NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 404/2010
ze dne 10. května 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) Komise dne 13. srpna 2009 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 30. června 2009 Sdružení evropských výrobců kol (Association of European Wheel Manufacturers, EUWA) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých hliníkových kol v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise oficiálně informovala o zahájení řízení žadatele, výrobce v Unii uvedené v podnětu, jiné známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o kterých bylo známo, že se jich záležitost týká, a představitele ČLR. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro zjištění dumpingu a újmy předpokládá výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorků nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(6)
Ve stanovené lhůtě se přihlásilo a požadované údaje poskytlo celkem 36 společností nebo skupin společností ve spojení (dále jen „skupiny“) v ČLR. Těchto 36 společností nebo skupin během období šetření vyrábělo dotčený výrobek a/nebo jej vyváželo na trh Evropské unie a projevilo zájem o zařazení do vzorku. Tyto společnosti se považovaly za spolupracující společnosti a byly brány v úvahu za účelem zařazení do vzorku. Úroveň spolupráce ze strany ČLR, tj. procentní podíl vývozu do EU uskutečněného čínskými spolupracujícími společnosti v porovnání s veškerým čínským vývozem do EU, činila více než 90 %.
(7)
Po konzultacích s dotčenými stranami podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení vybrala Komise podle článku 17 základního nařízení vzorek založený na největším reprezentativním objemu vývozu, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán, a také s přihlédnutím k zeměpisnému rozložení spolupracujících společností nebo skupin. Vybraný vzorek tvoří čtyři (skupiny) společností představující 47 % vývozu 36 spolupracujících společností nebo skupin do EU a přibližně 43 % celkového vývozu z ČLR do EU. Orgány ČLR a čínská obchodní komora souhlasily s výběrem vzorku provedeným Komisí, ale požadovaly, aby byly do vzorku zařazeny nejméně dvě další (skupiny) společností. Vzhledem ke skutečnosti, že původně vybraný vzorek tvoří 20 společností patřících do 4 skupin, bylo rozhodnuto, že více společností nebo skupin již přidat nelze, protože by nebylo možné šetření ukončit v zákonem stanovené lhůtě.
(8)
Pět vyvážejících výrobců v ČLR, kteří nebyli do vzorku zařazeni, požádalo o individuální zacházení a ve stanovené lhůtě poskytlo potřebné informace, s ohledem na použití čl. 9 odst. 6 a čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Ovšem vzhledem k velikosti vzorku, který zahrnoval 4 skupiny s mnoha společnostmi, Komise podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení dospěla k závěru, že nelze povolit žádné individuální zjišťování vyvážejících výrobců v ČLR nezařazených do vzorku, protože by znamenalo příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření.
(9)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o tržní zacházení nebo o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení, zaslala Komise formuláře žádostí čínským vyvážejícím výrobcům, kteří o to požádali, a čínským orgánům.
(10)
Oznámení o zahájení řízení bylo zasláno přibližně 40 výrobcům hliníkových kol v Unii. Bylo obdrženo 17 odpovědí. Do vzorku bylo zařazeno 5 skupin společností, které byly shledány jako reprezentativní pro výrobu celé Unie, pokud jde o objem prodeje a výrobu v EU (více než 75 %), územní působnost a druh činnosti, tj. prodej na trhu výrobců původního zařízení (OEM) a prodej na následném trhu, podrobnosti viz (19). a následující body odůvodnění. Ačkoliv většina prodeje výrobců v EU zařazených do vzorku směřovala na trh OEM, 2 z výrobců zařazených do vzorku prodávali také na následném trhu. Do vzorku byly zařazeny rovněž společnosti, které podnět nepodaly.
(11)
Během šetření strany předložily další argumenty týkající se údajných rozdílů mezi trhem OEM a následným trhem. Pro získání relevantnějších informací bylo rozhodnuto vzorek rozšířit o dalšího (významného) výrobce aktivního na následném trhu.
(12)
Žadatelé požadovali, aby jejich názvy byly považovány za důvěrné údaje kvůli obavě, že by mohli čelit odvetným opatřením ze strany odběratelů nebo konkurence. Komise se domnívala, že skutečně existuje značná možnost odvetných opatření, a uznala, že by názvy neměly být zveřejněny. Po zahájení řízení všechny spolupracující společnosti souhlasily se zveřejněním svých názvů jako spolupracujících subjektů, avšak nikoliv jako žadatelů.
(13)
Oznámení o zahájení řízení bylo zasláno přibližně 80 dovozcům a dovozcům/uživatelům hliníkových kol. Bylo obdrženo 40 odpovědí od společností představujících přibližně jednu třetinu celkového dovozu z Číny. 12 z těchto odpovědí bylo obdrženo od dovozců a zbytek od dovážejících uživatelů. Do vzorku bylo zařazeno 7 společností (5 dovozců a 2 dovážející uživatelé).
(14)
Komise zaslala dotazníky 6 výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku za ČLR a těm, kteří žádali o individuální zacházení, a 7 dovozcům zařazeným do vzorku. Dotazníky byly také zaslány uživatelům a jiným spolupracujícím výrobcům.
(15)
Vyplněný dotazník byl obdržen od 4 čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a od 5 čínských vyvážejících výrobců, kteří žádali o individuální zacházení podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Odpovědi byly také obdrženy od šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku, 3 dovozců, kteří nejsou ve spojení s vyvážejícím výrobcem, od 9 jiných výrobců v EU a od 13 uživatelů. Informace byly obdrženy také od čínské obchodní komory a od dvou sdružení uživatelů.
