly být schváleny jen v případě, že HRE bude dále fungovat na základě solidního restrukturalizačního plánu;
d)
shrnutí připomínek pana Bohdana Kalwarowského (únor 2010):
-
Pan Kalwarowskyj zastává názor, že z posudku ocenění HRE, který byl v rámci „squeeze-out“ předložen ke dni 5. října 2009, lze jednoznačně odvodit životaschopnost a ziskovost HRE a že SoFFin se ve spolupráci s HRE snaží manipulačním způsobem snížit hodnotu tohoto podniku.
IV. STANOVISKO NĚMECKA K PŘIPOMÍNKÁM TŘETÍCH STRAN
(68)
Komise dne 24. března 2010 obdržela stanovisko Německa k připomínkám zúčastněných stran:
a)
shrnutí připomínek týkajících se připomínky svazu Verband deutscher Pfandbriefbanken (vdp):
-
podle Německa potvrzuje stanovisko vdp, že plánování obchodního modelu HRE je založeno na věrohodných předpokladech;
b)
shrnutí připomínek týkajících se připomínky Heisse Kursawe Eversheds:
-
Německo zastává názor, že „squeeze-out“ nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Protože dané „squeeze-out“ nepředstavuje státní podporu, je otázka, zda se jedná o porušení zásady volného pohybu kapitálu (podle Německa nikoli), pro důkladný přezkum daného případu bezpředmětná;
c)
shrnutí připomínek týkajících se připomínky pana Bohdana Kalwarowského:
-
Německo sdílí názor pana Kalwarowského, že na základě plánovaných restrukturalizačních opatření bude zajištěna dlouhodobá životaschopnost HRE.
V. STANOVISKO NĚMECKA
(69)
Německo akceptuje, že opatření státní pomoci představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(70)
Německo dne 15. června 2011 předložilo seznam závazků, který byl doplněn dne 1. července 2011 (21), pomocí kterých se má zajistit, aby byl obchodní model popsaný v restrukturalizačním plánu realizován v praxi, náklady byly přiměřeně sdíleny a narušení hospodářské soutěže bylo omezeno na nezbytné minimum. Tento seznam závazků lze shrnout takto:
a) realizace restrukturalizačního plánu a závazků: Německo zajistí, aby byl restrukturalizační plán realizován v jeho konečném znění a závazky byly provedeny v plném rozsahu;
b) trvání závazků: v zásadě závazky platí do skončení období restrukturalizace, tj. do 31. prosince 2015. Závazky vůči DEPFA Bank plc. a jejích dceřiných společností však v zásadě přestanou platit, jakmile bude DEPFA Bank plc. reprivatizována, pokud k tomu dojde dříve. V takovém případě by Německo prodej nejprve oznámilo Komisi a bez schválení ze strany Komise by ho nerealizovalo, pokud by k němu mělo dojít před 31. prosincem 2013. Závazky vůči PBB přestávají platit, jakmile bude PBB reprivatizována, v žádném případě však před 31. prosincem 2013;
c) oblasti podnikání: Německo zajistí, aby nové obchody uskutečňovala pouze PBB a aby tato činnost byla omezena na dvě oblasti podnikání (financování nemovitostí a veřejného financování investic), přičemž všechny ostatní obchodní činnosti budou zastaveny (portfolio státního financování zůstane v rozvaze PBB, avšak jako portfolio, které se ukončuje) a všechny ostatní společnosti HRE zastaví svou obchodní činnost;
d) reprivatizace PBB: Německo reprivatizuje PBB co nejrychleji, nejpozději však do 31. prosince 2015;
e) omezení růstu PBB: Německo zajistí, aby míra růstu PBB nepřekročila určité hranice; ať už ohledně výše bilanční sumy, nebo ohledně objemu nových obchodů;
f) konsolidační agentura: Německo zajistí, aby PBB po 30. září 2013 neposkytovala konsolidační agentuře FMS-WM žádné služby v oblasti správy majetku a refinancování a aby se organizačně zajistilo, aby tyto služby mohly převzít třetí strany;
g) postavení na trhu: Německo zajistí, aby PBB uzavírala nové obchodní kontrakty pouze na těchto zeměpisných trzích:
i)v případě financování nemovitostí:
-
hlavní trhy (22): Německo, Spojené království, Francie a Španělsko,
-
další trhy: Švédsko, Polsko, Česká republika, Belgie, Nizozemsko, Lucembursko, Rakousko, Švýcarsko, Dánsko, Finsko, Norsko, Slovensko a Maďarsko,
ii)v případě veřejného financování investic:
-
hlavní trhy: Německo, Francie, Španělsko, Itálie,
-
další trhy: Švýcarsko, Rakousko, Polsko, Maďarsko, Česká republika, Slovensko, Švédsko, Norsko, Dánsko, Finsko, Belgie, Nizozemsko, Lucembursko a Spojené království;
h) protiplnění za využití konsolidační agentury: Německo zajistí, aby HRE v rámci svých možností zaplatila přiměřenou odměnu jako protiplnění za využití konsolidační agentury FMS-WM. Zejména Německo zajistí, aby spolková agentura pro stabilizaci finančních trhů (Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung, „FMSA“) nařídila HRE zaplatit konsolidační agentuře FMS-WM částku ve výši 1,59 miliardy EUR, a to přímo nebo prostřednictvím jejích dceřiných společností. Tuto platbu musí provést dané společnosti HRE, které na konsolidační agenturu převedly položky aktiv a jejichž podíl základního kapitálu je vyšší než 15 %. PBB si ponechá zisky, aby splatila vklad tichého společníka;
i) omezení vyplácení úroků a výplat podílů na zisku: Německo zajistí, aby HRE a její dceřiné společnosti v rámci právních mezí nevyplácely úroky a podíly na zisku;
j) omezení splácení: Německo zajistí, aby HRE a její dceřiné společnosti nesplácely žádné nástroje vlastního kapitálu;
k) zákaz nákupu podniků: Německo zajistí, aby HRE a její dceřiné společnosti během realizace restrukturalizačního plánu nekoupily žádné jiné podniky;
l) Závazky ohledně informační technologie HRE/PBB: Německo zajistí, aby byl plně realizován projekt na zlepšení systémů IT dané banky;
m) závazek ohledně cílů minimalního zisku z nových obchodů (RAROC): Německo zajistí, aby PBB v rámci svých strategických nových obchodů neudělovala nové půjčky, které na úrovni jednotlivých transakcí vykazují RAROC („risk-adjusted return on capital“) nižší než 10 %;
n) správce zodpovědný za dozor: Německo zajistí, aby byl restrukturalizační plán a všechny závazky obsažené v seznamu závazků správně provedeny a aby toto provádění průběžně sledoval dostatečně kvalifikovaný správce zodpovědný za dozor.
VI. POSOUZENÍ PODPOR
VI.1 Existence státní podpory podle čl. 107 odst. 1 SFEU a potenciální příjemci
(71)
Jednotlivá příslušná opatření buď přímo poskytlo Německo nebo fond SoFFin zřízený a kontrolovaný spolkovou vládou, tj. byla poskytnuta ze státních prostředků. Prostřednictvím těchto opatření se HRE dostane selektivní výhody tím, že se této finanční instituci umožní získat nový kapitál za výhodnějších podmínek, než jsou na trhu běžné, zajistit se pomocí záruk a využít opatření na záchranu aktiv. HRE působí v mezinárodním měřítku a konkuruje jiným bankám v Německu a jiných zemích. Z těchto důvodů se v případě daných opatření jedná o státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, jak již bylo vysvětleno v předchozích rozhodnutích Komise ohledně HRE (23).
(72)
V rámci skupiny HRE provozuje nové obchody pouze PBB (včetně svých dceřiných společností), a je tedy aktivní na trzích. PBB je tedy podnikový subjekt, která pokračuje v podnikání HRE (ovšem pouze v omezeném rozsahu, viz 63. bod odůvodnění). Všechny ostatní podnikové subjekty patřící ke skupině HRE (tj. DEPFA Bank plc. a její dceřiné společnosti, jakož i HRE Finance i.L.) právě ukončují svou činnost, jejich aktivita je omezena na minimum nezbytné pro řádnou konsolidaci, nevytvářejí žádné nové obchody.
(73)
Konečným cílem a konečným účelem všech opatření podpory (nezávisle na tom, zda byly ve prospěch HRE, HRE Holding, PBB nebo DEPFA Bank plc. poskytnuty oficiálně) je zajistit, aby PBB mohla i nadále působit na trzích. Příčinou příslušného narušení hospodářské soutěže je tedy pokračující přítomnost PBB na trzích. DEPFA Bank plc. lze (ve srovnání s FMS-WM) považovat výlučně za agenturu konsolidující ta aktiva, která z různých důvodů nebyla převedena na FMS-WM (tzv. „špatnou banku“ - „bad bank“). DEPFA Bank plc. zhodnotí svá aktiva k datu jejich splatnosti nebo je prodá na trhu, avšak počínaje dnem doručení tohoto rozhodnutí již nebude uskutečňovat žádné nové obchody (24).
(74)
Protože PBB pokračuje v obchodech HRE, bude PBB považována v souladu s rozhodovací praxí Komise (25) za příjemce podpory, to znamená, že se následný přezkum slučitelnosti podpory týká PBB.
(75)
V souvislosti se závěry Heisse Kursawe Eversheds, tj. že se v případě „squeeze-out“ jedná o státní podporu, Komise konstatuje, že kapitálové injekce poskytnuté ve prospěch HRE sice představují státní podpory, avšak dané vyloučení menšinových akcionářů (tj. převzetí podílů těchto akcionářů za odpovídající úhradu v jejich prospěch) žádný prvek podpory per se neobsahuje, neboť daná banka neměla ze státních prostředků žádnou výhodu. V rámci daného „squeeze-out“ poskytl menšinovým akcionářům úhradu stát, tyto úhrady však pro HRE neměly žádné hospodářské důsledky. Pro HRE se pouze změnila struktura vlastníků. Z tohoto důvodu není nutné v tomto rozhodnutí řešit otázku, zda dané „squeeze-out“ porušuje ustanovení Smlouvy o volném pohybu kapitálu.
VI.2 Slučitelnost podpory s vnitřním trhem
VI.2.1 Použití čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU
(76)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU lze podpory, které mají napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu, považovat za slučitelné s vnitřním trhem. Protože by úpadek jedné ze systémově důležitých bank přímo poškodil finanční trhy a nepřímo celé hospodářství členského státu, Komise v současnosti při posuzování opatření státní pomoci v bankovním odvětví z právního hlediska vychází vzhledem k nestabilní situaci na finančních trzích z tohoto ustanovení.
(77)
Komise především nevidí - s ohledem na dřívější postavení HRE na německém trhu s hypotečními zástavními listy, na dřívější bilanční sumu HRE a rozsah dřívějších derivátů HRE - důvod zpochybnit hodnocení Německa, které HRE označilo za systémově důležitou banku.
(78)
Komise konstatuje, že HRE využila podpory na záchranu, které Komise označila za slučitelné s vnitřním trhem; tyto podpory je však nyní nutné přezkoumat z toho hlediska, zda je možné je považovat za státní podporu na restrukturalizaci, která je slučitelná s vnitřním trhem. Komise musí nyní na základě IAC a sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru přezkoumat slučitelnost těchto opatření, jakož i všech dalších restrukturalizačních opatření, tj. záruk ve výši 52 miliard EUR a kapitálové injekce činící 2,08 miliard EUR.
VI.2.2 Hodnocení na základě sdělení „Impaired-Asset“ („IAC“)
(79)
Veškeré převádění aktiv na konsolidační agenturu musí probíhat v souladu s IAC. Ve sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru se navíc uvádí, že přiměřené protiplnění za případnou státní intervenci je jedním z nejvhodnějších omezení narušení hospodářské soutěže, jelikož omezuje výši podpory. Kromě toho by mohlo být nutné omezit pro banku možnost expandovat v určitých oblastech podnikání nebo zeměpisných oblastech, např. prostřednictvím nápravných opatření zaměřených na trh (př. konkrétní kapitálové požadavky v případě, že by přímá omezení expanze měla oslabit trh), nebo omezit morální hazard.
(80)
Pokud jde o způsobilost pro poskytnutí podpory v případě aktiv, která připadla v úvahu pro převod, je podle 34. bodu odůvodnění IAC při výběru jednotlivých kategorií aktiv způsobilých pro poskytnutí podpory bezpodmíněčně nutné zvolit pragmatický a flexibilní přístup. Komise takto flexibilně přistupovala k jiným případům ve věci podpory a akceptovala převod aktiv, v jejichž případě se přísně vzato nejednalo o aktiva ohrožená ztrátou, nýbrž o aktiva, která nebyla s ohledem na zásadní změnu obchodního modelu dané banky strategicky významná.
(81)
Aby se zajistilo, aby se banka především zaměřila na obnovu své rentability a aby se zamezilo případnému střetu zájmů, je nezbytné (viz 46. bod odůvodnění) zajistit jasné funkční a organizační oddělení mezi bankou, která je příjemcem podpory, a jejími znehodnocenými aktivy. Komise si je vědoma toho, že při založení konsolidační agentury nebylo - především z technických důvodů - možné bezprostředně zrušit spojení mezi PBB a FMS-WM. Je však nutné napravit tuto situaci co nejdříve. Německo se proto zavázalo, že PBB zajistí plnou organizační nezávislost spojených funkcí podnikání a že tyto funkce po 30. září 2013 již nebude za FMS-WM přebírat.
(82)
Pokud jde o posouzení a sdílení nákladů, IAC ve 21. bodě odůvodnění uvádí, že součástí požadovaného sdílení nákladů je přiměřené protiplnění. Komise zkoumá, zda se v souladu s přílohou IV sdělení IAC při stanovení ceny za záchranu akvtiv počítá s protiplněním ve prospěch státu, které přiměřeně zohledňuje riziko budoucích ztrát, které překračuje riziko vyjádřené pomocí reálné ekonomické hodnoty aktiv. V souladu s rozhodovací praxí Komise v případě opatření na záchranu aktiv (26) vychází posouzení požadovaného protiplnění za záchranu vlastního kapitálu z převodu za reálnou ekonomickou hodnotu, a to i tehdy, že je tato hodnota nižší než převodní hodnota.
(83)
Podle 41. bodu odůvodnění sdělení IAC by měla převodní hodnota aktiv vycházet z jejich reálné ekonomické hodnoty. Pokud určitý členský stát považuje za nezbytné - zejména aby se předešlo technické insolvenci - použít převodní hodnotu aktiv, která překračuje jejich reálnou ekonomickou hodnotu, je takový postup přijatelný pouze tehdy, doprovází-li ho rozsáhlá restrukturalizace a je-li vázaný na podmínky umožňující zpětné získání této dodatečné podpory v pozdějším stádiu, například prostřednictvím mechanismu zpětného získání (tzv. „claw-back mechanism“).
(84)
Na základě toho Komise dospěla k závěru, že rozdíl mezi reálnou ekonomickou hodnotou a převodní hodnotou, který lze požadovat k pozdějšímu datu a který byl určen s pomocí nezávislých odborníků, činí 16,2 miliardy EUR a vyžaduje obzvláště důkladnou restrukturalizaci a redukci dané banky. Podle 21. bodu odůvodnění sdělení IAC není nutné platit žádnou další odměnu, neboť se od opatření po předchozím odpočtu kapitálu ve výši 16,2 miliardy EUR neočekává žádná další záchrana vlastního kapitálu banky (27).
(85)
Komise konstatuje, že Německo se zpětným získáním této částky výslovně nepočítalo. Německo však přijalo doložky, které mají v co největší míře takové zpětné získání umožnit a počítají s následujícím:
a)
podmíněná platební povinnost skupiny HRE vůči konsolidační agentuře ve výši 1,59 miliardy EUR;
b)
PBB použije nevyplacené zisky na splacení vkladu tichého společníka, tj. Spolkové republiky Německo;
c)
Poté co bude v plné výši zaplacena částka 1,59 miliardy EUR, musí podskupina DEPFA Bank plc. (tj. mateřská společnost a všechny dceřiné společnosti) zaplatit Německu za jeho státní podporu přiměřené protiplnění;
d)
Ačkoli byla HRE zestátněna, Německo hodlá reprivatizovat PBB, aby obdrželo rovněž výnosy z případné reprivatizace. Protože byla daná banka převedena do veřejného vlastnictví a stát ji nyní plánuje reprivatizovat, lze navíc navíc souhlasit s tím, že se stát pokusí získat zpět co nevíce z částky, kterou do banky vložil, a že dřívější držitelé podílů přispěli k záchraně banky přiměřenou částkou.
Plánovaná restrukturalizace je navíc dalekosáhlá a předpokládá radikální redukci „dobré“ hlavní banky na asi 15 % velikosti HRE z období před koncem roku 2008. V kombinaci se závazky ohledně omezení růstu, omezení nabídky produktů, řízení podniku a reprivatizace prostřednictvím zadání veřejné zakázky lze celý balíček týkající se restrukturalizace označit za dostatečně rozsáhlý ve smyslu sdělení IAC.
(86)
Komise rovněž konstatuje, že díky údajům, které Komisi předal angažovaný tým zaměstnanců banky, byly rozptýleny její pochybnosti ohledně toho, že Německo a HRE možná nebudou ochotny či schopny zajistit neomezenou transparentnost a úplné poskytování informací o znehodnocení aktiv ex ante. HRE navíc - částečně na žádost Komise - nechala přezkoumat své údaje s ohledem na jejich soudržnost a kvalitu, což odborníkům Komise usnadnilo jejich konečný přezkum. Kromě toho se Německo a PBB zavázaly k tomu, že výrazně zlepší řízení rizik a systémy pro podávání zpráv, aby se rozptýlily pochybnosti Komise ohledně možného nedostatečného systému informací o řízení.
VI.2.3 Slučitelnost se sdělením o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru
(87)
Ve sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru se stanoví předpisy upravující podporu, které se uplatní na restrukturalizaci finančních institucí během současné krize. Podle tohoto sdělení musí restrukturalizace finanční instituce, která je plánována za současné finanční krize, zajistit obnovu dlouhodobé rentability dotčené banky, počítat s přiměřeným vlastním příspěvkem banky, která je příjemcem podpory (sdílení nákladů), a obsahovat dostatečná opatření k omezení narušení hospodářské soutěže (28), aby byla slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(88)
Již poskytnuté a ještě plánované kapitálové injekce, jakož i výše státní podpory, která vyplynula z převodu aktiv, celkem činí více než 20 % rizikově vážených aktiv HRE z období před krizí.
VI.2.3.1 Obnovení dlouhodobé rentability PBB
(89)
V souladu s odstavcem 2 sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru Německo předložilo obsáhlý a podrobný restrukturalizační plán, ve kterém vysvětlilo důvody finančních potíží HRE a podrobně popsalo daný obchodní model.
(90)
Z restrukturalizačního plánu, jakož i z doplňujících informací předložených Německem vyplývá, že potíže HRE způsobily především tyto faktory:
a)
HRE, a zejména společnost DEPFA Bank plc., byly jako banky, které se financovaly výlučně na peněžním a kapitálovém trhu bez franšízového financování, ve velké míře závislé na intaktním mezibankovním kapitálovém trhu, který se důsledkem insolvence Lehman Brothers dočasně zcela zhroutil;
b)
zátěž z minulosti v podobě aktiv, které s ohledem na jejich skutečný rizikový profil nepřinášely přiměřenou návratnost investic;
c)
skupina HRE vznikla sloučením více menších bank, které používaly různé IT aplikace, které nebyly integrovány do jednoho rozsáhlého, vzájemně sladěného systému řízení rizik.
(91)
Jak bylo vysvětleno výše, je cílem restrukturalizačního plánu a plánovaných opatření, která se týkají především financování banky a interních systémů kontroly, vyloučit, aby se opakovaly problémy s likviditou, kvůli kterým se banka téměř dostala do insolvence. Restrukturalizační plán zcela konkrétně řeší nejdůležitější problémové oblasti: staví na stabilnějším konceptu financování, který se opírá o hypoteční zástavní listy; odbourává dosavadní závislost na mezibankovním peněžním trhu; zlepšuje a integruje IT prostředí; omezuje rozsah regionálních priorit; zmenšuje síť poboček a omezuje absolutní rozsah podnikání. Skutečnost, že se ostatní obchodní činnosti zastavují a jedná se s nimi jako s portfoliem, které se v rozvaze PBB ukončuje, je logickým doplněním tohoto konceptu.
(92)
Obě zbývající oblasti podnikání PBB se tedy omezí na aktiva, která přichází v úvahu pro německé kryté dluhové cenné papíry (hypoteční zástavní listy a veřejné zástavní listy). Tvrzení, že taková konzervativnější podnikatelská strategie by měla vést ke kvalitativnímu zlepšení poskytování úvěrů, je opodstatněné, zejména s ohledem na ustanovení německého zákona o zástavních listech („Pfandbriefgesetz“) ohledně řízení rizika, dozoru nad rizikem a jeho kontroly a s ohledem na ustanovení tohoto zákona týkající se ukončení obstavení (např. omezení obstavení).
(93)
V 92. bodě odůvodnění rozhodnutí o rozšíření vyšetřovacího řízení ze dne 24. září 2010 (viz 15. bod odůvodnění tohoto rozhodnutí) Komise vyjádřila pochybnosti o tom, že budoucí podnikatelské činnosti banky, zejména ty v oblasti „public finance“ (vyznačující se nízkými maržemi), přinesou dostatečně vysoké marže. Část činností v oblasti „public finance“, tzn. veřejné financování investic, má být uskutečňována i nadále. Podnikání v oblasti veřejného financování investic však zahrnuje pouze financování produktů, které souvisí s investicemi veřejného sektoru, a liší se tak od státního financování, tj. nevázaného financování státních orgánů, pro které jsou typické obzvláště nízké marže. Související pochybnosti Komise již nejsou tak velké, neboť v rámci upraveného obchodního modelu se zastavuje podnikání v oblasti státního financování, které představovalo asi 75 % dřívějších aktivit v oblasti „public finance“, a v rozvaze PBB se od něho jako ukončovaného portfolia upouští. Související pochyby Komise rovněž rozptyluje závazek Německa, podle kterého již PBB nebude v rámci svých nových strategických obchodů poskytovat žádné půjčky, které na úrovni jednotlivých transakcí vykazují RAROC („risk-adjusted return on capital“) nižší než 10 %.
(94)
Komise kromě toho konstatuje, že přístup, který zachovává podnikání v oblasti veřejného financování investic jako druhou oblast podnikání PBB, rozptyluje pochybnosti účastníků trhu a ratingových agentur, které souvisí s nedostatečnou diverzifikací bank, které se omezují pouze na jednu oblast podnikání (tzv. „monoline banks“), a tím jsou silně závislé na jediné oblasti podnikání. Díky tomu, že PBB bude podnikat ve dvou oblastech, které nemají nutně stejné cykly obchodování, měla by být schopná zajistit si stabilnější a předvídatelnější příjmy a dosáhnout u institucionálních investorů potřebné viditelnosti.
(95)
Z restrukturalizačního konceptu vyplývá jasná organizační struktura, protože obchodní činnosti v oblastech, jako je např. „capital markets and asset management“, které dříve patřily k hlavní oblasti podnikání, již nebudou uskutečňovány a bude výrazně zredukována síť poboček. Mnoho poboček již bylo uzavřeno; v rámci tohoto obchodního modelu, který se vyznačuje výraznějším poměrným členěním úvěrových portfolií a podrobnějším členěním struktury portfolií, mají být znovu otevřeny čtyři z nich (v Berlíně, Hamburku, oblasti Porýní a Porúří a ve Stockholmu).
(96)
Restrukturalizační plán zajišťuje, aby si PBB nevybudovala nepřiměřeně silné postavení na trhu. Pokud jde o poskytování nových úvěrů, v případě obou oblastí podnikání jsou stanovené stropy. PBB hodlá na hlavních trzích získat 1 % až 2 % podíl na trhu v oblasti veřejného financování investic a v oblasti financování nemovitostí 2 % až 6 % podíl na trhu.
(97)
Komise bere na vědomí, že banka začala odstraňovat nedostatky svých IT systémů. Daná IT síť byla zpočátku velmi různorodá a vykazovala značné nedostatky, zejména pokud šlo o funkce a aplikace umožňující řízení rizika. HRE proto v roce 2009 zahájila víceletý projekt týkající se celé skupiny HRE s názvem „New Evolution“, na nějž bylo vyčleněno 180 milionů EUR a jehož cílem je reorganizovat systémy IT. Různá systémová zlepšení mají být zavedena postupně, v šesti fázích. Projekt mj. zahrnuje operační zlepšení: př. konsolidaci systémů správy úvěrů; zlepšení IT systémů v oblasti řízení rizika s ohledem na úvěrové, tržní a likvidní riziko; standardizaci systémů front office a zlepšení přesnosti, poměrného členění úvěrových portfolií a kvality informací a údajů. Z informací o obsahu a průběhu reorganizace IT systémů vyplývá, že počáteční problémy byly řešeny odborně a byly během restrukturalizace PBB v dostatečném rozsahu vyřešeny. Komise se domnívá, že budoucí IT systém bude platformou, která bude uzpůsobená organizaci vedení obchodů, bude funkční a výkonná a s její pomocí bude možné řídit riziko rychle a prozíravě. Rozhodující tedy je, aby se plány na reorganizaci IT systémů uskutečnily v plném rozsahu.
(98)
Likvidita, platební schopnost a ziskovost PBB (29) jsou nejdůležitějšími ukazateli rentability dané banky a budou podrobeny přezkumu jak v rámci základního scénáře, tak i v rámci pesimistického scénáře (30).
(99)
Podle restrukturalizačního plánu si PBB již nemá zajišťovat své refinancování pomocí státních záruk. PBB přesto zůstává finanční institucí, která se bez franšízového financování refinancuje na peněžním a kapitálovém trhu, přičemž však sleduje strategii výrazného zmenšování objemu nezajištěných zdrojů refinancování. Namísto toho hodlá vydávat zástavní listy, které se považují za stabilnější zdroj financování.
(100)
Protože akutní nedostatek likvidity byl jednou z hlavních příčin problémů HRE, což si nakonec vyžádalo státní podporu, je podle restrukturalizačního plánu k dispozici dostatečná hotovostní a likvidní rezerva, přičemž bude zřejmě nutné zohlednit důsledky vyplývající z požadavků Basel III. Tato rezerva bude největší při zahájení období restrukturalizace a postupně se bude snižovat. V případě základního scénáře by hotovostní a likvidní rezerva na konci roku 2011 činila [12-17] % bilanční sumy PBB a na konci roku 2015 pak [7-17] %. V případě pesimistického scénáře by hotovostní a likvidní rezerva na konci roku 2011 činila [7-10] % bilanční sumy PBB a na konci roku 2015 [7-10] %. Komise se domnívá, že situace ohledně likvidity je v případě základního i pesimistického scénáře přiměřená.
(101)
Díky podílu základního kapitálu (vypočítaného podle metody interního ratingu Basel II), který se na konci roku 2011 v případě základního scénáře odhaduje na 12,9 % a v případě pesimistického scénáře na 10,5 %, je PBB dostatečně vybavena vlastním kapitálem a během období restrukturalizace splní minimální kapitálové požadavky. Podle předpokladů použitých v restrukturalizačním plánu bude podíl základního kapitálu na konci roku 2015 v případě základního scénáře činit 12,4 %, popř. v případě pesimistického scénáře 11,3 %. Příčinou snížení podílu základního kapitálu nejsou v případě základního scénáře ztráty, nýbrž především předpokládaný nárůst rizikově vážených aktiv, který zase souvisí s plánovaným růstem (v případě základního scénáře vykazuje PBB po zdanění v letech 2011 až 2015 pozitivní výsledek, pouze v případě pesimistického scénáře by PBB v letech 2011 až 2012 vykazovala po zdanění negativní výsledek).
(102)
Očekává se, že se ziskovost PBB během období restrukturalizace zlepší. Z restrukturalizačního plánu vyplývá, že v případě základního scénáře bude zisk po zdanění činit v roce 2011 [110-150] milionů EUR a v roce 2015 [280-320] milionů EUR. To by sice v roce 2011 odpovídalo rentabilitě vlastního kapitálu (po zdanění) pouze ve výši [3-6] %, na konci období restrukturalizace (v roce 2015) by to však bylo [8-11] % (po zdanění). Vytčenou rentabilitu vlastního kapitálu v případě základního scénáře lze vzhledem k obchodní činnosti banky, s jakou počítá restrukturalizační plán, i s ohledem na životaschopnost či reprivatizaci PBB považovat za uspokojivou. Podle Německa ztráty z předchozích let pohltí dané zisky po zdanění, což vzhledem k převodu ztrát znamená, že PBB bude do roku 201[…] vykazovat bilanční ztrátu; v souvislosti se splacením vkladu tichého společníka se to však změní v roce 201[…].
(103)
Tabulka 1: Plánování zisků a ztrát v případě PBB, IFRS (základní scénář), podle restrukturalizačního plánu
2011
2012
2013
2014
2015
Čistý úrokový zisk a podobné zisky
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Čistý zisk z provizí
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Operační zisky
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Zabezpečení úvěrového rizika
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Administrativní zátěž
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Saldo ostatních zisků/výdajů
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Výsledek před zdaněním
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Daně ze zisků
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Výsledek po zdanění
… milionů EUR
[110-150]
[140-160]
[170-220]
[240-270]
[280-320]
(104)
Jako nejdůležitější faktory růstu ziskovosti PBB lze uvést tyto dva zdroje: 1. zisky PBB z jejího komerčního podnikání porostou, 2. operační náklady se sníží.
(105)
V souvislosti s dosažením vyšších zisků obsahuje restrukturalizační plán v případě úvěrů zlepšení průměrné marže, a to zejména díky převzetí odpovědnosti za nové a ziskovější podnikání. Pokud jde o podnikání v oblasti financování nemovitostí, na základě současných portfolií se očekává zlepšení čistých marží z [85-100] bps na [105-120] bps (v roce 2011), na [105-110] bps (v roce 2012) a konečně na [95-100] bps. V případě podnikání v oblasti veřejného financování investic bude na celé období restrukturalizace stanovena čistá marže ve výši [27-35] bps, což představuje výrazné zlepšení v porovnání s čistou marží, tj. [6-12] bps, vypočítanou ohledně stávajícího portfolia pro státní financování (31). Příčinou tohoto zlepšení je především skutečnost, že se nebude pokračovat v podnikání v oblasti státního financování.
(106)
Protože se musí zajistit, aby se docílilo dostatečně vysokých marží, je závazek Německa, že PBB nebude v rámci svých nových strategických obchodů poskytovat žádné nové půjčky, které na úrovni jednotlivých transakcí vykazují RAROC („risk-adjusted return on capital“) nižší než 10 %, přiměřený a nutný.
(107)
V letech 2011 a 2012 představují protiplnění, která PBB získá za poskytnutí služeb v oblasti správy aktiv pro FMS-WM („bad bank“ HRE), důležitý zdroj příjmů PBB. Aby se zajistilo, že se banka zaměří především na obnovu své rentability, a aby se zamezilo případnému střetu zájmů, je nezbytné (viz sdělení IAC) zajistit jasné funkční a organizační oddělení mezi bankou, která je příjemcem podpory, a jejími znehodnocenými aktivy. Komise si je vědoma toho, že při založení konsolidační agentury nebylo - především z technických důvodů - možné bezprostředně zrušit spojení mezi PBB a FMS-WM. Je však nutné napravit tuto situaci co nejdříve. Na základě toho Německo přislíbilo, že PBB zajistí plnou organizační nezávislost spojených obchodních funkcí a že tyto funkce po 30. září 2013 již nebude za FMS-WM přebírat. Totéž platí pro refinancování FMS-WM. Tento závazek má rovněž zajistit, že se rentabilita ve střednědobém horizontu udrží sama o sobě a nebude potřebovat prostředky z protiplnění, která souvisí s převodem znehodnocených aktiv.
(108)
Komise bere na vědomí, že PBB hodlá výrazně snížit své provozní náklady. Během období restrukturalizace se výrazně zlepší poměr nákladů a zisků, a to v případě základního scénáře z [64-79] % (v roce 2011) na [32-42] % (v roce 2015).
(109)
PBB zahájila několik zásadních restrukturalizačních opatření, které ovlivní její nákladovou základnu. PBB konkrétně uzavřela mnoho poboček a počet svých zaměstnanců snížila asi o 30 % (na konci roku 2010 měla 1 366 zaměstnanců, v porovnání s koncem roku 2007, kdy měla 2 000 zaměstnanců (32)). Tato opatření ve střednědobém a dlouhodobém horizontu pozitivně ovlivní provozní náklady, v krátkodobém horizontu však v důsledku restrukturalizace vzniknou mimořádné náklady, zejména z důvodu vyplácení odškodného a v souvislosti s předčasnými odchody do důchodu, jakož i kvůli nákladům na právní zástupce a poradenství. Předpoklad, že se provozní náklady po ukončení restrukturalizace ustálí na výrazně nižší úrovni, je podle názoru Komise opodstatněný.
(110)
Po převedení znehodnocených aktiv na FMS-WM, které způsobilo značné snížení bilanční sumy, se zdá, že v případě základního scénáře je zabezpečení úvěrového rizika PBB na období restrukturalizace stabilní.
(111)
Komise považuje plánovanou rentabilitu vlastního kapitálu PBB za dostatečně solidní i při zohlednění předpokladů pesimistického scénáře, neboť by nebyla ohrožena ani životaschopnost banky ani vyhlídky na reprivatizaci PBB. Podle restrukturalizačního plánu by PBB v roce 2011 v případě pesimistického scénáře zaznamenala ztráty ve výši [100-125] milionů EUR; po ukončení období restrukturalizace v roce 2015 se však očekávají zisky ve výši [270-310] milionů EUR. Rentabilita vlastního kapitálu (po zdanění) by byla v roce 2011 (- [2,8-3,8] %) a v roce 2012 negativní; v případě tohoto scénáře by však v roce 2015 dosáhla téměř [9-12] %.
(112)
Tabulka 2: Plánování zisků a ztrát PBB, IFRS (pesimistický scénář), podle restrukturalizačního plánu
2011
2012
2013
2014
2015
Čistý úrokový zisk a podobné zisky
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Čistý zisk z provizí
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Operační zisky
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Zabezpečení úvěrového rizika
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Administrativní zátěž
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Saldo ostatních zisků/výdajů
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Výsledek před zdaněním
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Daně ze zisků
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Výsledek po zdanění
… milionů EUR
- [100-125]
- [75-90]
[230-290]
[250-290]
[270-310]
(113)
Vzhledem ke zlepšení obchodního modelu, technické infrastruktury a organizační struktury a vzhledem k tomu, jak tato zlepšení ovlivní očekávanou likviditu, platební schopnost a ziskovost PBB, zastává Komise názor, že restrukturalizační plán splňuje kritéria sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru týkající se obnovy dlouhodobé rentability.