(16)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k předběžnému zjištění dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Skupina Borbet:
Borbet Solingen GmbH - Německo
-
Skupina Heyes Lemmerz:
-
Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. - Česká republika
-
Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. - Itálie
-
Skupina Ronal:
-
Ronal AG - Švýcarsko
-
Ronal Polska Sp. z o.o. - Polsko
-
Speedline s.r.l. - Itálie
-
Mapsa S. Coop. L. - Španělsko
-
AEZ - Německo
-
Française de Roues S.A.S.V. - Francie
b)
Vyvážející výrobci a jejich společnosti ve spojení v ČLR
-
Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co.Ltd. (Baoding)
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng)
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI)
-
CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)
c)
Společnosti ve spojení v Unii
-
OZ Deutschland, Biberbach (Německo)
-
OZ SpA, Bassano del Grappa (Itálie)
d)
Společnosti ve spojení v Singapuru
-
OZ Asia
-
YHI Manufacturing
e)
Uživatelé
-
Renault - Francie
-
BMW - Německo
(17)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce, kterým by nemuselo být tržní zacházení přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Turecka jakožto ze srovnatelné země, a to v prostorách následujících společností:
f)
Výrobci v Turecku
-
CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.
-
Hayes Lemmerz İnci Aluminyum
3. Období šetření
(18)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(19)
Dotčený výrobek je definován jako hliníková kola pro motorová vozidla kódů KN 8701 až 8705 bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami pocházejícími z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50.
(20)
Dotčený výrobek se v Unii prodává prostřednictvím dvou distribučních kanálů: na trh výrobců původního zařízení (OEM) a na tzv. následný trh. Na trhu OEM výrobci automobilů organizují nabídková řízení na dodávky hliníkových kol (přibližně dva roky před uvedením nového modelu automobilu na trh) a jsou zapojeni do procesu vývoje nového kola, které ponese jejich obchodní značku. V týchž nabídkových řízeních soutěží jak výrobci z Unie, tak čínští vývozci. Na následném trhu jsou hliníková kola navrhována, vyvíjena a opatřována značkou výrobci hliníkových kol a následně se prodávají velkoobchodníkům, maloobchodníkům, tuningovým společnostem, autoopravnám atd.
(21)
Jeden vývozce tvrdil, že hliníková kola určená pro trh OEM by měla být z výrobků zahrnutých do řízení vyloučena, protože se používají pouze na nových automobilech, zatímco hliníková kola určená pro následný trh mají nahradit kolo výrobce původního zařízení (OEM) během životnosti modelu automobilu. Tento argument si odporuje, protože potvrzuje, že „hliníková kola pro následný trh“ se vyrábějí tak, aby měla stejné vlastnosti jako „hliníková kola pro trh OEM“. „Hliníková kola pro následný trh“ mohou být ve skutečnosti vyráběna různými výrobními procesy (3), ve všech průměrech a hmotnostech, s nejrůznějšími druhy povrchových úprav atd. Rozdíl mezi hliníkovými koly pro „trh OEM a následný trh“ se vztahuje pouze k odlišným distribučním kanálům, které se používají v automobilovém průmyslu během procesu návrhu a vývoje kola. Bylo také tvrzeno, že určování ceny hliníkových kol „pro trh OEM a pro následný trh“ se liší, přičemž určování té první je vázáno na měnící se ceny na Londýnské burze kovů (LME). Výrobci automobilů skutečně používají tzv. vzorec pro výpočet ceny s nulovým základem. Tvoří jej tři složky: 1) cena hliníku (proměnná, vázána na LME), 2) náklady na zpracování s přidanou hodnotou a 3) pevná prémie na jakost. Tato metoda určování ceny je upravena pro potřeby automobilového průmyslu, avšak nákladové složky hliníkových kol „pro trh OEM i pro následný trh“ jsou totožné.
(22)
Ačkoliv tedy hliníková kola pro „trh OEM a následný trh“ mají odlišné distribuční kanály, sdílejí tytéž fyzické a technické vlastnosti a jsou vzájemně zaměnitelná. Jsou proto považována za jeden, homogenní výrobek. Hliníková kola jsou navíc prodávána a dovážena z Číny ve významných množstvích prostřednictvím obou prodejních kanálů. S ohledem na tato zjištění se vyvozuje předběžný závěr, že vyloučení „hliníkových kol pro trh OEM“ z výrobků zahrnutých do šetření je neodůvodněné.
(23)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že by měla být vyloučena kola pro motokáry, protože motokáry nespadají pod kódy KN 8701 až 8705. Tato strana však přesvědčivě neprokázala, že motokáry nemohou být do výše uvedených kódů KN zahrnuty. Proto byl tento požadavek prozatím zamítnut.
(24)
Tatáž strana tvrdila, že z výrobků zahrnutých do řízení by také měla být vyloučena kola pro všeterénní vozidla, protože takováto kola jsou zásadně odlišná od kol vyráběných pro ostatní motorová vozidla. Nicméně, některá kola pro všeterénní vozidla by mohla být zařazena do kódů KN 8701 až 8705, a proto jejich kola spadají mezi výrobky zařazené do tohoto šetření. Proto byl tento požadavek prozatím zamítnut.
2. Obdobný výrobek
(25)
Dotčený výrobek a hliníková kola vyráběná a prodávaná na domácím trhu v ČLR a na domácím trhu v Turecku, které předběžně sloužilo jako srovnatelná země, jakož i hliníková kola vyráběná a prodávaná v Unii výrobním odvětvím Unie mají v podstatě stejné fyzické, chemické a technické vlastnosti a užití. Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Tržní zacházení
(26)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě;
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používané ve všech oblastech;
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(27)
V tomto šetření všechny vyvážející skupiny zařazené do vzorku požádaly o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odevzdaly vyplněný formulář žádosti o tržní zacházení.