VI.2.3.2 Vlastní příspěvek / sdílení nákladů
(114)
Podle sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru musí příjemce přispět na náklady na restrukturalizaci přiměřeným vlastním příspěvkem. Oddíl 3 uvedeného sdělení ohledně vlastního příspěvku stanoví tyto zásady:
a)
pomoc na restrukturalizaci by měla být omezena na pokrytí nákladů nezbytných k obnovení životaschopnosti;
b)
aby se výše podpory omezila na nezbytné minimum, měly by banky použít k financování restrukturalizace nejprve své vlastní zdroje. To může zahrnovat například prodej aktiv;
c)
náklady spojené s restrukturalizací nenese pouze stát, ale i ti, kteří do banky investovali, a to převzetím ztrát dostupným kapitálem a zaplacením přiměřené náhrady za státní intervence. Daný požadavek na sdílení nákladů sleduje dva cíle: omezit případné narušení hospodářské soutěže a zabránit morálnímu hazardu (33).
(115)
Pochybnosti Komise o tom, že se dané podpory možná neomezily pouze na nutné minimum pro obnovení dlouhodobé rentability, se podařilo rozptýlit. Německo do HRE celkem investuje téměř 10 miliard EUR. Část těchto kapitálových injekcí, tj. 2,08 miliardy EUR, poslouží k financování rekapitalizace konsolidační agentury FMS-WM, další 1,59 miliardy EUR má být na FMS-WM převedena během restrukturalizace. Asi 63 % z těchto necelých 10 miliard EUR zůstanou ve skupině HRE.
(116)
PBB je v rámci skupiny HRE jediný subjekt, který bude v budoucnu realizovat nové obchody, a proto je aktivním účastníkem hospodářské soutěže. V případě základního scénáře je na konec roku 2011 stanovený podíl základního kapitálu (vypočítaný podle metody IRB Basel II) na 12,9 %, tento podíl se během období restrukturalizace do konce roku 2015 mírně sníží na 12,4 %. Restrukturalizační plán nedává důvod k pochybám, že by daná banka neměla během období restrukturalizace splnit minimální kapitálové požadavky. Předpovídaný podíl základního kapitálu je vysoký, každopádně však odpovídá podílům kapitálu konkurentů. Z důvodů finanční krize se v současnosti od bank obecně očekává, že budou mít vyšší podíly kapitálu, než jaké měly před krizí. Dále je třeba vzít v úvahu, že PBB potřebuje kvůli svým problémům během krize solidní kapitálové krytí, aby se mezi účastníky trhu mohla prosadit jako spolehlivý obchodní partner. Podle názoru Komise je proto výše poskytnutého kapitálu a z toho plynoucí podíly kapitálu přiměřená a omezuje se na nutné minimum.
(117)
HRE dále obdržela záruky v celkové výši 145 miliard EUR, z nichž využila 124 miliard EUR. Tyto záruky byly nutné, aby banka mohla dále podnikat v situaci, kdy jí hrozila insolvence, a to alespoň do té doby, než bude schopná převést na FMS-WM svá znehodnocená aktiva. Všechny záruky, které skupina HRE využila a které celkem činí 124 miliard EUR, byly s účinností od 1. října 2010 převedeny na FMS-WM. PBB se tedy již v rámci své obchodní činnosti nespoléhá na státní záruky. Daný převod přispěl k tomu, že se podpora ve formě záruk časově omezila na nezbytné minimum.
(118)
Podle sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru by měly banky, které přijaly podporu, použít k financování restrukturalizace nejprve své vlastní zdroje, což obvykle obnáší prodej aktiv. HRE se převodem aktiv v nominální hodnotě asi 210 miliard EUR a převodem derivátů v hodnotě asi 280 miliard EUR na konsolidační agenturu FMS-WM zbavila značné části svých aktiv a tímto způsobem snížila svou bilanční sumu na polovinu. Tím však nevznikl žádný účetní zisk, který by mohl být využit k financování nákladů na restrukturalizaci. Daný převod je nutné spíše také považovat za státní podporu, neboť cena, jež byla ve prospěch HRE zaplacena za tato aktiva, překračovala reálnou ekonomickou hodnotou těchto aktiv asi o 16,2 miliardy EUR. Přesto skupina již odprodává, popř. odprodala, účasti v podnicích (např. podíly v Arsago ACM GmbH (Frankfurt), Arsago Holding AG (Švýcarsko), DEPFA First Albany Securities LLC (New York) a v Collineo Asset Management GmbH).
(119)
HRE zaplatila za všechny záruky, které jí poskytlo Německo, úroky ve prospěch zvláštního fondu SoFFin, které se pohybovaly mezi 0,5 % a 0,8 % ročně. Pokud jde o tuto část státní pomoci, zaplatila HRE tímto způsobem přiměřenou odměnu ve smyslu sdělení - Použití pravidel pro poskytování státní podpory na opatření přijatá ve vztahu k finančním institucím v souvislosti se současnou globální finanční krizí („sdělení o bankovnictví“) (34). Naproti tomu banka doposud nezaplatila protiplnění ani za poskytnutý kapitál ani za záchranu vlastního kapitálu, která vyplynula z opatření na záchranu aktiv; dále není schopna stanovit přiměřený mechanismu zpětného získání (tzv. „claw-back mechanism“) pro státní podporu, která spočívala v tom, že převodní hodnota aktiv byla vyšší než jejich reálná ekonomická hodnota.
(120)
Vzhledem k obecné hospodářské situaci HRE lze dojít k závěru, že banka jednoduše nebyla schopna přispět na náklady restrukturalizace dalším významným vlastním příspěvkem (35). Daný nedostatečný vlastní příspěvek banky musí být proto zohledněn v restrukturalizačním plánu prostřednictvím dalekosáhlých strukturálních opatření, aby se zajistilo, že banka a vlastníci podílů budou přiměřeně sdílet náklady, které si vyžádala záchrana banky. Restrukturalizační plán počítá s redukcí banky, pokud jde o velikost skupiny, postavení na trhu, rozsah obchodní činnosti a bilanční sumu - vzhledem ke specifickým okolnostem tohoto případu Komise tato opatření považuje za přiměřenou náhradu za nedostatečný vlastní příspěvek banky.
(121)
Rovněž je nutné zohlednit, že banka byla zestátněna a bývalí vlastníci podílů byli na základě hodnoty skupiny odškodněni bez podpory ze strany státu (36). Z hlediska státní podpory je to pozitivní aspekt a znamená to, že dřívější vlastníci podílů přišli o všechny podíly, a proto je nutné vycházet z toho, že náklady na restrukturalizace HRE sdíleli dostatečně.
(122)
Pokud jde o majitele podřízených dluhových cenných papírů HRE, Německo se zavázalo, že HRE nebude třetím stranám vyplácet žádné podíly na zisku z finančních nástrojů závislých na zisku a že se tím zajistí, že vlastníci kapitálu Tier 2 neobdrží za své investice žádné (nebo pouze nízké) vyrovnání - tak budou tito vlastníci sdílet část nákladů stejně jako vlastníci kapitálu Tier 1.
(123)
Komise proto dospěla k závěru, že vlastníci podílů HRE přispěli k nákladům na restrukturalizaci přiměřeně, a že tedy bylo přiměřeně zohledněno nebezpečí morálního hazardu.
VI.2.3.3 Opatření omezující narušení hospodářské soutěže
(124)
Podle sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru musí Komise při přezkumu opatření omezujících narušení hospodářské soutěže zohlednit výši podpory, rozsah sdílení nákladů a budoucí postavení dané finanční instituce na trhu po restrukturalizaci. Na základě tohoto přezkumu je pak nutné přijmout příslušná opatření.
(125)
HRE způsobila významné narušení hospodářské soutěže. Německo ve prospěch HRE poskytne kapitál v celkové výši až asi 9,95 miliardy EUR (část tohoto kapitálu přijme FMS-WM) a záruky ve výši 145 miliard EUR. Kromě toho bylo ve prospěch HRE realizováno opatření na záchranu aktiv, jež má částečně povahu státní podpory, v hodnotě asi 20 miliard EUR. Vzhledem k této významné podpoře ze strany státu musí následovat důkladná restrukturalizace HRE.
(126)
PBB bude jako následnická banka HRE dobře finančně vybavena a nezatížena dřívějšími riskantními úvěrovými obchody HRE. Bylo zapotřebí významné podpory, aby se zachovala způsobilost PBB k právním úkonům a usnadnilo se oddělení bank. PBB je však mnohem menší banka a Německo navíc přijalo přiměřená opatření na omezení případného narušení hospodářské soutěže.
(127)
Zaprvé, PBB se bude jako podnikatelský subjekt od dřívější HRE významně odlišovat. Byla zestátněna a je nyní důkladně restrukturalizována; v důsledku toho je PBB významně menší bankou, než byla bývalá HRE. Po převodu řady aktiv na FMS-WM činí strategická bilanční suma PBB, která nezahrnuje žádné rozvahové položky, které se jako ukončované portfolio v rozvaze PBB ukončují nebo které byly synteticky převedeny na FMS-WM, asi 15 % bilanční sumy skupiny HRE z konce roku 2008.
(128)
Zadruhé, Německo předložilo Komisi několik závazků, jejichž cílem je omezit přítomnost PBB na trhu (k tomu podrobněji viz oddíl V). PBB bude realizovat nové obchody pouze ve dvou oblastech podnikání - v oblasti financování nemovitostí a veřejného financování investic. Obě oblasti podnikání porostou během období restrukturalizace pouze omezeně, neboť ohledně nových obchodů, bilanční sumy i rozsahu portfolia byly stanoveny stropy, takže možnosti PBB expandovat na trhu, a tím narušit hospodářskou soutěž, jsou malé. Dané omezení růstu platí minimálně do 31. prosince 2013 a potenciálně ještě déle, pokud PBB nebude do té doby reprivatizována. Všechny ostatní subjekty skupiny HRE musí zastavit své obchodní činnosti a ukončit svá portfolia; to platí především pro oblasti podnikání „infrastructure finance“, „capital markets & asset management“ a státního financování.
(129)
Zatřetí, Německo se zavázalo, že PBB v rámci svých nových strategických obchodů nebude poskytovat žádné nové půjčky, které na úrovni jednotlivých transakcí vykazují RAROC („risk-adjusted return on capital“) nižší než 10 %. Mají se tím rozptýlit pochybnosti Komise, že by PBB příliš agresivní cenovou politikou mohla poškodit hospodářskou soutěž a konkurenty. Komise se domnívá, že se jedná o další účinné opatření na omezení nepřiměřeně silného narušení hospodářské soutěže.
(130)
Začtvrté, obchodní činnosti PBB budou omezovat pravidla pro účast v hospodářské soutěži, která budou zahrnovat zákaz převzetí a zákaz poukazovat v reklamě na danou banku na poskytnutou státní podporu.
(131)
Německo se navíc zavázalo, že PBB co nejrychleji reprivatizuje, tj. nejpozději do 31. prosince 2015. Díky odprodeji PBB bude moci Spolková republika Německo získat (částečně) zpět kapitál, který investovala do HRE. Komise dále konstatuje, že reprivatizace realizovaná k co nejdřívějšímu datu zajistí, že třetí strany budou moci koupit PBB.
VII. DOZOR
(132)
Německo se zavázalo, že nad realizací restrukturalizačního plánu HRE a splnění závazků ze seznamu závazků bude dohlížet správce zodpovědný za dozor. Správce bude Komisi každé čtvrtletí podávat zprávu.
VIII. ZÁVĚR
(133)
Komise došla k závěru, že výše přezkoumaná opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(134)
Komise kromě toho dospěla k názoru, že podpora na restrukturalizaci je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, pod podmínkou, že bude realizován restrukturalizační plán, jehož konečné znění bylo aktualizováno dne 14. června 2011, a pod podmínkou, že budou splněny závazky ze seznamu závazků uvedené v příloze tohoto rozhodnutí,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora, kterou Německo poskytlo a ještě hodlá poskytnout ve prospěch skupiny Hypo Real Estate a kterou tvoří:
-
kapitálová injekce ve výši 60 milionů EUR (oznámeno dne 17. dubna 2009),
-
kapitálová injekce ve výši 2,96 miliardy EUR (oznámeno dne 3. června 2009),
-
kapitálová injekce ve výši 3 miliard EUR (oznámeno dne 26. října 2009),
-
kapitálová injekce ve výši 1,85 miliardy EUR (oznámeno dne 30. dubna 2010), z níž bude 450 milionů EUR poskytnuto pouze tehdy, pokud nastanou určité okolnosti,
-
kapitálová injekce ve výši 2,08 miliardy EUR (oznámeno dne 10. září 2010),
-
záruky ve výši 35 miliard EUR (oznámeno dne 30. září 2008),
-
záruky ve výši 52 miliard EUR (oznámeno dne 17. dubna 2009),
-
záruka ve výši 8 miliard EUR (oznámeno dne 26. října 2009),
-
záruka ve výši 10 miliard EUR (oznámeno dne 26. října 2009),
-
likvidní záruka ve výši 20 miliard EUR (oznámeno dne 2. září 2010),
-
záruka na vyrovnání ve výši 20 miliard EUR (oznámeno dne 10. září 2010) a
-
převod aktiv na konsolidační agenturu FMS Wertmanagement AöR (oznámeno dne 10. září 2010),
je podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie s ohledem na seznam závazků uvedený v příloze slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Německo zajistí, aby po zveřejnění tohoto rozhodnutí byly Komisi předkládány podrobné čtvrtletní zprávy o opatřeních, která byla přijata, s cílem provést toto rozhodnutí v souladu s časovým harmonogramem uvedeným v příloze v seznamu závazků.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 18. července 2011.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2011 m. liepos 18 d.
dėl valstybės pagalbos C 15/09 (ex N 196/09), kurią Vokietija suteikė ar ketina suteikti koncernui Hypo Real Estate
(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 5157)
(Tekstas autentiškas tik vokiečių kalba)
(Tekstas svarbus EEE)
(2012/118/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą (1),
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtus straipsnius (2) ir atsižvelgdama į tas pastabas,
kadangi:
I. PROCEDŪRA
(1)
2008 m. spalio 2 d. Europos Komisija laikinai, t. y. šešių mėnesių laikotarpiui arba kol bus pateiktas patikimas ir pagrįstas banko restruktūrizavimo planas, patvirtino valstybės pagalbą, t. y. 35 mlrd. EUR valstybės garantiją, koncernui Hypo Real Estate Holding AG (užregistruota numeriu N 44/08) (3). Vokietija apie priemonę pranešė 2008 m. rugsėjo 30 d.
(2)
2009 m. balandžio 1 d. Vokietija pranešė apie koncerno Hypo Real Estate (toliau - HRE) restruktūrizavimo planą (užregistruota numeriu N 196/09). 2009 m. balandžio 17 d. raštu Vokietija pranešimą apie restruktūrizavimo planą papildė pranešdama Komisijai apie 60 mln. EUR kapitalo injekciją ir 52 mlrd. EUR valstybės garantijos schemos, suteiktos pagal patvirtintą Vokietijos kredito įstaigų gelbėjimo paketą (Rettungspaket für Kreditinstitute in Deutschland) (4), pratęsimą.
(3)
2009 m. gegužės 7 d. raštu (5) Komisija Vokietijai pranešė, kad pradėjo procedūrą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalį. Šis sprendimas (toliau - sprendimas pradėti procedūrą) paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (6) ir paprašyta teikti pastabas.
(4)
2009 m. birželio 3 d. Vokietija pranešė apie 2,96 mlrd. EUR kapitalo injekciją (užregistruota numeriu N 333/09).
(5)
2009 m. rugpjūčio 17 d. Vokietija Komisijai pranešė ketinanti vėl pratęsti per Specialųjį finansų rinkos stabilizavimo fondą Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung (toliau - SoFFin) HRE suteiktas 52 mlrd. EUR garantijas (užregistruota numeriu C 15/09) (žr. 2 punktą).
(6)
2009 m. spalio 20 ir 21 d. Vokietija pateikė dar kartą atnaujintą restruktūrizavimo planą, pranešė Komisijai apie kitas priemones, kurias ketina suteikti HRE (įsteigti likvidavimo instituciją, užtikrinti papildomas garantijas) ir apie dar vieną, t. y. trečią, esamų 52 mlrd. EUR SoFFin garantijų pratęsimą (užregistruota numeriu N 557/09).
(7)
2009 m. spalio 26 d. Vokietija pranešė apie dar vieną 3 mlrd. EUR kapitalo injekciją ir apie iš viso 18 mlrd. EUR SoFFin garantijas HRE bei apie vieną 2 mlrd. EUR SoFFin garantiją HRE likvidavimo institucijai (7) (užregistruota numeriu N 557/09). 2 mlrd. EUR SoFFin garantijos Komisija nepatvirtino.
(8)
2009 m. lapkričio 13 d. Komisija išplėtė oficialią tyrimo procedūrą ir laikinai, kol bus priimtas galutinis Komisijos sprendimas dėl restruktūrizavimo plano, patvirtino 60 mln. EUR, 2,96 mlrd. EUR ir 3 mlrd. EUR kapitalo injekcijas (bylos C 15/09, N 333/09 ir N 557/09). Šis sprendimas paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (8) ir paprašyta teikti pastabas.
(9)
2009 m. gruodžio 15, 16 ir 17 d. Vokietija savo 2009 m. spalio 26 d. pranešimą papildė pateikdama daugiau duomenų apie 18 mlrd. EUR SoFFin garantijas (užregistruota numeriu N 694/09).
(10)
2009 m. gruodžio 21 d. Komisija laikinai, ne ilgiau kaip vieniems metams, patvirtino 18 mlrd. EUR SoFFin garantijas (byla N 694/09) (9).
(11)
2010 m. balandžio 30 d. Vokietija pranešė apie 1,85 mlrd. EUR SoFFin kapitalo injekciją (byla N 161/10).
(12)
2010 m. gegužės 19 d. Komisija laikinai, kol bus priimtas galutinis sprendimas dėl restruktūrizavimo plano, patvirtino 1,85 mlrd. EUR kapitalo injekciją (10).
(13)
2010 m. rugsėjo 2 d. Vokietija pranešė apie 20 mlrd. EUR SoFFin likvidumo garantiją (byla N 380/10).
(14)
2010 m. rugsėjo 10 d. Vokietija pranešė apie paramos sumažėjusios vertės turtui priemonę (t. y. apie ketinimą HRE turtą perduoti FMS Wertmanagement AöR (11) (toliau - FMS-WM)) ir apie maždaug 2,13 mlrd. EUR kapitalo injekciją bei apie papildomą garantiją, t. y. ne didesnę kaip 20 mlrd. EUR atsiskaitymo garantiją (byla N 380/10).
(15)
2010 m. rugsėjo 24 d. Komisija dar kartą išplėtė oficialią tyrimo procedūrą ir laikinai patvirtino paramos priemonę, 20 mlrd. EUR likvidumo garantiją ir ne didesnę kaip 20 mlrd. EUR atsiskaitymo garantiją. Šis sprendimas (12) paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir paprašyta teikti pastabas. 2010 m. rugsėjo 24 d. Komisijos sprendimas neapėmė ne didesnės kaip 2,13 mlrd. EUR kapitalo injekcijos, apie kurią Vokietija pranešė 2010 m. rugsėjo 10 d., t. y. šios kapitalo injekcijos Komisija nepatvirtino.
(16)
2011 m. birželio 14 d. Vokietija pateikė galutinai atnaujintą restruktūrizavimo planą, o 2011 m. birželio 15 d. - Įsipareigojimų sąrašą, jį papildė 2011 m. liepos 1 d.
(17)
2011 m. birželio 14 d. Vokietija paaiškino, kad kita kapitalo injekcija bus ne 2,13 mlrd. EUR, kaip nurodyta 2010 m. rugsėjo 10 d. pranešime, o tik 2,08 mlrd. EUR ir kad ši mažesnė suma bus suteikta FMS-WM.
(18)
Per šį laiką vyko nemažai susitikimų ir telefoninių konferencijų, taip pat Komisijos tarnybų, Vokietijos ir HRE susirašinėjimas.
(19)
Komisija trečiųjų šalių pastabas persiuntė Vokietijai ir 2010 m. kovo 24 d. raštu gavo Vokietijos pastabas.
II. PAGALBOS GAVĖJAS IR PAGALBOS PRIEMONĖS
II.1. Pagalbos gavėjas
(20)
HRE įsteigtas 2003 m. spalio mėn. atskyrus grupės HVB komercinės paskirties nekilnojamojo turto finansavimo verslo dalis. 2007 m. jis perėmė Dubline įsisteigusį banką DEPFA Bank plc ir savo pagrindinį verslą papildė viešojo sektoriaus finansavimo ir infrastruktūros finansavimo veiklos sritimis. Šiuo metu koncernui HRE (13) priklauso Hypo Real Estate Holding AG (toliau - HRE Holding) ir trys patronuojamosios bendrovės Deutsche Pfandbriefbank AG (toliau - PBB), DEPFA Bank plc ir likviduojama Hypo Real Estate Finance B.V. i.L. (toliau - HRE Finance i.L.). DEPFA Bank plc ir PBB taip pat turi nemažai patronuojamųjų bendrovių, taip pat kitų bendrovių akcijų. PBB yra pervardytas pagrindinis koncerno bankas ir vienintelė iš trijų HRE Holding patronuojamųjų bendrovių, kuri ir toliau vykdys naują veiklą. Jo veiklos sritys yra nekilnojamojo turto finansavimas ir viešųjų investicijų finansavimas. DEPFA Bank plc veikla nutraukiama ir nuo šio sprendimo gavimo dienos naujos veiklos jis nebevykdys. Pagrindinė jo veikla buvo viešojo sektoriaus finansavimo sandoriai, paskolos biudžetui ir infrastruktūros objektų (pvz., kelių, tiltų, tunelių ir visuomeninės paskirties pastatų) finansavimas. HRE Finance i.L., kaip matyti iš pavadinimo (vok. i.L., t. y. in Liquidation - likviduojama), yra likviduojama įmonė (14).
(21)
2010 m. HRE reikmėms įsteigta likvidavimo institucija FMS-WM. Ji valdo tą koncerno HRE turtą ir išvestines finansines priemones, kuriuos perėmė dėl to, kad jie buvo ne strateginio pobūdžio arba kėlė nepriimtiną riziką, arba buvo našta kapitalui. Laikui bėgant FMS-WM perėmė didelę dalį HRE turto. FMS-WM banko licencijos neturi.
(22)
HRE nuostoliai 2008 ūkiniais metais siekė 5,5 mlrd. EUR, 2009 m. - 2,2 mlrd. EUR, 2010 m. - 0,9 mlrd. EUR.
(23)
Vokietija suteikdama 3,02 mlrd. EUR kapitalo injekciją (60 mln. EUR 2009 m. kovo mėn. ir 2,96 mlrd. EUR 2009 m. birželio mėn.) įsigijo 90 % HRE akcijų. 2009 m. rudenį mažumos akcininkams pritaikytas privalomo akcijų pardavimo reikalavimas (angl. squeeze-out). Likusias akcijas Vokietija įsigijo už 1,30 EUR už akciją; taip HRE visiškai perėjo Vokietijos Federacinės Respublikos nuosavybėn ir buvo pradėtas jo restruktūrizavimas.
II.2. HRE sunkumai per finansų krizę
(24)
2008 m. rugsėjo pabaigoje HRE patyrė likvidumo trūkumą, taigi jam tiesiogiai grėsė tapti nemokiam. HRE negalėjo gauti trumpalaikio kapitalo rinkose, nes dėl finansų rinkos krizės kai kurios pinigų rinkos žlugo. Investicijų bankui Lehman Brothers paprašius kreditoriams teikiamos apsaugos, 2008 m. rugsėjo viduryje tarpbankinės rinkos veikimas beveik visiškai sutriko.
(25)
DEPFA Bank plc, kuris nuo 2007 m. spalio mėn. 100 procentų buvo HRE patronuojamoji bendrovė, verslo modelis, grįstas pirmiausia finansavimu per tarpbankinę rinką ir kitais trumpalaikiais neužtikrintais finansavimo šaltiniais, per likvidumo krizę pasirodė esantis ypač nepatikimas, taigi bankui kilo grėsmę jo mokumui keliančių problemų.
(26)
HRE turėjo padengti trumpalaikį DEFPA Bank plc likvidumo poreikį, tačiau kredito linijų, kurių mokėjimo terminas baigėsi 2008 m. rugsėjo 30 d., apimtis viršijo HRE jėgas. Be to, daugumos HRE bendrovių padėtis dėl koncerno viduje vykdytų sandorių ir operacijų (pvz., mokestinių reikalavimų, garantijų ir garantinių raštų) buvo tokia pati. Taigi likvidumo trūkumas kėlė rimtą grėsmę koncerno HRE mokumui.
(27)
HRE sunkumai, be kita ko, buvo sietini ir su sena našta dėl turto, kuris dėl savo tikrojo rizikos profilio nedavė tinkamos investicijų grąžos. Be to, koncernas HRE atsirado susijungus keliems nedideliems bankams, kurie taikė skirtingas IT sistemas […] (15).
II.3. Valstybės pagalba
(28)
Iš viso Vokietija HRE suteikė ar suteiks maždaug 9,95 mlrd. EUR kapitalo injekcijų (iš jų dalis teks FMS-WM) ir 145 mlrd. EUR garantijų. Be to, HRE suteikta paramos turtui priemonė, kurios pagalbos elementas sudaro apie 20 mlrd. EUR.
II.3.1. Kapitalo injekcijos
II.3.1.1. 60 mln. EUR kapitalo injekcija
(29)
Kadangi Vokietija per kelis kartus įsigydama visas HRE akcijas norėjo įgyti visišką HRE kontrolę, 2009 m. kovo 30 d.SoFFin nupirko 20 mln. naujų HRE akcijų, kurių nominalioji vertė buvo 3 EUR už akciją; taip HRE gavo 60 mln. EUR injekciją, o SoFFin - 8,65 % HRE kapitalo. 2009 m. lapkričio 13 d. šią kapitalo injekciją Komisija laikinai patvirtino.
II.3.1.2. 2,96 mlrd. EUR kapitalo injekcija
(30)
2009 m. birželio 2 d. HRE akcininkai nusprendė gauti 2,96 mlrd. EUR kapitalo injekciją išleisdami naujų HRE akcijų, jas nupirko SoFFin. Po šio pirkimo SoFFin priklausė 90 % HRE akcijų. 2009 m. birželio 8 d. šios naujos akcijos įregistruotos Prekybos įmonių registre. 2009 m. lapkričio 13 d. šią kapitalo injekciją Komisija laikinai patvirtino.
II.3.1.3. 3 mlrd. EUR kapitalo injekcija
(31)
Kapitalo injekcijos, apie kurią pranešta 2009 m. spalio 26 d. ir kuri iš viso sudarė 3 mlrd. EUR, struktūra buvo tokia:
a)
2 mlrd. EUR skirti HRE Holding ir PBB laisvosioms atsargoms. Mažumos akcininkams pritaikius privalomo akcijų pardavimo reikalavimą HRE tapo visiška Vokietijos Federacinės Respublikos, arba kitaip SoFFin, nuosavybe;
b)
1 mlrd. EUR pervesti PBB kaip akcijos be balsavimo teisės (vok. stille Einlage) su priklausančia nuo pelno 10 % metine atkarpa.
(32)
3 mlrd. EUR kapitalo injekcijos sutartys pasirašytos 2009 m. lapkričio 16 d. Šią kapitalo injekciją Komisija laikinai patvirtino 2009 m. lapkričio 13 d.
II.3.1.4. Ne didesnė kaip 1,85 mlrd. EUR kapitalo injekcija
(33)
Ne didesnė kaip 1,85 mlrd. EUR kapitalo injekcija, skirta HRE laisvosioms atsargoms, padalyta į dvi dalis:
a)
1,4 mlrd. EUR kapitalo injekcija (šią dalį 2010 m. gegužės 19 d. Komisija laikinai patvirtino ir tada ji buvo suteikta);
b)
ne didesnė kaip 450 mln. EUR kapitalo injekcija (šią dalį 2010 m. gegužės 19 d. Komisija taip pat laikinai patvirtino, tačiau šis patvirtinimas galioja tik esant tam tikroms aplinkybėms (16). Ši dalis kol kas nesuteikta, nes šių aplinkybių iki šiol nebuvo).
(34)
1,85 mlrd. EUR kapitalo injekcija įskaičiuota į restruktūrizavimo plane nurodytą HRE bendrą kapitalo poreikį. 1,4 mlrd. EUR iš šios kapitalo injekcijos suteikti siekiant atsižvelgti į priežiūros teisės aktuose nuosavam kapitalui keliamus reikalavimus ir turėti rizikos sušvelninimo priemonę. Šios 1,4 mlrd. EUR kapitalo injekcijos sutartis pasirašyta 2010 m. gegužės 20 d. Likusi 1,85 mlrd. EUR injekcijos dalis, t. y. 450 mln. EUR, Vokietijos teigimu, turi būti suteikta 2011 m. trečiame ketvirtyje.
II.3.1.5. 2,08 mlrd. EUR kapitalo injekcija
(35)
2010 m. rugsėjo 10 d. Vokietija pranešė apie ne didesnę kaip 2,13 mlrd. EUR kapitalo injekciją HRE. 2011 m. birželio 14 d. Vokietija paaiškino, kad kapitalo injekcija bus ne 2,13 mlrd. EUR, o tik 2,08 mlrd. EUR, ir 2,08 mlrd. EUR bus suteikti FMS-WM. Vokietijos teigimu, ši 2,08 mlrd. EUR kapitalo injekcija bus suteikta 2011 m. trečiame ketvirtyje. SoFFin 2,08 mlrd. EUR sumą, kol bus gautas Europos Komisijos pritarimas, pervedė į HRE Holding kapitalo atsargas kaip indėlį. HRE Holding2010 m. spalio 1 d. šį indėlį perleido FMS-WM.
II.3.2. Garantijos
II.3.2.1. 35 mlrd. EUR garantijos
(36)
2008 m. lapkričio 13 d. Vokietija suteikė 35 mlrd. EUR valstybės garantijas HRE refinansavimo poreikiui padengti. Šias garantijas Komisija laikinai patvirtino 2008 m. spalio 2 d.
(37)
Šiomis garantijomis užtikrinta Vokietijos federalinio banko Deutsche Bundesbank 20 mlrd. EUR paskola likvidumui ir 15 mlrd. EUR užtikrintos obligacijos, jas perėmė vienas Vokietijos finansų įstaigų konsorciumas.
(38)
HRE už 35 mlrd. EUR garantijas valstybei sumokėjo atlygį, sudarytą iš bazinio mokesčio ir nuo sėkmės priklausančio mokesčio. Metinis bazinis mokestis sudarė 1 % vadinamosios garantijos sumos patyrus pirmąjį nuostolį (angl. first loss) ir 0,5 % vadinamosios garantijos sumos patyrus antrąjį nuostolį (angl. second loss). Metinis nuo sėkmės priklausantis mokestis sudarė 1,25 % garantijos sumos patyrus pirmąjį nuostolį ir 0,25 % garantijos sumos patyrus antrąjį nuostolį.
II.3.2.2. 52 mlrd. EUR garantijos
(39)
Per laikotarpį nuo 2008 m. lapkričio mėn. iki 2009 m. vasario mėn. HRE pagal patvirtintą Vokietijos kredito įstaigų gelbėjimo paketą (Rettungspaket für Kreditinstitute in Deutschland) (17) suteikta iš viso 52 mlrd. EUR SoFFin garantijų.
(40)
HRE už obligacijoms užtikrinti panaudotą garantijų dalį mokėjo 0,5 % komisinius, o už nepanaudotą garantijų dalį - 0,1 % komisinius už garantijos suteikimą.
II.3.2.3. 8 mlrd. EUR garantija
(41)
Užtikrintas banko obligacijas, kurių terminas baigėsi 2009 m. gruodžio 23 d., SoFFin pakeitė 8 mlrd. EUR garantija. Komisija ją laikinai patvirtino 2009 m. gruodžio 21 d.
(42)
HRE už garantiją SoFFin mokėjo metinį 0,5 % garantijos sumos mokestį, o už nepanaudotą garantijos dalį - metinį 0,1 % garantijos suteikimo mokestį.
II.3.2.4. 10 mlrd. EUR garantija
(43)
2009 m. gruodžio 21 d. laikinai, ne ilgiau kaip vieniems metams Komisijos patvirtinta 10 mlrd. EUR SoFFin garantija buvo reikalinga HRE likvidumo poreikiui padengti.
(44)
HRE už garantiją SoFFin mokėjo metinį 0,5 % garantijos sumos mokestį, o už nepanaudotą garantijos dalį - metinį 0,1 % garantijos suteikimo mokestį.
II.3.2.5. 20 mlrd. EUR garantija
(45)
HRE buvo reikalinga dar viena 20 mlrd. EUR likvidumo garantija dėl nepalankių tendencijų kapitalo ir palūkanų normų ateities sandorių rinkose, į kurias HRE turėjo atsižvelgti iki perduodama turtą likvidavimo institucijai FMS-WM. 2010 m. rugsėjo 24 d. Komisija garantiją laikinai patvirtino.
(46)
HRE už garantiją mokėjo metinį 0,8 % mokestį, o už nepanaudotą garantijos dalį - metinį 0,1 % garantijos suteikimo mokestį.
II.3.2.6. Ne didesnė kaip 20 mlrd. EUR garantija
(47)
Kadangi buvo likę neaiškumų dėl sudėtingų techninių turto perdavimo likvidavimo institucijai procedūrų, reikėjo iki 20 mlrd. EUR atsiskaitymo garantijos. Šią garantiją Komisija laikinai patvirtino 2010 m. rugsėjo 24 d.
(48)
HRE už garantiją SoFFin mokėjo metinį 0,8 % mokestį, o už nepanaudotą garantijos dalį - metinį 0,1 % garantijos suteikimo mokestį.
II.3.3. Turto perdavimas likvidavimo institucijai
(49)
2010 m. rugsėjo 10 d. Vokietija taip pat pranešė apie maždaug 210 mlrd. EUR nominaliosios vertės turto ir maždaug 280 mlrd. EUR išvestinių finansinių priemonių perdavimą likvidavimo institucijai FMS-WM. Ši institucija įsteigta 2010 m. liepos 8 d. valdybos sprendimu pagal Vokietijos Finansų rinkos stabilizavimo fondo įstatymo (Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz) (toliau - FMStFG) 8a straipsnį. FMS-WM valdo tą koncerno HRE turtą ir išvestines finansines priemones, kurie buvo ne strateginio pobūdžio arba kėlė nepriimtiną riziką, arba buvo nepriimtina našta kapitalui. Ji veikia nepriklausydama nuo HRE ir yra apsaugota SoFFin pareiga kompensuoti nuostolius, tačiau neturi banko licencijos, taigi nemažai HRE turto buvo galima perduoti tik sintetiškai; atsižvelgiant į specifines aplinkybes, buvo sukurti skirtingi perdavimo mechanizmai, siekiant panašaus reguliuojamojo paramos kapitalui poveikio PBB ar koncernui HRE.