(28)
U všech vyvážejících skupin zařazených do vzorku si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za potřebné, a v prostorách dotčených skupin ověřila informace uvedené v žádosti o tržní zacházení.
(29)
Šetření prokázalo, že tržní zacházení nelze přiznat žádné ze čtyř čínských skupin společností, protože žádná z nich nesplnila všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a to z níže uvedených důvodů.
(30)
Žádná z vyvážejících skupin zařazených do vzorku neprokázala, že splňuje kritérium 1 z důvodu státních zásahů do rozhodování o hlavní surovině (hliníku).
(31)
Zdá se, že u všech skupin zařazených do vzorku je velká většina hliníku používaná pro výrobu hliníkových kol získávána na čínském domácím trhu na základě dlouhodobých smluv. Ceny vycházejí z nabídek surového hliníku na čínských krátkodobých trzích s připočtením transformačního poplatku (a v případě jedné společnosti také na Šanghajské burze neželezných kovů (SHFE)). V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že nabídky na krátkodobých trzích probíhají souběžně s burzou SHFE.
(32)
V tomto ohledu je nutné uvést, že čínský stát má při tvorbě cen surového hliníku zásadní úlohu a do trhu neustále zasahuje pomocí řady nástrojů.
(33)
Za prvé na surový hliník určený k vývozu se vztahuje DPH ve výši 17 % (zatímco v případě vývozu hotových výrobků se DPH vrací) a vývozní clo ve výši 15 %.
(34)
Za druhé stát zasahuje do mechanismů tvorby cen na Šanghajské burze neželezných kovů (SHFE), která je uzavřenou burzou pro společnosti registrované v Číně a čínské občany. Tento zásah státu do mechanismů tvorby cen na SHFE souvisí s jeho postavením prodejce surového hliníku i kupujícího prostřednictvím Státního úřadu pro rezervy a dalších státních orgánů. Kromě toho stanoví stát prostřednictvím pravidel SHFE denní cenové limity, které byly schváleny státním regulačním orgánem CSRC (Čínská komise pro cenné papíry).
(35)
Dalším příkladem státního zásahu je nedávný stimulační balíček čínské vlády, jehož cílem je omezit dopady hospodářské krize. Koncem roku 2008 zavedl Státní úřad pro rezervy systém výkupu hliníku od hutí, aby pomohl jejich provozům v době, kdy celosvětová finanční krize snížila poptávku. Tento státem podporovaný výkup pohltil většinu zásob na domácím trhu a během první poloviny roku 2009 vyhnal ceny nahoru.
(36)
Bylo to považováno za základní činitel státního zásahu do rozhodování firem týkajícího se surovin. Současný čínský systém vysokých vývozních cel a nevracení DPH při vývozu surového hliníku a jiných surovin společně s nulovým vývozním clem a vracením DPH při vývozu navazujících výrobků a státní zásahy do tvorby cen na SHFE vedly v zásadě k situaci, kdy jsou ceny čínského hliníku i nadále výsledkem státního zásahu. Nastala tedy situace, kdy se ceny na LME historicky výrazně odchýlily od cen na čínském trhu (4). V období mezi polovinou roku 2005 a koncem roku 2008. Ceny na LME jsou v porovnání s čínskými trhy výrazně vyšší, což podtrhuje skutečnost, že mezi čínskými trhy a trhy ve zbytku světa neexistuje smysluplná arbitráž.
(37)
Tato opakovaná státem zapříčiněná zkreslení čínských cen surového hliníku ovlivňují rozhodování čínských výrobců hliníkových kol při nákupu surovin. Kromě toho jim tato zkreslení přinášejí výhodu v tom smyslu, že obvykle nakupují na čínském trhu od místních dodavatelů, přičemž jako srovnávací kritérium se používají ceny čínských krátkodobých trhů (nebo SHFE), ale určitá množství mohou také kupovat za ceny LME, pokud jsou ceny na čínském trhu v důsledku státního zásahu vyšší.
(38)
Navíc kromě výše popsané celkové situace nesplňují tři další skupiny požadavky kritéria 1 z důvodu zásadních zásahů státu ve vztahu k důležitým obchodním rozhodnutím. U jedné ze skupin má jedna státní společnost pro určitá důležitá rozhodnutí právo veta neúměrné jejímu majetkovému podílu ve dvou ze svých společností. U většiny společností jiné skupiny podléhají některá důležitá rozhodnutí zásadním zásahům státu buď z důvodu 100% vlastnictví státu, nebo z toho důvodu, že ředitel zastupující státního vlastníka má právo vetovat důležitá rozhodnutí společnosti. Navíc, přestože společnosti tvrdí opak, šetření prokázalo, že místní úřad práce má právo veta ve věci zaměstnávání pracovníků ve dvou z těchto společností. Konečně u třetí skupiny má rodina, která skupinu ovládá, vazby na vládnoucí stranu a jedna ze společností patřících do této skupiny podléhá zásadním zásahům státu v určitých důležitých rozhodnutích, neboť ředitel zastupující státního vlastníka má právo vetovat důležitá rozhodnutí společnosti.