(50)
2010 m. rugsėjo 24 d. šią perdavimo priemonę Komisija laikinai patvirtino. Pagal ją ne strateginio pobūdžio ir sunkumų patiriantis turtas, kaip antai Vyriausybės obligacijos ar sunkumų patiriančios nekilnojamojo turto paskolos (arba, kaip paaiškinta 49 punkte, tik reguliuojamasis jų nuosavo kapitalo poreikis), perduodamas valstybės remiamai institucijai, kad ši laikui bėgant jį likviduotų. Prie perduoto ne strateginio pobūdžio turto priskirtas ir toks turtas, kurio negalima panaudoti padengtoms obligacijoms užtikrinti.
(51)
Perdavimas įsigaliojo 2010 m. rugsėjo 30 d. Šiuo metu perduoti skirto portfelio balansinė vertė atsižvelgiant į amortizaciją yra 173 mlrd. EUR. Komisija, remdamasi Komisijos komunikatu dėl sumažėjusios vertės turto tvarkymo Bendrijos bankų sektoriuje (toliau - Komunikatas dėl sumažėjusios vertės turto) (18), pasamdė išorės ekspertus, kad jie padėtų įvertinti portfelį, nustatyti pagalbos elementą ir atsakyti į klausimą, ar perduodant šį turtą kaip pagrindas imta vertė, didesnė už realiąją ekonominę vertę, ir kokiu mastu. Kaip numatyta Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto, išorės ekspertą nepriklausomam vertinimui parengti pasamdė ir Vokietija.
(52)
Portfelis apėmė apie 30 mlrd. EUR geografiškai diversifikuotų komercinės paskirties nekilnojamojo turto paskolų, kurios daugiausia buvo skirtos biurų pastatams ir prekybos centrams finansuoti, galiojo palyginti trumpai (trejus metus), tačiau buvo mažesnės kredito kokybės.
(53)
Kitą portfelio dalį sudarė su nekomercinės paskirties nekilnojamuoju turtu susijusi veikla, kuri apėmė viešojo sektoriaus finansavimą ar obligacijas ir paskolas viešiesiems ir tiekimo subjektams. Didžiąją šios veiklos dalį sudarė standartiniai (angl. plain-vanilla) skolos vertybiniai popieriai, tačiau ir struktūrizuotos paskolų priemonės (31 mlrd. EUR) bei valstybės skolos vertybiniai popieriai (30 mlrd. EUR). Šios portfelio dalies turto kokybė buvo gerokai geresnė negu komercinės paskirties nekilnojamojo turto paskolų. Tačiau kadangi vertybinių popierių galiojimo laikas buvo ilgas ir juos išpirkus paskolų kainų skirtumo pokytis rinkoje padidėjo, jų rinkos kaina gerokai sumažėjo.
(54)
Komisijos ekspertai padarė išvadą, kad sudėtinės komercinės paskirties nekilnojamojo turto paskolos ir struktūrizuotos paskolų priemonės (daugiausia paskolų studentams pakeitimas vertybiniais popieriais, paskolų valdžios sektoriui pakeitimas vertybiniais popieriais ir 5 mlrd. EUR iš apsikeitimo grąžomis sandorių (angl. total return swap), priešingai negu kai kuriais kitais pagalbos atvejais, apskritai buvo saugios. Komisijos ekspertų nuomone, pagal šias kategorijas tikėtini menki nuostoliai, tačiau, remdamiesi Halcyon ir Pegasus įsipareigojimų grynaisiais (angl. cash bonds) vertinimu ir atsižvelgdami į apsikeitimo grąžomis sandorio neigiamą pagrindą ir numanomas finansavimo išlaidas, šiuos nuostolius jie apskaičiavo didesnius negu Vokietijos ekspertai. Standartiniai skolos vertybiniai popieriai, priešingai, perduoti glaudžiai su paritetu susieta apsikeitimo sandorio verte, taigi daug didesne už realiąją ekonominę vertę. Be to, jais prekiauta rinkose, kuriose vertė nelabai sumažėjo, taigi jų realioji ekonominė vertė ir taip būtų turėjusi maždaug atitikti jų rinkos vertę. Todėl Komisijos ekspertai priėjo prie išvados, kad šios portfelio dalies realioji ekonominė vertė (angl. real economic value) yra gerokai mažesnė už vertę, kuria HRE ją perdavė FMS-WM.
(55)
Dėl išvestinių finansinių priemonių portfelio Komisijos ir Vokietijos ekspertų išvados beveik sutapo. Komisijos ekspertai taip pat nustatė šiek tiek didesnį paskolų rizikos atitikmenį negu Vokietijos ekspertai ir atsižvelgė į kai kurias savo atliktos atrankos išvadas, taip pat į bendrą poveikį „veiklos rizikai“, nes rėmėsi apdairiomis prielaidomis dėl apsidraudimo sandorių bendrojo veiksmingumo trūkumų.
(56)
Toliau lentelėje pateikta Komisijos ekspertų išvadų santrauka:
(mlrd. EUR)
Portfelis
Nominalioji vertė
Perdavimo vertė
Δ Realioji ekonominė vertė - perdavimo vertė
(Vokietijos duomenys)
Δ Realioji ekonominė vertė - perdavimo vertė
(Komisijos ekspertų duomenys)
Skirtumas
(Komisija/Vokietija)
Obligacijos
83,444
93,960
-0,902
-7,590
-6,688
Struktūrizuotos paskolos
31,199
30,111
-0,765
-1,981
-1,216
Komercinės paskirties nekilnojamojo turto paskolos
26,312
23,874
-1,211
-2,800
-1,589
Nekomercinės paskirties nekilnojamojo turto paskolos
29,834
31,115
-0,222
-1,084
-0,862
Išvestinės finansinės priemonės
280,255
-13,106
-2,149/
-2,531
-2,786
-0,255
Iš viso
451,044
165,954
-5,249/
-5,631
-16,241
-10,610
(57)
Taigi, ekspertų skaičiavimu, kaip realiosios ekonominės vertės ir perdavimo vertės skirtumas apibrėžiama pagalbos suma, kuri pagal Komunikatą dėl sumažėjusios vertės turto iš pat pradžių nesuderinama su vidaus rinka, sudaro maždaug 16,2 mlrd. EUR. Visą pagalbos sumą, t. y. perdavimo vertės ir rinkos vertės skirtumą, apskaičiuoti gana sunku, nes pakankamai neturima lengvai prieinamų rinkos kainų už portfelio paskolų dalį. Remiantis kraštutine prielaida, kad visų skolos vertybinių popierių rinkos vertė yra nulis, bendra pagalba sudarytų 90 mlrd. EUR. Jei skolos vertybiniais popieriais būtų prekiaujama kaip likvidžiaisiais skolos vertybiniais popieriais su panašiu galiojimo terminu ir kredito kokybe, bendra pagalba sudarytų apie 20 mlrd. EUR.
II.4. Išsamaus tyrimo pradėjimo ir išplėtimo priežastys
(58)
2009 m. gegužės 7 d. dėl HRE suteiktos valstybės pagalbos Komisija pradėjo išsamų tyrimą, iš esmės grindžiamą tuo, kad Komisijai, ypač atsižvelgiant į HRE refinansavimo strategiją ir refinansavimo poreikį, kilo abejonių dėl jo gyvybingumo. Pirminiame restruktūrizavimo plane, pateiktame Komisijai 2009 m. balandžio 1 d., kaip HRE finansinių sunkumų priežastys nurodyti tik išoriniai veiksniai; taip pat siekta balanso sumą sumažinti tik 25 %, o tai reiškia, kad refinansavimo apimtis būtų likusi didelė. HRE ketino koncerno balanso sumą sumažinti parduodamas turtą rinkoje, o ne perduodamas jį likvidavimo institucijai. Restruktūrizavimo plane, be kita ko, viešojo sektoriaus finansavimas, iš kurio gaunama maža marža, įvardytas kaip viena iš pagrindinių HRE veiklos sričių. Restruktūrizavimo plane beveik nebuvo pateikta informacijos apie restruktūrizavimo procesui esminius aspektus, kaip antai IT sistemų pertvarkymas ir integravimas. Tuo metu Komisija taip pat abejojo, ar pakankamos galimam rinkos iškreipimui apriboti numatytos priemonės ir ar užtikrintas pakankamas dalijimasis našta.
(59)
2009 m. lapkričio 13 d. išsamus tyrimas išplėstas dėl šių priežasčių:
a)
reikėjo įtraukti papildomas valstybės HRE suteiktas priemones - 2,96 mlrd. EUR kapitalo injekciją (žr. 30 punktą), 3 mlrd. EUR kapitalo injekciją (žr. 31 ir 32 punktus), 8 mlrd. EUR garantiją (žr. 41 ir 42 punktus), 10 mlrd. EUR garantiją (žr. 43 ir 44 punktus) ir 2 mlrd. EUR garantiją (19) galimam likvidavimo sprendimui finansuoti bei iš viso iki 4 mlrd. EUR kapitalo injekcijas (toliau suskirstyta taip: 1,85 mlrd. EUR kapitalo injekcija, apie kurią paaiškinta 33 ir 34 punktuose, ir 2,08 mlrd. EUR kapitalo injekcija, nurodyta 35 punkte);
b)
Komisija abejojo, ar restruktūrizavimo priemonės suderinamos su Komisijos komunikato dėl finansų sektoriaus gyvybingumo atkūrimo ir restruktūrizavimo priemonių vertinimo pagal valstybės pagalbos taisykles dabartinės krizės sąlygomis (20) (toliau - Komunikatas dėl finansų sektoriaus restruktūrizavimo priemonių) reikalavimais.
(60)
2010 m. rugsėjo 24 d. išsamus tyrimas dar kartą išplėstas dėl šių priežasčių:
a)
reikėjo įtraukti papildomas valstybės HRE suteiktas priemones - 20 mlrd. EUR garantiją (žr. 45 ir 46 punktus), dar vieną ne didesnę kaip 20 mlrd. EUR garantiją (žr. 47 ir 48 punktus) ir turto perdavimą likvidavimo institucijai (žr. 49-57 punktus);
b)
Komisija abejojo, ar paramos turtui priemonė atitiko Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto reikalavimus, ypač dėl skaidrumo, vertinimo, dalijimosi našta ir atlygio; taip pat, Komisijos nuomone, nebuvo pakankamai įrodyta, kad restruktūrizavimo planu galima užtikrinti gyvybingumo atkūrimą, tinkamą dalijimąsi našta ir tinkamą galimo konkurencijos iškreipimo apribojimą.
II.5. Pagrindiniai restruktūrizavimo plano aspektai
(61)
2009 m. balandžio 1 d. Vokietija Komisijai pateikė pirmą HRE restruktūrizavimo plano projektą, o 2011 m. birželio 14 d., kelis kartus pakeitusi, galutinai atnaujintą planą. Jei neminimas kitas planas, visos šiame sprendime daromos nuorodos yra į šią galutinę 2011 m. birželio 14 d. versiją.
(62)
Pagal restruktūrizavimo planą HRE, savo sumažėjusios vertės turtą, kurio nominalioji vertė 210 mlrd. EUR, perdavęs likvidavimo institucijai FMS-WM, savo komercinę veiklą organizuos taip, kad remiantis patikima finansavimo koncepcija ir vykdant geresnę vidaus priežiūrą galėtų veikti jo pagrindinis bankas PBB. Šis bankas veiks kur kas mažesniu mastu negu HRE prieš krizę; tai taikytina ir balanso sumai, naujos veiklos apimčiai, darbuotojų skaičiui, filialų tinklui ir pagrindiniams regioninės HRE veiklos aspektams.
(63)
Priešingai negu prieš krizę, PBB strateginė balanso suma, pakoreguota pozicijomis, kurių terminas baigiasi ir kurios perduotos FMS-WM, 2011 m. pabaigoje sudarys maždaug 15 % 2008 m. pabaigoje buvusios HRE koncerno balanso sumos. Taigi nauja veikla nekilnojamojo turto finansavimo srityje sumažės iki 30 % prieš krizę buvusio lygio (HRE nauja veikla komercinės paskirties nekilnojamojo turto finansavimo srityje 2007 m. siekė 32,1 mlrd. EUR). Darbuotojų skaičius sumažintas apie 30 %, o visa prieš krizę dirbusi HRE valdyba pakeista. Daugiau kaip 30 bendrovių turėtos akcijos, iš kurių trečdalis ne Europos šalyse, parduotos, likviduotos arba likviduojamos. 26 iš 32 filialų uždaryti ir visame koncerne pradėta vykdyti daugiametį IT struktūros pertvarkymo projektą „New Evolution“, kuriam skirta apie 180 mln. EUR.
(64)
PBB ir toliau veiklą vykdys dviejose strateginėse srityse - nekilnojamojo turto finansavimo ir viešųjų investicijų finansavimo. Abiejose srityse apsiribojama turtu, tinkamu Vokietijos padengtoms obligacijoms - hipotekos lakštams arba Vyriausybės paskolos lakštams. Visa kita komercinė veikla, ypač viešojo sektoriaus finansavimas, infrastruktūros finansavimas, kapitalo rinkos sandoriai ir turto valdymas, nutraukiama.
(65)
Dėl kitų dviejų HRE Holding patronuojamųjų bendrovių numatyta: DEPFA Bank plc nuo šio sprendimo gavimo dienos savo veiklą nutrauks ir naujos veiklos nebevykdys. Tai galioja ir jo patronuojamosioms bendrovėms. HRE Finance i.L. yra likviduojama ir naujos veiklos taip pat nevykdo.
(66)
Vokietija teigia, kad dėl principinio sprendimo remtis nuosaikesne verslo strategija ir koncentruotis į Vokietijos hipotekos lakštus kaip į svarbiausią refinansavimo šaltinį pagerės paskolų verslo kokybė, nes šiems lakštams taikomas Vokietijos hipotekos lakštų įstatymas (Pfandbriefgesetz), kuriame nustatyti ypatingi rizikos valdymo, stebėjimo ir priežiūros reikalavimai bei apsaugos priemonės, kaip antai paskolos ir turto vertės santykio apribojimas. Vokietijos teigimu, dėl šios finansavimo strategijos kur kas sumažės ankstesnė HRE priklausomybė nuo tarpbankinės pinigų rinkos, kuri bus apribota pirmiausia išlaikymo tarpsniu prieš padengtų obligacijų išleidimą.
III. TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS
(67)
Toliau pateikiamos Komisijos gautų trečiųjų šalių pastabų santraukos:
a)
Vokietijos hipotekos lakštų bankų asociacijos Verband deutscher Pfandbriefbanken (toliau - VDP) pastabų santrauka (2009 m. lapkričio mėn.):
-
VDP yra įsitikinusi, kad į hipotekos lakštais grindžiamą verslą nukreiptas verslo modelis yra perspektyvus ir gali užtikrinti ilgalaikį banko gyvybingumą ir pelningumą be valstybės garantijų;
b)
bendrovės Heisse Kursawe Eversheds pastabų santrauka (2009 m. lapkričio mėn.):
-
Heisse Kursawe Eversheds mano, kad suteikiant pagalbą pažeidžiamos kai kurių akcininkų teisės, SoFFin ketinimas perimti visas HRE akcijas mažumos akcininkams pritaikius privalomo akcijų pardavimo reikalavimą yra dar viena valstybės pagalba, o privalomo akcijų pardavimo reikalavimas yra netinkamas ir juo pažeidžiamas laisvo kapitalo judėjimo principas;
c)
bendrovės Heisse Kursawe Eversheds pastabų santrauka (2010 m. vasario mėn.):
-
Heisse Kursawe Eversheds taip pat teigia, kad mažumos akcininkams pritaikytas privalomo akcijų pardavimo reikalavimas yra valstybės pagalba pagal SESV 107 ir tolesnius straipsnius, tokia pagalba pažeidžiamas laisvo kapitalo judėjimo principas ir valstybės pagalbą HRE galima patvirtinti tik jei HRE veiklą tęs pagal patikimą restruktūrizavimo planą;
d)
Bohdano Kalwarowskyj pastabų santrauka (2010 m. vasario mėn.):
-
B. Kalwarowskyj mano, kad iš HRE vertinimo ekspertizės, kuri pateikta 2009 m. spalio 5 d., kai mažumos akcininkams buvo pritaikytas privalomo akcijų pardavimo reikalavimas, aiškiai matyti, kad HRE bus gyvybingas ir pelningas, ir kad SoFFin kartu su HRE stengiasi sumažinti įmonės vertę.
IV. VOKIETIJOS PASTABOS DĖL TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ
(68)
2010 m. kovo 24 d. Komisija gavo Vokietijos pastabas dėl trečiųjų šalių pastabų:
a)
su Verband deutscher Pfandbriefbanken (VDP) susijusių pastabų santrauka:
-
Vokietijos teigimu, VDP pastabos patvirtina, kad HRE verslo modelio planai grindžiami patikimomis prielaidomis;
b)
su Heisse Kursawe Eversheds susijusių pastabų santrauka:
-
Vokietija mano, kad privalomo akcijų pardavimo reikalavimas nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, taigi ir klausimas, ar pažeidžiamas laisvo kapitalo judėjimo principas (o Vokietija įsitikinusi, kad, šiaip ar taip, nepažeidžiamas), išsamiam šio atvejo tyrimui nesvarbus;
c)
su Bohdanu Kalwarowskyj susijusių pastabų santrauka:
-
Vokietija pritaria B. Kalwarowskyj nuomonei, kad įgyvendinus planuojamas restruktūrizavimo priemones bus užtikrintas ilgalaikis HRE gyvybingumas.