(39)
U jedné skupiny dochází k jasnému porušování základních účetních zásad ve všech jejích společnostech. Nebyly zejména dodrženy IAS 1 (Sestavování a zveřejňování účetní závěrky), IAS 12 (Daně ze zisku) a IAS 16 (Pozemky, budovy a zařízení). Proto se má za to, že účetnictví nebylo vedeno a auditory prověřováno v souladu s mezinárodními účetními standardy. U jiné skupiny zjistily útvary Komise, že nebyly dodrženy standardy IAS 1 a IAS 31.
(40)
V případě jedné skupiny dochází k jednoznačnému zkreslení v souvislosti s užívacími právy k pozemkům a pořizováním dlouhodobého majetku u několika společností a většina společností patřících do této skupiny využívá výhod režimů preferenčního daňového zacházení, vratek daní a podpor, které představují zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tato zkreslení byla podstatná například z hlediska obratu.
(41)
Pokud jde o další skupinu zařazenou do vzorku, tři z jejích společností využívají výhod režimů preferenčního daňového zacházení, které představují zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tato zkreslení mohou být považována za podstatná například z hlediska obratu.
(42)
U jiné skupiny se zdá, že dvě z jejích společností nesplňují kritérium 3. První z nich uhradila poplatek spojený s užívacími právy k pozemkům s dlouhým zpožděním po datu splatnosti, aniž by jí byla uložena jakákoliv pokuta, přestože ve smlouvě byly pokuty jasně stanoveny. Představovalo to přímou podporu státu (který je konečným vlastníkem pozemků) v počáteční fázi podniku. Pokud jde o druhou společnost, byla založena po odkoupení majetku státního výrobce hliníkových kol za netržních podmínek, které společnosti v počáteční fázi její existence poskytly neoprávněnou výhodu.
(43)
Skupina tvrdila, že odkoupení majetku od státního výrobce proběhlo za tržních podmínek. Tato strana nicméně neprokázala, že celou operaci lze považovat za prostou zkreslení způsobeného bývalým systémem netržního hospodářství.
(44)
Konečně společnosti patřící do jiné skupiny využívaly významného daňového osvobození a finanční podpory, které měly významný dopad na jejich finanční situaci, například z hlediska obratu.
(45)
Komise dotčeným vyvážejícím skupinám v ČLR, orgánům ČLR, čínské obchodní komoře a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjišťování týkajícího se tržního zacházení. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
(46)
Jedna skupina vznesla námitky proti skutečnosti, že Komise o tržním zacházení nerozhodla ve lhůtě tří měsíců stanovené v základním nařízení, a tvrdila, že vývozci učinili před uplynutím této lhůty všechny nezbytné kroky, aby Komisi umožnili zjistit, jak by mohlo její rozhodnutí týkající se uvedeného statusu ovlivnit výpočet dumpingového rozpětí. Jinými slovy, je tvrzeno, že tržní zacházení by mělo být posouzeno ve lhůtě tří měsíců, pokud jsou odpovědi na antidumpingový dotazník poskytnuty v této lhůtě. Jinak existuje riziko, že informace poskytnuté v antidumpingovém dotazníku mohou mít dopad na rozhodnutí o přiznání tržního zacházení.
(47)
Za okolností tohoto případu je však zapotřebí zdůraznit, že o tržním zacházení nemohlo být rozhodnuto ve lhůtě 3 měsíců, protože většina informací týkajících se tržního zacházení byla shromážděna během inspekcí na místě, které byly dokončeny po uplynutí tříměsíční lhůty. V každém případě, jak je vysvětleno výše, rozhodnutí o nepřiznání tržního zacházení vyvážejícím skupinám zařazeným do vzorku bylo výlučně založeno na podrobném posouzení příslušných 5 kritérií tržního zacházení stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(48)
V souvislosti s kritériem 1 bylo tvrzeno, že arbitráž mezi čínskými trhy a LME existuje, protože během období šetření proběhlo několik menších vývozů hliníku do/z Číny. Tento argument nelze přijmout s ohledem na rozdíly cenových úrovní mezi čínskými trhy a LME.
(49)
Pokud jde o kritérium 2, bylo vzneseno množství otázek týkajících se neslučitelností s různými mezinárodními účetními standardy, které Komise zjistila v účetnictví dvou společností. Předložené argumenty však neobsahovaly nic, co by umožnilo dospět k závěru, že všechny tyto společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy.
(50)
V souvislosti s kritériem 3 bylo předloženo několik argumentů. Za prvé bylo tvrzeno, že dopad finanční podpory, práv k pozemkům a jiných výhod, jako je daňové osvobození, nezpůsobil podstatné zkreslení finanční situace společností. Tento argument nelze přijmout, protože dopad uvedených režimů je významný, je-li posuzován z hlediska obratu.
(51)
Bylo také poukázáno na to, že řada režimů podpory a daňových výhod nebyla určena pro konkrétní společnosti, a proto je nelze považovat za důsledek bývalého systému netržního hospodářství. V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že analýza tržního zacházení se týká toho, zda existují státní zásahy bez ohledu na to, zda jsou ve prospěch konkrétních společností či nikoliv. V každém případě je věcný základ tvrzení nesprávný. Výhody využívané společnostmi v tomto případě lze považovat za výhody pro konkrétní společnosti, protože jsou všechny zaměřeny na určitý druh společností: např. zahraniční společnost, společnost usazenou na určitém území a společnost, která vedla ad hoc jednání s místními orgány ohledně získání podpor, nákupu domácího zařízení, modernizace technologií, účasti na veletrzích, investic do výzkumu a vývoje atd.
(52)
Konečně bylo navrženo, aby osvobození od daně z příjmu a odpočty pro zahraniční společnosti, které vstoupily v platnost v roce 2005, nepředstavovaly zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tento výklad nelze přijmout. Kritérium 3 se nevztahuje na kroky omezené časem (do roku 1998, kdy Čína začala uplatňovat pravidla tržního hospodářství) nebo rozsahem, ale na kroky, které znamenají státní zásah do utváření obchodního prostředí prostřednictvím opatření, která jsou typická pro netržní hospodářství, například diskriminační daňové sazby.
(53)
Na základě výše uvedených skutečností nebyla žádná z čínských společností, které požádaly o tržní zacházení, schopna prokázat, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Proto se dospělo k závěru, že by tržní zacházení nemělo být přiznáno žádné z těchto společností. Proběhly konzultace s poradním výborem, který proti závěrům Komise neměl námitky.
2. Individuální zacházení
(54)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod čl. 2 odst. 7 základního nařízení případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, že jejich vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny, že měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a že státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(55)
Všechny vyvážející skupiny, které požádaly o tržní zacházení, požádaly i o individuální zacházení pro případ, že by jim tržní zacházení nebylo přiznáno. Na základě dostupných informací je předběžně stanoveno, že dvě ze čtyř skupin v ČLR zařazených do vzorku splňují všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení. Dvěma skupinám zařazeným do vzorku nebylo individuální zacházení přiznáno. Státní zásahy v případě společností CITIC Dicastal a Baoding jsou takového rozsahu, že umožňují obcházení individuálních antidumpingových opatření, zejména s ohledem na skutečnost, že tyto dvě skupiny sdílejí dva společné podniky (joint ventures) vyrábějící dotčený výrobek.
(56)
Ze čtyř vyvážejících skupin v ČLR zařazených do vzorku je třeba přiznat individuální zacházení těmto skupinám:
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
3. Běžná hodnota
3.1 Volba srovnatelné země
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno tržní zacházení, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(58)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty Turecko a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(59)
Proti této volbě vznesl námitku pouze jeden vývozce a jako alternativní zemi navrhl Malajsii. Později však uvedl, že malajské společnosti nejsou ochotny s Komisí spolupracovat.
(60)
Komise zkoumala, zda je Turecko rozumnou volbou srovnatelné země. Dospěla k závěru, že Turecko je s pěti svými výrobci a významným dovozem ze třetích zemí trhem s vysokou mírou hospodářské soutěže. Kromě toho neexistovaly žádné podstatné rozdíly ve výrobním procesu mezi výrobci v Turecku a v Čínské lidové republice. S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření neprokázalo žádný důvod považovat Turecko za zemi nevhodnou pro účely určení běžné hodnoty. Navíc turečtí výrobci prodávají typy výrobků srovnatelné s typy, které vyváží ČLR.
(61)
Na dotazník zaslaný všem výrobcům hliníkových kol v Turecku odpověděli dva turečtí výrobci.
(62)
Údaje poskytnuté spolupracujícími tureckými výrobci byly ověřeny na místě a byly shledány jako důvěryhodné informace, z nichž je možné vycházet při určování běžné hodnoty.
(63)
Vyvozuje se tedy předběžný závěr, že Turecko je vhodnou a rozumnou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.2 Určení běžné hodnoty
(64)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže:
(65)
Dotčený výrobek byl prodáván na tureckém domácím trhu v reprezentativním množství.
(66)
Bylo zkoumáno, zda lze tento prodej považovat za prodej v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se stanovil podíl ziskového prodeje každého typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(67)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo cenu vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto typu výrobku na domácím trhu uskutečněných během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl prodej ziskový.
(68)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(69)
U jednoho typu výrobku, kde nebyl uskutečněn žádný ziskový prodej, byla běžná hodnota stanovena na základě výrobních nákladů tohoto typu výrobku prodávaného na domácím trhu s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a přiměřeného zisku na domácím trhu.
(70)
Konečně u omezeného počtu typů výrobků byla běžná hodnota vypočtena na základě běžné hodnoty srovnatelných typů výrobků s úpravou o rozdíly ve fyzických vlastnostech.
3.3 Vývozní ceny
(71)
Ve všech případech, kdy byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě vývozních cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba zaplatit.
(72)
V případech, kdy byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce nebo obchodníka ve spojení, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení zjištěny početně na základě prodejní ceny, za kterou dovozce ve spojení realizoval další prodej nezávislým odběratelům Unii. Byly provedeny úpravy zohledňující veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk dosažený dovozcem dotčeného výrobku/obchodníkem s dotčeným výrobkem, který není ve spojení, neboť skuteční zisk dovozce/obchodníka s dotčeným výrobkem ve spojení nebyl považován za spolehlivý v důsledku vztahu mezi vyvážejícími výrobci a příslušným dovozcem/obchodníkem ve spojení.
3.4 Srovnání
(73)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě cen ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(74)
Srovnání cen kol vyvážených z ČLR a kol prodávaných na tureckém trhu tureckými spolupracujícími výrobci bylo provedeno na základě rozlišení prodejů na trh OEM a prodejů na následný trh.