V. VOKIETIJOS PASTABOS
(69)
Vokietija pripažįsta, kad priemonės yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.
(70)
2011 m. birželio 15 d. Vokietija pateikė Įsipareigojimų sąrašą, jį papildė 2011 m. liepos 1 d. (21); šiais įsipareigojimais siekiama užtikrinti, kad restruktūrizavimo plane pateiktas verslo modelis būtų praktiškai įgyvendintas, būtų tinkamai dalijamasi našta ir konkurencijos iškreipimas būtų apribotas iki reikalingo minimumo. Toliau pateikiama Įsipareigojimų sąrašo santrauka:
a) restruktūrizavimo plano ir įsipareigojimų įgyvendinimas: Vokietija užtikrina, kad galutinės redakcijos restruktūrizavimo planas ir įsipareigojimai bus visiškai įgyvendinti;
b) įsipareigojimų trukmė: iš esmės įsipareigojimai galioja iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos, t. y. iki 2015 m. gruodžio 31 d. Įsipareigojimai dėl DEPFA Bank plc ir jo patronuojamųjų bendrovių iš esmės nustos galioti, kai tik DEPFA Bank plc bus pakartotinai privatizuotas, jei tai įvyks anksčiau. Tokiu atveju Vokietija apie pardavimą visų pirma praneštų Komisijai ir, jei jis turėtų įvykti iki 2013 m. gruodžio 31 d., nevykdytų jo be Komisijos patvirtinimo. Įsipareigojimai dėl PBB nustos galioti, kai tik PBB bus pakartotinai privatizuotas, tačiau bet kokiu atveju ne anksčiau kaip iki 2013 m. gruodžio 31 d.;
c) veiklos sritys: Vokietija užtikrina, kad naują veiklą vykdys tik PBB ir ji apims tik dvi sritis - nekilnojamojo turto finansavimą ir viešųjų investicijų finansavimą, o veikla visose kitose srityse bus nutraukta (viešojo sektoriaus finansavimo portfelis liks PBB balanse, tačiau tik kaip besibaigiančio galiojimo portfelis); visos kitos HRE bendrovės savo komercinę veiklą taip pat nutrauks;
d) PBB pakartotinis privatizavimas: Vokietija PBB pakartotinai privatizuos kuo greičiau, ne vėliau kaip iki 2015 m. gruodžio 31 d.;
e) PBB augimo ribojimas: Vokietija užtikrina, kad PBB augimo rodikliai, susiję su balanso sumų dydžiu ir su naujos veiklos apimtimi, neviršys tam tikrų ribų;
f) likvidavimo institucija: Vokietija užtikrina, kad nuo 2013 m. rugsėjo 30 d. PBB likvidavimo institucijai FMS-WM nebeteiks jokių turto valdymo ir refinansavimo paslaugų ir kad organizaciniu požiūriu bus užtikrinama galimybė šias paslaugas perimti tretiesiems asmenims;
g) dalyvavimas rinkoje: Vokietija užtikrina, kad PBB naujos veiklos sandorius sudarys tik šiose geografinėse rinkose:
i)nekilnojamojo turto finansavimo srityje:
-
pagrindinės rinkos (22): Vokietija, Didžioji Britanija, Prancūzija ir Ispanija;
-
kitos rinkos: Švedija, Lenkija, Čekija, Belgija, Nyderlandai, Liuksemburgas, Austrija, Šveicarija, Danija, Suomija, Norvegija, Slovakija ir Vengrija;
ii)viešųjų investicijų finansavimo srityje:
-
pagrindinės rinkos: Vokietija, Prancūzija, Ispanija ir Italija;
-
kitos rinkos: Šveicarija, Austrija, Lenkija, Vengrija, Čekija, Slovakija, Švedija, Norvegija, Danija, Suomija, Belgija, Nyderlandai, Liuksemburgas ir Didžioji Britanija;
h) kompensacija už naudojimąsi likvidavimo institucija: Vokietija užtikrina, kad HRE pagal savo galimybes už naudojimąsi likvidavimo institucija FMS-WM kaip kompensaciją mokės tinkamą atlygį. Vokietija užtikrina, kad Federacinė finansų rinkos stabilizavimo institucija Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung (toliau - FMSA) HRE duos nurodymą tiesiogiai ar per savo patronuojamąsias bendroves FMS-WM sumokėti 1,59 mlrd. EUR. Mokėti turės tos HRE bendrovės, kurios likvidavimo institucijai perdavė savo turto pozicijas ir kurių pagrindinio kapitalo kvota viršija 15 %. PBB pasiliks pelną, kad galėtų grąžinti akcijas be balsavimo teisės;
i) palūkanų ir dividendų mokėjimo ribojimas: Vokietija užtikrina, kad HRE ir jo bendrovės, kiek tai leidžiama teisiškai, nemokės palūkanų ir dividendų;
j) grąžos ribojimas: Vokietija užtikrina, kad HRE ir jo bendrovės nemokės grąžos už kitas nuosavų lėšų priemones;
k) įmonių pirkimo ribojimas: Vokietija užtikrina, kad HRE ir jo bendrovės per restruktūrizavimo plano įgyvendinimo laikotarpį nepirks kitų įmonių;
l) įsipareigojimai dėl HRE/PBB informacinių technologijų: Vokietija užtikrina, kad bus visiškai įgyvendintas banko IT sistemų pagerinimo projektas;
m) įsipareigojimas dėl būtiniausių naujos veiklos pajamų tikslų (pagal riziką pakoreguota kapitalo grąža, toliau - RAROC): Vokietija užtikrina, kad PBB vykdydamas savo naują strateginę veiklą nesuteiks naujų paskolų, kurių RAROC (angl. risk-adjusted return on capital) bus mažesnė kaip10 % pagrindinės sandorio sumos;
n) už priežiūrą atsakingas patikėtinis: Vokietija užtikrina, kad restruktūrizavimo planas ir visi Įsipareigojimų sąraše nurodyti įsipareigojimai bus įvykdyti tinkamai ir kad jų vykdymą nuolat prižiūrės pakankamai kvalifikuotas už priežiūrą atsakingas patikėtinis.
VI. PAGALBOS VERTINIMAS
VI.1. Valstybės pagalbos buvimas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį ir galimi gavėjai
(71)
Įvairias nagrinėjamas priemones suteikė arba tiesiogiai Vokietija, arba federacinės Vyriausybės įsteigtas ir kontroliuojamas SoFFin, taigi jos suteiktos iš valstybės išteklių. Priemonėmis HRE suteiktas atrankinis pranašumas, nes jam sudaryta galimybė palankesnėmis, ne rinkoje įprastomis, sąlygomis gauti naujo kapitalo, užtikrinti savo veiklą garantijomis ir pasinaudoti paramos turtui priemone. HRE veiklą vykdo tarptautiniu mastu ir konkuruoja su kitais Vokietijos ir kitų šalių bankais. Dėl šių priežasčių priemonės, kaip jau paaiškinta ankstesniuose Komisijos sprendimuose dėl HRE (23), yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.
(72)
HRE koncerne naują veiklą vykdo, taigi aktyviai veikia rinkose, tik PBB (įskaitant jo patronuojamąsias bendroves). Taigi PBB yra ta HRE priklausanti įmonė, kuri tęsia jo veiklą (tiesa, ribotos apimties, kaip paaiškinta 63 punkte). Visos kitos HRE grupei priklausančios įmonės (t. y. DEPFA Bank plc ir jo patronuojamosios bendrovės bei HRE Finance i.L.) veiklą nutraukia; jos atlieka tik tas operacijas, kurios būtinos tinkamai likvidacijai užtikrinti, o naujos veiklos nebevykdo.
(73)
Visų pagalbos priemonių (neatsižvelgiant į tai, ar jos oficialiai suteiktos HRE, HRE Holding, PBB ar DEPFA Bank plc) galutinis tikslas ir paskirtis yra užtikrinti, kad PBB galėtų toliau veikti rinkose. Taigi nagrinėjamo konkurencijos iškreipimo priežastis yra tolesnis PBB dalyvavimas rinkoje. DEPFA Bank plc galima laikyti grynai turto, kuris dėl įvairiausių priežasčių nebuvo perduotas FMS-WM („blogajam bankui“), likvidavimo institucija (panašia kaip FMS-WM). Šis bankas savo turtą iki jo termino pabaigos naudos arba parduos rinkoje, tačiau nuo šio sprendimo gavimo dienos naujos veiklos nebevykdys (24).
(74)
Kadangi PBB yra HRE ekonominės veiklos tęsėjas, Komisija, remdamasi savo sprendimų priėmimo praktika (25), pagalbos gavėju laiko PBB ir tolesnį tyrimą dėl pagalbos suderinamumo sutelks į jį.
(75)
Dėl Heisse Kursawe Eversheds svarstymų, kad mažumos akcininkams pritaikytas privalomo akcijų pardavimo reikalavimas yra valstybės pagalba, Komisija pažymi, kad, nors kapitalo injekcijos HRE yra valstybės pagalba, mažumos akcininkams pritaikytas privalomo akcijų pardavimo reikalavimas (t. y. šių akcininkų akcijų perėmimas jiems už tai atitinkamai sumokant) savaime pagalbos elemento neapima, nes bankui dėl to iš valstybinių išteklių nesuteikta jokio pranašumo. Pritaikius privalomo akcijų pardavimo reikalavimą valstybė mažumos akcininkams sumokėjo atlygį, kuris neturėjo jokio ekonominio poveikio HRE. Bankui tai reiškė tik tiek, kad pasikeitė jo savininkų struktūra. Todėl šiame sprendime klausimo, ar pritaikius privalomo akcijų pardavimo reikalavimą pažeistos laisvo kapitalo judėjimo susitarimo nuostatos, nagrinėti nereikia.
VI.2. Pagalbos suderinamumas su vidaus rinka
VI.2.1. SESV 107 straipsnio 3 dalies b punkto taikymas
(76)
SESV 107 straipsnio 3 dalies b punkte sakoma, kad su vidaus rinka suderinama galima laikyti pagalbą, jei ji skirta kurios nors valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti. Kadangi sistemiškai svarbaus banko žlugimas turi tiesioginių neigiamų pasekmių finansų rinkoms ir netiesioginių visai valstybės narės ekonomikai, Komisija šiuo metu, atsižvelgdama į tebesitęsiantį nestabilumą finansų rinkose, savo valstybės pagalbos priemonių bankų sektoriuje vertinimą grindžia šia nuostata.
(77)
Komisija, ypač atsižvelgdama į ankstesnę HRE padėtį hipotekos lakštų rinkoje, į ankstesnę HRE balanso sumą ir į ankstesnę HRE išvestinių finansinių priemonių apimtį, nemato pagrindo abejoti Vokietijos teiginiu, kad HRE yra sistemiškai svarbus bankas.
(78)
Komisija pažymi, kad HRE pasinaudojo gelbėjimo pagalba, kurią Komisija laiko suderinama su vidaus rinka, tačiau reikia išnagrinėti, ar šią pagalbą galima laikyti su vidaus rinka suderinama restruktūrizavimo pagalba. Todėl Komisija turi ištirti, ar šios priemonės ir visos kitos restruktūrizavimo priemonės, t. y. 52 mlrd. EUR garantijos ir 2,08 mlrd. EUR kapitalo injekcija, suderinamos su vidaus rinka pagal Komunikatą dėl sumažėjusios vertės turto ir Komunikatą dėl finansų sektoriaus restruktūrizavimo priemonių.
VI.2.2. Vertinimas remiantis Komunikatu dėl sumažėjusios vertės turto
(79)
Bet koks turto perdavimas likvidavimo institucijai turi atitikti Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto nuostatas. Be to, Komunikate dėl finansų sektoriaus restruktūrizavimo priemonių sakoma, kad tinkamas atlygis už bet kokią valstybės intervenciją paprastai yra viena iš tinkamiausių konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių, nes ja ribojama pagalbos suma. Taip pat gali reikėti apriboti banko plėtrą kai kuriose verslo ar geografinėse srityse, pavyzdžiui, į rinką orientuotomis priemonėmis, kaip antai specialiais kapitalo reikalavimais, kai tiesiogiai ribojant plėtrą būtų susilpninta rinka, arba siekiant sumažinti moralinę riziką.
(80)
Kalbant apie perduodamo turto tinkamumą suteikti jam paramą, Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto 34 punkte sakoma, kad parenkant atskiras turto tinkamumo kategorijas būtina taikyti pragmatišką ir lankstų požiūrį. Komisija lankstų požiūrį taikė ir turto perdavimui pritarė kitose bylose dėl pagalbos, kai, griežtai vertinant, tas turtas nekėlė nuostolių rizikos, o tik, atsižvelgiant į radikalų to banko verslo modelio pakeitimą, nebuvo strateginės reikšmės.
(81)
Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto 46 punkte nustatyta, kad, siekiant padėti bankams lengviau atkurti gyvybingumą ir užkirsti kelią galimiems interesų konfliktams, reikia užtikrinti aiškų funkcinį ir organizacinį paramą gaunančio banko ir jo sumažėjusios vertės turto atskyrimą. Komisija žino, kad steigiant likvidavimo instituciją ypač dėl techninių priežasčių nebuvo įmanoma iš karto nutraukti PBB ir FMS-WM sąsajų. Tačiau tai reikia padaryti kuo greičiau. Todėl Vokietija įsipareigojo, kad PBB pasirūpins visiška organizacine susijusių verslo funkcijų nepriklausomybe ir po 2013 m. rugsėjo 30 d. jų nevykdys už FMS-WM.
(82)
Dėl vertinimo ir dalijimosi našta Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto 21 punkte sakoma, kad tinkamas atlygis yra reikiamo dalijimosi našta dalis. Komisija tiria, ar, kaip nustatyta Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto IV priede, į nustatomą paramos turtui kainą įtrauktas atlygis valstybei, kuriame tinkamai atsižvelgiama į būsimų nuostolių, viršijančių tuos, kurie numatyti nustatant realiąją ekonominę vertę, riziką. Pagal Komisijos sprendimų bylose dėl paramos turtui priemonių priėmimo praktiką (26) reikiamas atlygis už paramą nuosavam kapitalui vertinamas remiantis perdavimu realiąja ekonomine verte, net jei ji mažesnė už perdavimo vertę.
(83)
Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto 41 punkte nustatyta, kad perdavimo vertė turėtų atitikti realiąją ekonominę vertę. Jei valstybė narė nusprendžia, kad reikia - visų pirma siekiant išvengti techninio nemokumo - taikyti perdavimo vertę, kuri viršija realiąją ekonominę vertę, tai gali būti priimtina tik tuo atveju, jeigu kartu vykdomas didelio masto restruktūrizavimas ir nustatomos sąlygos, kuriomis remiantis vėliau bus galima susigrąžinti šią papildomą pagalbą, pavyzdžiui, nustatant lėšų susigrąžinimo mechanizmus.
(84)
Tuo remdamasi Komisija daro išvadą, kad vėliau grąžintinas realiosios ekonominės vertės ir perėmimo vertės skirtumas, kuris apskaičiuotas padedant nepriklausomiems ekspertams, yra 16,2 mlrd. EUR ir todėl bankas turi būti radikaliai restruktūrizuotas ir sumažintas. Pagal Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto 21 punktą papildomo atlygio mokėti nereikia, nes po pirmesnio 16,2 mlrd. EUR kapitalo atskaitymo kito priemonės paramos poveikio nuosavam kapitalui nelaukiama (27).
(85)
Komisija pažymi, kad Vokietija nenumatė aiškaus šios sumos susigrąžinimo, tačiau įtraukė išlygas, kuriomis, kiek įmanoma, suteikiamos galimybės ją susigrąžinti. Jose numatyta:
a)
sąlyginis įpareigojimas koncernui HRE likvidavimo institucijai sumokėti 1,59 mlrd. EUR;
b)
PBB neišmokėtus dividendus panaudos Vokietijos Federacinės Respublikos akcijoms be balsavimo teisės grąžinti;
c)
kai visa 1,59 mlrd. EUR suma bus išmokėta, koncerno dalis DEPFA Bank plc (t. y. pagrindinė bendrovė ir visos patronuojamosios bendrovės) Vokietijai už valstybės paramą turės sumokėti tinkamą atlygį;
d)
nors HRE nacionalizuotas, Vokietija ketina PBB pakartotinai privatizuoti, taigi ji gaus pajamų ir iš galimo pakartotinio privatizavimo. Be to, kadangi bankas perduotas valstybės nuosavybėn ir dabar valstybė ketina jį pakartotinai privatizuoti, galima teigti, kad valstybė bandys iš savo įdėtų lėšų susigrąžinti kuo daugiau ir kad ankstesnių akcininkų įnašas buvo tinkamas.
Be to, planuojamas restruktūrizavimas yra labai didelio masto - numatyta „gerąjį“ pagrindinį banką radikaliai sumažinti iki maždaug 15 % 2008 m. pabaigoje buvusio HRE dydžio. Susiejant tai su įsipareigojimais dėl augimo ribojimo, produktų pasiūlos ribojimo, įmonės valdymu ir pakartotiniu privatizavimu skelbiant viešą konkursą, visą restruktūrizavimo paketą galima laikyti pakankamai didelio masto atsižvelgiant į Komunikatą dėl sumažėjusios vertės turto.