(75)
Kromě toho byly ve vhodných případech provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry, nepřímými daněmi a bankovními poplatky ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
4. Dumpingová rozpětí
4.1 U spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení
(76)
U dvou společností zařazených do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty stanovené pro turecké výrobce, kteří plně spolupracovali, s váženým průměrem ceny každé společnosti při vývozu do Unie, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(77)
Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl dovozní ceny na hranici Evropské unie před proclením jsou stanovena takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
36,7 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
61,8 %
4.2 U všech ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců
(78)
Dumpingová rozpětí u společností zařazených do vzorku, jimž nebylo přiznáno tržní nebo individuální zacházení, a u spolupracujících společností nezařazených do vzorku byla vypočtena jako vážený průměr výsledků všech společností zařazených do vzorku. U dvou společností, jímž nebyl udělen ani status tržního hospodářství, ani individuální zacházení, byly výpočty provedeny stejným způsobem, jako je popsán v odstavci 76. Dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl dovozní ceny na hranice Evropské unie před proclením činí 48,7 %.
4.3 U všech ostatních vyvážejících výrobců
(79)
Vzhledem k velmi vysoké míře spolupráce ze strany ČLR bylo dumpingové rozpětí použitelné celostátně pro všechny ostatní vývozce v ČLR vypočteno na základě nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného na základě transakcí jednoho spolupracujícího vyvážejícího výrobce. Zbytkové dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl dovozní ceny na hranice Evropské unie před proclením tedy činí 69,3 %.
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(80)
Hliníková kola vyrábí přibližně 30 společností nacházejících se v mnoha zemích EU. Společnosti, které podpořily podnět a při šetření spolupracovaly, představovaly více než 85 % celkové výroby v Unii během období šetření.
(81)
Celková výroba v Unii a podpora šetření byly stanoveny na základě všech dostupných informací, včetně informací poskytnutých v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před a po zahájení šetření, informací získaných od výrobců zařazených do vzorku a jiných spolupracujících výrobců. Tyto informace umožnily potvrdit existenci a úroveň výroby také těch výrobců, kteří při šetření nespolupracovali.
(82)
Bylo zjištěno, že jeden výrobce zařazený do vzorku dotčený výrobek dováží z ČLR a dále prodává na trhu Unie. Srovnání s jeho celkovým prodejem však ukázalo, že dovoz je okrajovou záležitostí a neovlivňuje skutečnost, že je považován za výrobce v Unii.
2. Spotřeba unie
(83)
Spotřeba Unie se během posuzovaného období vyvíjela takto:
Spotřeba unie
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tis.)
58 607
62 442
58 313
49 508
Index 2006 = 100
100
107
99
84
(84)
Spotřeba Unie (5) byla stanovena tak, že se k prodeji uskutečněnému v EU výrobci v Unii přičetl dovoz na základě údajů Eurostatu. Na dovoz hliníkových kol se vztahují dva kódy KN s označením „ex“, které zahrnují také jiné výrobky. Pro posouzení části týkající se hliníkových kol v rámci každého kódu KN byl stanoven jejich podíl dovozu v rámci kódů KN 8708 70 10 a 8708 70 50 podle jednotlivých zemí na základě metodiky navržené v podnětu. Jelikož dovoz byl hlášen na základě hmotnosti, převod na jednotky byl proveden s odvoláním na metodiku navrženou v podnětu (za použití průměrné hmotnosti na jednotku). Tyto údaje byly zkontrolovány a potvrzeny na základě údajů poskytnutých čínskými vývozci zařazenými do vzorku. Dodávky do EU byly vypočteny tak, že k dodávkám výrobců v Unii zařazených do vzorku byly připočteny dodávky ostatních výrobců (údaje shromážděné před zahájením šetření, informace získané z podnětu, určité odhady provedené na základě údajů výrobců zařazených do vzorku).
(85)
Celkově klesla spotřeba za posuzované období o 15,5 %. Trend však byl nerovnoměrný a hlavní pokles ve výši 15,1 % nastal mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Spotřeba se zvýšila z 58,6 milionu jednotek v roce 2006 na 62,4 milionu jednotek v roce 2007 a poté klesla na 58,3 milionu jednotek v roce 2008 a na 49,5 milionu jednotek v období šetření.
3. Dovoz z ČLR
3.1 Objem dovozu dotčeného výrobku a jeho podíl na trhu
(86)
Vývoj dovozu z ČLR z hlediska objemu a podílu na trhu byl následující:
Objem dovozu v tis. jednotek
2006
2007
2008
Období šetření
ČLR
3 703
5 144
5 809
6 137
Index 2006 = 100
100
139
157
166
Podíl na trhu (%)
6,3
8,2
10
12,4
Zdroj: Eurostat a údaje o prodeji uskutečněném v Unii výrobci v Unii.
(87)
Objem čínského dovozu se zvýšil z 3,7 milionu jednotek v roce 2006 na 5,1 milionu jednotek v roce 2007, 5,8 milionu jednotek v roce 2008 a na 6,1 milionu jednotek v období šetření. Mezi rokem 2006 a obdobím šetření se tak zvýšil o více než 66 %.
(88)
Podíl čínského dovozu na trhu se zdvojnásobil. Zvýšil se z 6,3 % v roce 2006 na 8,2 % v roce 2007, na 10 % v roce 2008 a 12,4 % v období šetření. Celkově získal čínský dovoz za posuzované období 6,1 procentního bodu podílu na trhu.
3.2 Dovozní ceny
(89)
Níže uvedená tabulka porovnává průměrné čínské dovozní ceny (na základě Eurostatu, protože dotazníky pro vývozce se vztahují pouze k období šetření, avšak ne k předchozím letům) s průměrnými prodejními cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku.
EUR/jednotka
2006
2007
2008
Období šetření
Čína
34,7
33,5
31,4
31,9
Výrobci v EU zařazení do vzorku
49,7
49,7
48
46,5
Rozdíl
15
16,2
16,6
14,6
(90)
V letech 2006-2008 průměrné dovozní ceny z ČLR postupně klesly o 9,5 % a v období šetření pak mírně stouply o 0,5 %. Za posuzované období ceny klesly o 8 %.