(86)
Komisija taip pat pažymi, kad jos išsakytas abejones, jog Vokietija ir HRE galbūt nepasirengę ir nepajėgūs užtikrinti visišką turto vertės sumažėjimo ex ante skaidrumą ir informacijos atskleidimą, Vokietija išsklaidė pateikdama išsamius įpareigotų banko darbuotojų kolektyvo parengtus duomenis. Be to, HRE, iš dalies Komisijos prašymu, užsakė atlikti savo duomenų rinkinių darnumo ir kokybės vertinimą, dėl to Komisijos ekspertams buvo lengviau juos galutinai patikrinti. Be to, Vokietija ir PBB įsipareigojo labai pagerinti rizikos valdymo ir atskaitomybės sistemas, siekdami išsklaidyti Komisijos abejones dėl galimų būsimos valdymo informacinės sistemos trūkumų.
VI.2.3. Suderinamumas pagal Komunikatą dėl finansų sektoriaus restruktūrizavimo priemonių
(87)
Komunikate dėl finansų sektoriaus restruktūrizavimo priemonių pateiktos pagalbą reglamentuojančios taisyklės, kurių privalu laikytis restruktūrizuojant finansų įstaigas per dabartinę krizę. Jame nustatyta, kad per dabartinę finansų krizę restruktūrizuojant finansų įstaigą, siekiant, kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktą, turi būti užtikrinamas ilgalaikis to banko gyvybingumo atkūrimas, numatytas tinkamas paties pagalbos gavėjo įnašas (dalijimasis našta) ir pakankamos priemonės konkurencijos iškreipimui apriboti (28).
(88)
Jau suteiktos ir dar planuojamos suteikti kapitalo injekcijos ir perdavus turtą atsiradusios valstybės pagalbos dydis kartu sudaro daugiau kaip 20 % prieš krizę buvusio HRE pagal riziką įvertinto turto.
VI.2.3.1. PBB ilgalaikio gyvybingumo atkūrimas
(89)
Kaip nustatyta Komunikato dėl finansų sektoriaus restruktūrizavimo priemonių 2 skirsnyje, Vokietija pateikė visapusišką ir išsamų restruktūrizavimo planą, kuriame paaiškintos finansinių HRE sunkumų priežastys ir pateiktas išsamus verslo modelis.
(90)
Iš restruktūrizavimo plano ir papildomų Vokietijos paaiškinimų matyti, kad HRE sunkumai daugiausia sietini su šiais veiksniais:
a)
HRE ir ypač jo bendrovė DEPFA Bank plc, finansavimą gaudavę tik pinigų ir kapitalo rinkoje ir nenaudoję franšizės finansavimo, buvo labai priklausomi nuo sklandaus tarpbankinės kapitalo rinkos veikimo, o šis, bankrutavus Lehman Brothers, kuriam laikui visiškai sutriko;
b)
sena našta dėl turto, kuris dėl savo tikrojo rizikos profilio neduoda tinkamos investicijų grąžos;
c)
koncernas HRE atsirado susijungus keliems nedideliems bankams, kurie naudojo skirtingas IT sistemas, kurios nebuvo integruotos į vieną bendrą, suderintą rizikos valdymo sistemą.
(91)
Kaip paaiškinta pirmiau, restruktūrizavimu ir numatytomis priemonėmis, kurios pirmiausia susijusios su banko aprūpinimu kapitalu ir vidaus kontrolės sistemomis, siekiama neleisti pasikartoti likvidumo problemoms, dėl kurių bankas vos nebankrutavo. Restruktūrizavimo plane gana konkrečiai aptartos daugiausia problemų keliančios sritys - numatyta remtis stabilesne, hipotekos lakštais grindžiama finansavimo koncepcija, sumažinti ligšiolinę priklausomybę nuo tarpbankinės pinigų rinkos, pagerinti ir integruoti IT struktūrą, apriboti veiklą regionuose, sumažinti filialų tinklą ir absoliučią veiklos apimtį. Ši koncepcija logiškai papildoma sprendimu nutraukti kitą komercinę veiklą ir palikti ją PBB balanse kaip besibaigiančio galiojimo portfelį.
(92)
Taigi abiejose liekančiose PBB veiklos srityse bus apsiribojama turtu, tinkamu Vokietijos padengtoms obligacijoms (hipotekos lakštams arba Vyriausybės paskolos lakštams). Argumentas, kad dėl tokios nuosaikesnės verslo strategijos pagerės paskolų teikimo kokybė, yra svarus, ypač atsižvelgiant į Vokietijos hipotekos lakštų įstatymo (Pfandbriefgesetz) nuostatas dėl rizikos valdymo, stebėjimo ir priežiūros bei paskolos ir turto vertės santykio (pvz., paskolos ir turto vertės santykio ribų).
(93)
Komisija 2010 m. rugsėjo 24 d. sprendimo išplėsti tyrimo procedūrą 92 punkte (žr. šio sprendimo 15 punktą) išreiškė abejonę, ar bankas vykdydamas būsimą komercinę veiklą, ypač viešojo sektoriaus finansavimo srityje, kuriam būdingos mažos maržos, gali gauti pakankamas maržas. Vieną ankstesnės viešojo sektoriaus finansavimo veiklos dalį, būtent viešųjų investicijų finansavimą, numatyta tęsti. Tačiau viešųjų investicijų finansavimas apima tik su valstybės investicijomis susijusių produktų finansavimą ir tuo skiriasi nuo valstybinio sektoriaus finansavimo, t. y. neasignuoto valstybinių institucijų finansavimo, kuriam būdingos ypač mažos maržos. Kadangi pagal pakoreguotą verslo modelį valstybinio sektoriaus finansavimo veikla, kuriai būdingos mažos maržos ir kuri sudarė apie 75 % ankstesnės viešojo sektoriaus finansavimo veiklos, nutraukiama ir paliekama PBB balanse kaip besibaigiančio galiojimo portfelis, su tuo susijusios Komisijos abejonės sumažėjo. Taip pat Vokietija įsipareigojimu, kad PBB vykdydamas savo naują strateginę veiklą nesuteiks naujų paskolų, kurių RAROC bus mažesnė kaip 10 % pagrindinės sandorio sumos, sumažino su tuo susijusias Komisijos abejones.
(94)
Komisija taip pat pažymi, kad dėl sprendimo viešųjų investicijų finansavimą išlaikyti kaip antrą PBB veiklos sritį sumažėjo rinkos dalyvių ir reitingų agentūrų abejonės, kad bankas gali būti nepakankamai diversifikuotas, tai yra kai bankai apsiriboja tik viena veiklos sritimi ir yra per daug nuo jos priklausomi (vadinamieji monoline banks). Turėdamas dvi veiklos sritis, kurių verslo ciklai nebūtinai sutaps, PBB turėtų užsitikrinti stabilesnes ir geriau planuojamas pajamas ir būti pakankamai matomas institucinių investuotojų.
(95)
Iš restruktūrizavimo koncepcijos matyti aiškesnė organizacinė struktūra, nes prie pagrindinio verslo nebepriskiriama veikla, pavyzdžiui, kapitalo rinkų ir turto valdymo srityse, nebetęsiama, o filialų tinklas gerokai sumažinamas. Nemažai filialų jau uždaryta, tačiau pagal gerokai smulkesnį ir išsamesnį verslo planą keturi iš jų turėtų būti vėl atidaryti (Berlyne, Hamburge, Reino-Rūro regione ir Stokholme).
(96)
Restruktūrizavimo planu užtikrinama, kad PBB savo dalyvavimo rinkoje pernelyg neišplės. Naujų paskolų suteikimas abiejose veiklos srityse ribojamas nustatant viršutines ribas. PBB planuoja, kad atitinkamose pagrindinėse rinkose viešųjų investicijų finansavimo verslas sudarys 1-2 %, o nekilnojamojo turto finansavimo - 2-6 %.
(97)
Komisija pažymi, kad bankas pradėjo šalinti savo IT sistemos trūkumus. Iš pradžių IT tinklas buvo labai nevienalytis ir turėjo didelių trūkumų, ypač dėl rizikos valdymo funkcionalumo ir prietaikų, todėl 2009 m. HRE visame koncerne pradėjo daugiametį IT struktūros pertvarkymo projektą „New Evolution“, kuriam skyrė apie 180 mln. EUR. Sistema bus nuosekliai tobulinama per šešis etapus. Be kitų, projekte numatyti veiklos pagerinimai, kaip antai paskolų valdymo sistemų konsolidavimas, paskolų, rinkos ir likvidumo rizikos valdymo IT sistemų pagerinimas, ryšių su klientais (angl. front-office) sistemų standartizavimas ir su informacijos bei duomenų tikslumu, suskirstymu ir kokybe susiję pagerinimai. Iš duomenų apie IT pertvarkymo turinį ir eigą matyti, kad problemos pradėtos spręsti tinkamai ir per PBB restruktūrizavimo laikotarpį bus išspręstos reikiamu mastu. Komisijos nuomone, būsima IT sistema turi būti verslo procesams pritaikyta, funkcionali ir veiksminga šiuolaikiško ir apdairaus rizikos valdymo platforma, todėl labai svarbu, kad IT struktūros pertvarkymo planai būtų visiškai įgyvendinti.
(98)
BPP likvidumas, mokumas ir pelningumas (29) yra svarbiausi banko gyvybingumo rodikliai, todėl bus atlikta jų analizė ir pagrindiniu, ir nepalankiausiu atvejais (30).
(99)
Pagal restruktūrizavimo planą PBB savo refinansavimo nebeužsitikrins valstybės garantijomis, tačiau vis tiek liks finansų įstaiga, finansavimą gaunanti pinigų ir kapitalo rinkoje ir nenaudojanti franšizės finansavimo. Bankas laikysis strategijos gerokai sumažinti neužtikrinto refinansavimo apimtį ir vietoj to išleisti hipotekos lakštus, kurie laikomi stabilesniu finansavimo šaltiniu.
(100)
Kadangi staigus likvidumo trūkumas buvo viena iš pagrindinių HRE kilusių problemų, dėl kurių galų gale prireikė valstybės paramos, priežasčių, pagal restruktūrizavimo planą sudaromas pakankamas grynųjų ir likvidumo rezervas, atsižvelgiant į pasekmes, kurios gali atsirasti dėl susitarime „Bazelis III“ keliamų reikalavimų. Restruktūrizavimo pradžioje šis rezervas bus didžiausias, o vėliau vis mažės. Pagrindiniu atveju grynųjų ir likvidumo rezervas 2011 m. pabaigoje sudarytų apie [12-17] % PBB balanso sumos, o 2015 m. pabaigoje - [7-17] %. Nepalankiausiu atveju grynųjų ir likvidumo rezervas 2011 m. pabaigoje sudarytų per [7-10] % PBB balanso sumos, o 2015 m. pabaigoje - apie [7-10] %. Komisijos nuomone, likvidumo padėtis ir pagrindiniu, ir nepalankiausiu atvejais numatyta tinkamai.
(101)
Numatyta, kad pagrindinio kapitalo kvota (apskaičiuota pagal vidaus reitingais pagrįstą metodą pagal susitarimą „Bazelis II“) 2011 m. pabaigoje pagrindiniu atveju bus 12,9 %, nepalankiausiu atveju - 10,5 %, taigi PBB nuosavo kapitalo turės pakankamai ir restruktūrizavimo etape tenkins būtiniausius kapitalui keliamus reikalavimus. Remiantis restruktūrizavimo plane nurodytomis prielaidomis, pagrindinio kapitalo kvota 2015 m. pabaigoje pagrindiniu atveju sudarys 12,4 %, nepalankiausiu atveju - 11,3 %. Pagrindinio kapitalo kvotos sumažėjimas pagrindiniu atveju sietinas ne su nuostoliais, o pirmiausia su prognozuojamu pagal riziką įvertinto turto padidėjimu, kuris vėlgi sietinas su numatomu augimu (pagrindiniu atveju 2011-2015 m. PBB rezultatas atskaičius mokesčius bus teigiamas, tik nepalankiausiu atveju 2011-2012 m. - neigiamas).
(102)
Tikimasi, kad restruktūrizavimo etape PBB pelningumas pagerės. Pagal restruktūrizavimo planą pagrindiniu atveju pelnas atskaičius mokesčius 2011 m. sieks [110-150] mln. EUR, 2015 m. - [280-320] mln. EUR. Nors 2011 m. tai atitiks tik [3-6] % nuosavo kapitalo pajamingumą (atskaičius mokesčius), restruktūrizavimo etapo pabaigoje (2015 m.) - jau [8-11] % (atskaičius mokesčius). Taigi banko, vykdančio restruktūrizavimo plane numatytą komercinę veiklą, pagrindiniu atveju siekiamą nuosavo kapitalo pajamingumą galima laikyti patenkinamu kalbant ir apie PBB gyvybingumą, ir apie planuojamą jo pakartotinį privatizavimą. Vokietijos teigimu, atskaičius mokesčius likęs pelnas bus panaudotas ankstesnių metų nuostoliams padengti, o tai, atsižvelgiant į nuostolių perkėlimą, reiškia, kad PBB balanse iki 201[…] m. bus nuostoliai; tačiau grąžinus akcijas be balsavimo teisės 201[…] m. taip nebebus.
(103)
1 lentelė. PBB pelno ir nuostolių planas, pagal TFAS (Tarptautiniai finansinės atskaitomybės standartai) (pagrindiniu atveju), pagal restruktūrizavimo planą.
2011 m.
2012 m.
2013 m.
2014 m.
2015 m.
Palūkanų perviršis ir panašios pajamos
mln. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Komisinių perviršis
mln. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Pajamos iš veiklos
mln. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Palūkanų rizikos draudimas
mln. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Administracinė našta
mln. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Kitų pajamų saldas/išlaidos
mln. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Rezultatas neatskaičius mokesčių
mln. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Pajamų mokesčiai
mln. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Rezultatas atskaičius mokesčius
mln. EUR
[110-150]
[140-160]
[170-220]
[240-270]
[280-320]
(104)
Galima išskirti du svarbiausius PBB pelningumo augimo veiksnius: pirma, didės PBB pajamos iš komercinės veiklos ir, antra, mažės veiklos išlaidos.
(105)
Siekiant gauti daugiau pajamų, restruktūrizavimo plane numatyta pagerinti vidutinę paskolų maržą, ypač sudarant naujus ir pelningesnius sandorius. Tikimasi, kad nekilnojamojo turto finansavimo sektoriuje esant dabartiniams portfeliams grynoji marža nuo [85-100] bazinių punktų padidės iki [105-120] bazinių punktų (2011 m.), iki [105-110] bazinių punktų (2012 m.) ir pagaliau iki [95-100] bazinių punktų. Viešųjų investicijų finansavimo sektoriuje visame restruktūrizavimo etape numatoma [27-35] bazinių punktų grynoji marža, o tai reiškia, kad ji yra kur kas geresnė negu viešojo sektoriaus finansavimo sektoriuje esamam portfeliui apskaičiuota grynoji marža - [6-12] bazinių punktų (31). Šis pagerėjimas iš esmės sietinas su tuo, kad viešojo sektoriaus finansavimo veikla, kuriai būdingos mažos maržos, nebus tęsiama.
(106)
Kadangi turi būti užtikrinama, kad bus gautos pakankamai didelės maržos, Vokietijos įsipareigojimas, kad PBB, vykdydamas savo naują strateginę veiklą, nesuteiks naujų paskolų, kurių RAROC bus mažesnė kaip 10 % pagrindinės sandorio sumos, yra tinkamas ir reikalingas.
(107)
2011 ir 2012 m. atlygis, kurį PBB gaus už turto valdymo paslaugų suteikimą FMS-WM (HRE „blogajam bankui“), bus svarbus PBB pajamų šaltinis. Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto nustatyta, kad, siekiant padėti bankams lengviau atkurti gyvybingumą ir užkirsti kelią galimiems interesų konfliktams, reikia užtikrinti aiškų funkcinį ir organizacinį paramą gaunančio banko ir jo sumažėjusios vertės turto atskyrimą. Komisija žino, kad steigiant likvidavimo instituciją ypač dėl techninių priežasčių nebuvo įmanoma iš karto nutraukti PBB ir FMS-WM sąsajų. Tačiau tai reikia padaryti kuo greičiau. Todėl Vokietija įsipareigojo, kad PBB pasirūpins visiška organizacine susijusių verslo funkcijų nepriklausomybe ir po 2013 m. rugsėjo 30 d. jų nevykdys už FMS-WM. Tai galioja ir dėl FMS-WM refinansavimo. Šiuo įsipareigojimu taip pat siekiama užtikrinti, kad vidutiniu laikotarpiu PBB pats išlaikys savo gyvybingumą ir jam nebereikės naudoti atlygio, susijusio su sumažėjusios vertės turto perdavimu.
(108)
Komisija pažymi, kad PBB ketina gerokai sumažinti išlaidas. Restruktūrizavimo etape išlaidų ir pajamų santykis bus kur kas geresnis, pagrindiniu atveju - nuo [64-79] % (2011 m.) iki [32-42] % (2015 m.).
(109)
PBB ėmėsi kai kurių radikalių restruktūrizavimo priemonių, kurios turės įtakos pagrindinėms išlaidoms, pvz., uždarė daugybę filialų ir apie 30 % sumažino darbuotojų (2007 m. pabaigoje dirbo 2 000 darbuotojų, o 2010 m. pabaigoje - tik 1 366 (32). Vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais šios priemonės turės teigiamą poveikį veiklos išlaidoms, tačiau trumpuoju laikotarpiu dėl restruktūrizavimo išaugs neplanuotos išlaidos, ypač išeitinėms pašalpoms ir išankstinės pensijos išmokoms, advokatams ir konsultantams. Komisijos nuomone, prielaida, kad veiklos išlaidos po restruktūrizavimo bus daug žemesnio lygio, yra pagrįsta.