(91)
Na základě tohoto srovnání cen lze vyvodit, že celkově byly čínské dovozní ceny v posuzovaném období neustále a významně pod cenami výrobců zařazených do vzorku, které nutily jejich vlastní ceny významně snižovat.
3.3 Cenové podbízení
3.3.1 Obecné připomínky
(92)
Tento případ se vyznačuje rozdělením do dvou distribučních kanálů podle segmentů, tj. trh OEM a následný trh. Většina prodeje výrobců v Unii se soustředí na trh OEM, zatímco čínský dovoz směřuje zejména na následný trh (přibližně 70 % dovozu z ČLR). Směrování prodeje z výrobního odvětví Unie podle segmentů na jedné straně a čínský dovoz na straně druhé jsou tedy nesouměrné.
3.3.2 Cenové podbízení
(93)
Bylo provedeno srovnání prodejních cen na trhu Unie mezi cenami výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku a dovozem z dotčené země. Příslušné prodejní ceny výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku byly ceny pro nezávislé odběratele, v případě potřeby upravené na úroveň ze závodu, tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů.
(94)
Tyto ceny byly srovnány s cenami účtovanými čínskými vyvážejícími výrobci po očištění o slevy a v případě potřeby upravenými na ceny CIF na hranice Unie s příslušnou úpravou o náklady na proclení a náklady vzniklé po dovozu.
(95)
Na základě údajů předložených spolupracujícími vyvážejícími výrobci ze srovnání vyplynulo, že během období šetření byl dovoz dotčeného výrobku v Unii prodáván za ceny, které byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 22 až 37 % v poměru k cenám výrobního odvětví Unie. Z této úrovně cenového podbízení a z nepříznivého vývoje cen ve výrobním odvětví Unie je jasné, že došlo k podstatnému snížení cen.
(96)
Některé strany tvrdily, že úroveň podbízení by měla být vypočtena pouze ve vztahu k „přidané hodnotě“ ceny (s vyloučením nákladů na hliník). Použití této metodiky by skutečně vedlo k ještě vyšší úrovni podbízení. Avšak vzhledem k tomu, že úrovně podbízení vypočtené ve vztahu k plné ceně již byly podstatné, nebyla tato metoda dále zkoumána.
(97)
Vysoká úroveň podbízení společně se snížením cen (viz (89). a následující body odůvodnění) na straně výrobního odvětví Unie dokazuje zřetelný účinek dumpingu v tomto případě.
(98)
Aby se předešlo případným pochybnostem ohledně rozdílů mezi oběma segmenty, byla pro oba segmenty provedena samostatná analýza na základě téže metodiky, jako je popsána výše. Podbízení zůstává podstatné u obou segmentů (13 až 30 % u prodejů na OEM trhu a 56 až 63 % u prodejů na následném trhu).
4. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR
(99)
Následující tabulka ukazuje vývoj dovozu ze třetích zemí s výjimkou ČLR.
Objem dovozu v tis. jednotek
2006
2007
2008
Období šetření
Turecko
4 140
4 522
4 021
3 426
Index 2006 = 100
100
109
97
83
Podíl na trhu (%)
7,1
7,2
6,9
6,9
Norsko
1 079
1 210
1 106
520
Index 2006 = 100
100
112
102
48
Podíl na trhu (%)
1,8
1,9
1,9
1,1
Jižní Afrika
490
851
790
700
Index 2006 = 100
100
173
161
143
Podíl na trhu (%)
0,8
1,4
1,4
1,4
Jiné
3 746
4 029
3 690
2 928
Index 2006 = 100
100
108
99
78
Podíl na trhu (%)
6,4
6,5
6,3
5,9
(100)
Jak je vidět z výše uvedených údajů, Turecko je druhým největším dovozcem po ČLR, přičemž jeho podíl na trhu je podstatný, ale relativně stabilní. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR a Turecka snížil jejich podíl na trhu z 9 % v roce 2006 na 8,4 % v období šetření. Dopad cen tohoto dovozu na situaci výrobního odvětví Unie je uveden ve (136). a následujících bodech odůvodnění.
5. Situace výrobního odvětví Unie
5.1 Obecně
(101)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie od roku 2006 do období šetření.
(102)
Jak je vysvětleno výše, musela být použita ustanovení o výběru vzorku. Pro účely analýzy újmy byly zkoumány ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, vytížení kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, mzdy a rozsah dumpingového rozpětí) byly posouzeny na úrovni celkové výroby v Unii. V zásadě vycházejí z dotazníků předložených šesti společnostmi zařazenými do vzorku a z dalších zkrácených dotazníků. Tyto dotazníky se vztahují ke společnostem, které představují více než 80 % celkové výroby v Unii. S cílem pokrýt celou výrobu Unie byly pro zbytek výroby navíc k údajům dostupným z různých zdrojů, především údajům z podnětu a údajům shromážděným před zahájením šetření, provedeny určité extrapolace. Všechny tyto činitele byly dle možností zkontrolovány s celkovými informacemi uvedenými v příslušných statistikách.