(110)
Sumažėjusios vertės turtą perdavus FMS-WM ir dėl to gerokai sumažėjus balanso sumai, pagrindiniu atveju PBB paskolų rizikos draudimas restruktūrizavimo etape atrodo stabilus.
(111)
Komisijai atrodo, kad PBB nuosavo kapitalo pajamingumo tikslai, net ir remiantis nepalankiausiu atveju daromomis prielaidomis, yra pakankamai tvirti, nes nekyla grėsmės nei PBB gyvybingumui, nei jo pakartotinio privatizavimo perspektyvoms. Pagal restruktūrizavimo planą nepalankiausiu atveju 2011 m. PBB patirs [100-125] mln. EUR nuostolių, tačiau baigiantis restruktūrizavimo etapui 2015 m. jau tikimasi [270-310] mln. EUR pelno. Šiuo atveju nuosavo kapitalo pajamingumas (atskaičius mokesčius) 2011 m. (- [2,8-3,8] %) ir 2012 m. būtų neigiamas; o 2015 m. siektų beveik [9-12] %.
(112)
2 lentelė. PBB pelno ir nuostolių planas, pagal TFAS (nepalankiausiu atveju), pagal restruktūrizavimo planą.
2011 m.
2012 m.
2013 m.
2014 m.
2015 m.
Palūkanų perviršis ir panašios pajamos
mln. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Komisinių perviršis
mln. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Pajamos iš veiklos
mln. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Palūkanų rizikos draudimas
mln. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Administracinė našta
mln. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Kitų pajamų saldas/išlaidos
mln. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Rezultatas neatskaičius mokesčių
mln. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Pajamų mokesčiai
mln. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Rezultatas atskaičius mokesčius
mln. EUR
- [100-125]
- [75-90]
[230-290]
[250-290]
[270-310]
(113)
Komisija, atsižvelgdama į verslo modelio, techninės infrastruktūros ir organizacinės struktūros pagerinimus ir į šių pagerinimų poveikį tikėtinam PBB likvidumui, mokumui ir pelningumui, mano, kad kalbant apie ilgalaikį gyvybingumo atkūrimą restruktūrizavimo planas atitinka Komunikato dėl finansų sektoriaus restruktūrizavimo priemonių reikalavimus.
VI.2.3.2. Pagalbos gavėjo įnašas/dalijimasis našta
(114)
Pagal Komunikatą dėl finansų sektoriaus restruktūrizavimo priemonių paramos gavėjas prie restruktūrizavimo išlaidų turi prisidėti savo įnašu. Šio komunikato 3 skirsnyje šiuo klausimu nustatyti šie principai:
a)
restruktūrizavimo pagalba turėtų būti ribojama išlaidų, reikalingų gyvybingumui atkurti, padengimu;
b)
siekiant apriboti pagalbos sumą minimaliai būtina, restruktūrizavimui finansuoti pagalbą gavęs bankas visų pirma turėtų panaudoti savo išteklius. Tam gali būti būtina, pavyzdžiui, parduoti turtą;
c)
restruktūrizavimo išlaidas turi prisiimti ne tik valstybė, bet ir visi, kas investavo į banką, padengdami nuostolius turimu kapitalu ir mokėdami reikiamą atlygį už valstybės intervenciją. Reikalavimu pasidalyti naštą siekiama dviejų tikslų - sumažinti konkurencijos iškraipymus ir išspręsti moralinės rizikos problemą (33).
(115)
Komisijos abejonės, kad pagalba galbūt nebuvo apribota ilgalaikiam gyvybingumui atkurti būtinu minimumu, išsklaidytos. Vokietija į HRE iš viso bus investavusi beveik 10 mlrd. EUR. Dalis šių kapitalo injekcijų, t. y. 2,08 mlrd. EUR, skirti likvidavimo institucijos FMS-WM kapitalui atkurti, kiti 1,59 mlrd. EUR restruktūrizavimo metu bus perduoti FMS-WM. Apie 63 % iš beveik 10 mlrd. EUR liks HRE koncerne.
(116)
PBB yra vienintelis koncerno HRE struktūrinis vienetas, kuris ateityje vykdys naują veiklą, todėl aktyviai konkuruoja su kitais rinkos dalyviais. Pagrindiniu atveju numatyta, kad 2011 m. pabaigoje pagrindinio kapitalo kvota (pagal susitarimo „Bazelis II“ vidaus reitingais pagrįstą metodą) bus 12,9 %, o restruktūrizavimo etape iki 2015 m. pabaigos šiek tiek sumažės - iki 12,4 %. Atsižvelgiant į restruktūrizavimo planą, nekyla abejonių, kad bankas būtiniausius kapitalui keliamus reikalavimus atitiks ir restruktūrizavimo etape. Prognozuojama pagrindinio kapitalo kvota yra didelė, tačiau visiškai atitinka konkurentų kapitalo kvotas. Dėl finansų krizės dabar apskritai tikimasi didesnių negu prieš krizę bankų kapitalo kvotų. Taip pat reikia nepamiršti, kad PBB dėl problemų, patirtų per krizę, turi turėti nemažą kapitalo atsargą, kad rinkos dalyvių būtų laikomas patikimu verslo partneriu. Todėl, Komisijos nuomone, suteikto kapitalo dydis ir pagal tai apskaičiuotos kapitalo kvotos yra tinkami ir apriboti būtinu minimumu.
(117)
HRE taip pat suteikta iš viso 145 mlrd. EUR garantijų, iš jų bankas panaudojo 124 mlrd. EUR. Jos buvo reikalingos, kad bankas galėtų tęsti veiklą, kai jam grėsė nemokumas, bent iki tol, kol HRE savo sumažėjusios vertės turtą galėjo perduoti FMS-WM. Visos garantijos, kuriomis pasinaudojo koncernas HRE, t. y. iš viso 124 mlrd. EUR, nuo 2010 m. spalio 1 d. perduotos FMS-WM. Taigi PBB, vykdydamas komercinę veiklą, valstybės garantijomis nebesinaudoja. Šiuo perdavimu prisidėta prie to, kad garantijų forma suteikta parama laiko atžvilgiu būtų apribota iki būtino minimumo.
(118)
Komunikate dėl finansų sektoriaus restruktūrizavimo priemonių sakoma, kad paramą gavę bankai restruktūrizavimui finansuoti visų pirma turėtų panaudoti savo išteklius, o tam įprastai reikia parduoti turtą. HRE, likvidavimo institucijai FMS-WM perdavęs turto pozicijas, kurių nominalioji vertė siekė apie 210 mlrd. EUR, ir išvestines finansines priemones, kurių vertė - apie 280 mlrd. EUR, atskyrė nemažą savo turto dalį ir taip savo balanso sumą sumažino perpus. Tačiau iš to nebuvo gauta jokio buhalterinio pelno, kurį būtų buvę galima panaudoti restruktūrizavimo išlaidoms padengti. Šį perdavimą veikiau taip pat reikia laikyti valstybės pagalba, nes už šį turtą HRE sumokėta kaina realiąją ekonominę jo vertę viršijo apie 16,2 mlrd. EUR. Nepaisant to, koncernas jau pardavė ar parduoda turimas kitų įmonių akcijas (pvz., Arsago ACM GmbH (Frankfurtas), Arsago Holding AG (Šveicarija), DEPFA First Albany Securities LLC (Niujorkas) ir Collineo Asset Management GmbH).
(119)
HRE už visas Vokietijos suteiktas garantijas SoFFin mokėjo 0,5-0,8 % metines palūkanas. Taigi už šią valstybės pagalbos dalį jis sumokėjo tinkamą atlyginimą, kaip nustatyta Komisijos komunikate - Valstybės pagalbos taisyklių taikymas finansų įstaigoms skirtoms priemonėms dėl dabartinės pasaulinės finansų krizės (toliau - Komunikatas dėl bankų) (34). Tačiau bankas iki šiol nesumokėjo atlygio nei už suteiktą kapitalą, nei už paramą nuosavam kapitalui, gautą suteikus paramos turtui priemonę; bankas taip pat nepajėgus numatyti tinkamo valstybės pagalbos, kuri atsirado dėl to, kad turto perdavimo vertė buvo didesnė už realiąją ekonominę jo vertę, susigrąžinimo mechanizmo.
(120)
Atsižvelgiant į bendrą ekonominę HRE padėtį galima daryti išvadą, kad bankas paprasčiausiai negalėjo kitu reikšmingu savo paties įnašu prisidėti prie restruktūrizavimo išlaidų (35). Vadinasi, turint mintyje, kad paties banko įnašas nepakankamas, restruktūrizavimo plane turi būti numatytos ypač didelio masto struktūrinės priemonės, siekiant užtikrinti tinkamą su banko gelbėjimu susijusios naštos padalijimą bankui ir akcininkams. Komisija, atsižvelgdama į specifines šio atvejo aplinkybes, restruktūrizavimo plane numatytą koncerno dydžio, dalyvavimo rinkoje, komercinės veiklos apimties ir balanso sumos sumažinimą laiko tinkama nepakankamo paties banko įnašo kompensacija.
(121)
Taip pat reikėtų atsižvelgti į tai, kad bankas buvo nacionalizuotas ir jo buvusiems akcininkams sumokėtos kompensacijos, atsižvelgiant į koncerno vertę, be valstybės paramos (36). Atsižvelgiant į pagalbos teisę, tai yra teigiamas aspektas, kuris reiškia, kad ankstesnieji akcininkai prarado visas akcijas, todėl galima daryti prielaidą, kad jie pakankamai prisidėjo prie HRE restruktūrizavimo išlaidų.
(122)
Subordinuotųjų HRE skolos priemonių turėtojų klausimu Vokietija įsipareigojo, kad HRE tretiesiems asmenims nemokės dividendų už finansavimo priemones, priklausančias nuo pelno, taip užtikrinant, kad 2 lygio kapitalo turėtojai už savo investiciją gaus tik labai nedidelę kompensaciją arba negaus jokios ir taip prisiims naštos dalį, kaip ir 1 lygio kapitalo turėtojai.
(123)
Todėl Komisija daro išvadą, kad HRE akcininkai tinkamai prisidėjo prie restruktūrizavimo išlaidų, taigi ir į moralinės rizikos pavojų atsižvelgta tinkamai.
VI.2.3.3. Konkurencijos iškreipimą ribojančios priemonės
(124)
Komunikate dėl finansų sektoriaus restruktūrizavimo priemonių sakoma, kad Komisija, tirdama konkurencijos iškreipimą ribojančias priemones, turi atsižvelgti į pagalbos dydį, dalijimosi našta apimtį ir būsimą finansų įstaigos padėtį rinkoje po restruktūrizavimo. Tuomet remiantis šiuo tyrimu reikia imtis atitinkamų priemonių.
(125)
HRE nulėmė nemažą rinkos iškreipimą. Iš viso Vokietija HRE bus suteikusi maždaug 9,95 mlrd. EUR kapitalo (dalies jo gavėja - FMS-WM) ir 145 mlrd. EUR garantijų. Taip pat HRE pasinaudojo paramos turtui priemone, kurios pagalbos elementas sudarė apie 20 mlrd. EUR. Atsižvelgiant į šią didelę valstybės paramą HRE turi būti radikaliai restruktūrizuotas.
(126)
PBB, kaip HRE veiklos tęsėjas, yra gerai finansiškai aprūpintas ir atleistas nuo ankstesnių rizikingų HRE paskolų sandorių. Siekiant išlaikyti PBB veiksnumą ir palengvinti atskyrimą, buvo reikalinga didelio masto parama. Tačiau PBB yra daug mažesnis bankas, be to, Vokietija ėmėsi tinkamų priemonių galimam konkurencijos iškreipimui apriboti.
(127)
Visų pirma, PBB, kaip struktūrinis vienetas, labai skirsis nuo ankstesnio HRE. Jis buvo nacionalizuotas ir dabar yra radikaliai restruktūrizuojamas; rezultatas - PBB daug mažesnis bankas už buvusį HRE. Nemažai turto perdavus FMS-WM PBB strateginė balanso suma, kurioje neatsižvelgiama į balanso pozicijas, kurios paliktos PBB balanse kaip besibaigiančio galiojimo portfelis arba sintetiškai perduotos FMS-WM, sudaro maždaug 15 % 2008 m. pabaigoje buvusios koncerno HRE balanso sumos.
(128)
Antra, Vokietija Komisijai pateikė nemažai įsipareigojimų, kuriais siekiama sumažinti PBB dalyvavimą rinkoje (išsamiau apie tai V skirsnyje). Naują veiklą PBB vykdys tik dviejose srityse - nekilnojamojo turto finansavimo ir viešųjų investicijų finansavimo. Abi šios sritys restruktūrizavimo etape augs tik ribotai, nes ir naujai veiklai, ir balanso sumai bei portfelių apimčiai nustatytos viršutinės ribos, taigi PBB neturi daug galimybių plėstis rinkoje ir taip iškreipti konkurenciją. Šis augimo ribojimas bus taikomas ne trumpiau kaip iki 2013 m. gruodžio 31 d. ir galbūt ilgiau, jei PBB iki to laiko nebus pakartotinai privatizuotas. Visi kiti koncerno HRE struktūriniai vienetai savo komercinę veiklą turi nutraukti, o jų portfelių galiojimas pasibaigti, ypač tai pasakytina apie infrastruktūros finansavimo, kapitalo rinkų ir turto valdymo bei viešojo sektoriaus finansavimo sritis.
(129)
Trečia, Vokietija įsipareigojo, kad PBB, vykdydamas savo naują strateginę veiklą, nesuteiks naujų paskolų, kurių RAROC bus mažesnė kaip 10 % pagrindinės sandorio sumos, siekdama išsklaidyti Komisijos abejones, kad PBB, vykdydamas agresyvią kainų politiką, gali pakenkti konkurencijai ir konkurentams. Komisijos nuomone, tai yra dar viena veiksminga priemonė išvengti pernelyg didelio konkurencijos iškreipimo.
(130)
Ketvirta, PBB, vykdydamas komercinę veiklą, turės laikytis tam tikrų elgesio taisyklių, pavyzdžiui, draudimo perimti kitas įmones ir reklamuojantis nurodyti į valstybės pagalbą.
(131)
Be to, Vokietija įsipareigojo kuo greičiau, t. y. ne vėliau kaip iki 2015 m. gruodžio 31 d., PBB pakartotinai privatizuoti. Pardavusi PBB Vokietijos Federacinė Respublika galės (iš dalies) susigrąžinti į HRE investuotą kapitalą. Komisija taip pat pažymi, kad PBB pakartotinai privatizuojant kuo greičiau galima užtikrinti, kad galimybę jį įsigyti turėtų tretieji asmenys.
VII. PRIEŽIŪRA
(132)
Vokietija įsipareigojo, kad HRE restruktūrizavimo plano ir Įsipareigojimų sąrašo įgyvendinimą prižiūrės už priežiūrą atsakingas patikėtinis. Kas ketvirtį jis teiks ataskaitą Komisijai.
VIII. IŠVADA
(133)
Komisija daro išvadą, kad pirmiau nagrinėtos priemonės yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.
(134)
Komisija taip pat daro išvadą, kad restruktūrizavimo pagalba, jei bus įgyvendinti 2011 m. birželio 14 d. galutinai atnaujintas restruktūrizavimo planas ir įsipareigojimai pagal šio sprendimo priede pateiktą Įsipareigojimų sąrašą, bus laikoma suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktą,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Valstybės pagalba, kurią Vokietija suteikė ir ketina suteikti koncernui Hypo Real Estate ir kuri susideda iš:
-
60 mln. EUR kapitalo injekcijos (pranešta 2009 m. balandžio 17 d.),
-
2,96 mlrd. EUR kapitalo injekcijos (pranešta 2009 m. birželio 3 d.),
-
3 mlrd. EUR kapitalo injekcijos (pranešta 2009 m. spalio 26 d.),
-
1,85 mlrd. EUR kapitalo injekcijos (pranešta 2010 m. balandžio 30 d.), iš jos 450 mln. EUR suteikiami tik esant tam tikroms aplinkybėms,
-
2,08 mlrd. EUR kapitalo injekcijos (pranešta 2010 m. rugsėjo 10 d.),
-
35 mlrd. EUR garantijų (pranešta 2008 m. rugsėjo 30 d.),
-
52 mlrd. EUR garantijų (pranešta 2009 m. balandžio 17 d.),
-
8 mlrd. EUR garantijos (pranešta 2009 m. spalio 26 d.),
-
10 mlrd. EUR garantijos (pranešta 2009 m. spalio 26 d.),
-
20 mlrd. EUR likvidumo garantijos (pranešta 2010 m. rugsėjo 2 d.),
-
20 mlrd. EUR atsiskaitymo garantijos (pranešta 2010 m. rugsėjo 10 d.),
-
turto perdavimo likvidavimo institucijai FMS Wertmanagement AöR (pranešta 2010 m. rugsėjo 10 d.),
atsižvelgiant į pridedamą Įsipareigojimų sąrašą yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies b punktą.
2 straipsnis
Vokietija užtikrina, kad nuo šio sprendimo paskelbimo kas ketvirtį Komisijai bus teikiamos išsamios ataskaitos apie priemones, kurių imtasi šiam sprendimui įgyvendinti laikantis pridedamame Įsipareigojimų sąraše nurodytų terminų.
3 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Vokietijos Federacinei Respublikai.
Priimta Briuselyje 2011 m. liepos 18 d.