-
Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a investice, výrobní náklady) byla provedena pro jednotlivé společnosti, tj. na úrovni těch výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
5.2 Makroekonomické ukazatele
5.2.1 Výroba, výrobní kapacita a vytížení kapacity
(103)
Následující tabulka ukazuje vývoj výroby, výrobní kapacity a využití kapacity na základě celkové výroby v Unii:
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba (jednotky)
49 711
49 511
45 269
37 687
Indices 2006 = 100
100
100
91
76
Výrobní kapacita (jednotky)
53 762
53 378
53 819
51 588
Indices 2006 = 100
100
99
100
96
Vytížení kapacity (%)
92,5
92,8
84,1
73,1
Indices 2006 = 100
100
100
91
79
(104)
Jak ukazuje výše uvedená tabulka, výroba zůstala relativně stabilní ve výši okolo 49,5 milionu jednotek v roce 2006 a 2007 a poté klesla na 45,2 milionu jednotek v roce 2008 a na 37,6 milionu jednotek v období šetření, což představuje 24 % pokles za posuzované období. Míra vytížení kapacity ztratila za totéž období 19,4 procentních bodů.
(105)
Hlavní příčinou poklesu vytížení kapacity za přítomnosti snížení kapacity lze připsat pouze výraznému poklesu výroby.
5.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(106)
Níže uvedené údaje představují objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové prodejní ceny na základě všech výrobců Unie.
2006
2007
2008
Období šetření
Objem prodeje celého výrobního odvětví Unie v tis. jednotek
45 447
46 684
42 895
35 794
Index 2006 = 100
100
103
94
79
Podíl na trhu (%)
78
75
74
72
Index 2006 = 100
100
97
95
93
(107)
Prodej v EU se zvýšil ze 45,4 milionu jednotek v roce 2006 na 46,6 milionu jednotek v roce 2007 a poté klesl na 42,8 milionu jednotek v roce 2008 a na 35,7 milionu jednotek v období šetření. Celkově klesl prodej v EU za posuzované období o 21 %.
(108)
Všichni výrobci v EU postupně ztráceli podíl na trhu, a to ze 78 % v roce 2006 na 75 % v roce 2007, 74 % v roce 2008 a 72 % v období šetření. Za posuzované období to představuje celkovou ztrátu 6 procentních bodů. Čínský dovoz přitom získal přibližně 6 procentních bodů podílu na trhu.
5.2.3 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2006
2007
2008
Období šetření
Počet zaměstnanců
14 204
14 818
14 309
12 981
Index 2006 = 100
100
104
101
91
Produktivita (jednotka/zaměstnanec)
3 500
3 341
3 164
2 903
Index 2006 = 100
100
95
90
83
Roční mzdy (EUR)
22 371
20 007
18 649
18 420
Index 2006 = 100
100
89
83
82
(109)
Zaměstnanost se zvýšila z 14 204 zaměstnanců na konci roku 2006 na 14 818 zaměstnanců na konci roku 2007, poklesla na 14 309 zaměstnanců na konci roku 2008 a dále na 12 981 zaměstnanců na konci období šetření. Zejména v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření došlo ke ztrátě 328 pracovních míst odpovídajících více než jedné desetině pracovní síly za šest měsíců. Souběžně se vyvíjela produktivita z 3 500 jednotek na zaměstnance v roce 2006 na 3 341 jednotek na zaměstnance v roce 2007, 3 164 jednotek na zaměstnance v roce 2008 a 2 903 jednotek na zaměstnance v období šetření.
(110)
Pokles produktivity zejména mezi rokem 2008 a obdobím šetření lze vysvětlit tím, že úprava objemu pracovních sil neprobíhala stejným tempem jako pokles produkce. To se vysvětluje omezenou možností tohoto průmyslu, pokud jde o přeměnu nebo dočasné zastavení strojního zařízení, a vysokými náklady souvisejícími s příspěvky pro personál v případě propouštění. Šetření ukázalo, že zejména v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření zaměstnanost poklesla. Mzdové náklady se v posuzovaném období snížily. Očekává se, že efektivnost a produktivita investic výrobního odvětví Unie uskutečněných během období šetření se ve střednědobém a dlouhodobém horizontu zvýší.
5.2.4 Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(111)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
5.2.5 Smluvní prostředí
(112)
Jak je uvedeno ve (20). a následujících bodech odůvodnění, většina hliníkových kol vyrobených v Unii se prodává na základě nabídkových řízení organizovaných v průměru dva roky před uvedením nového modelu automobilu na trh. Komise proto také přezkoumala smlouvy uzavřené v posuzovaném období (které by byly plněny po skončení období šetření), aby stanovila, zda lze vyvodit nějaký závěr ohledně pravděpodobného vývoje dodávek na straně výrobního odvětví Unie po skončení období šetření. Shromážděné údaje však v této fázi neumožňují dospět k odůvodněným závěrům, a budou tedy dále přezkoumávány.
5.3 Mikroekonomické ukazatele
5.3.1 Obecné poznámky
(113)
Tři ze šesti výrobců zařazených do vzorku jsou velké skupiny s výrobními závody v několika členských státech, zatímco další tři mají menší provozy soustředěné v jednom nebo dvou členských státech. Během období šetření byly tři výrobní závody výrobců zařazených do vzorku uzavřeny, první z nich v roce 2006, druhý v roce 2008 krátce před zahájením období šetření a poslední koncem období šetření.
5.3.2 Zásoby
(114)
Údaje v následující tabulce představují objem zásob výrobního odvětví Unie na konci každého období.
2006
2007
2008
Období šetření
Zásoby (v tis. jednotek)
2 204
2 444
2 359
2 173
Index 2006 = 100
100
111
107
99
(115)
Zásoby zůstaly pod hranicí 12 % výroby. Je třeba připomenout, že tento ukazatel není příliš relevantní, protože výrobní odvětví Unie vyrábí hliníková kola do značné míry na zakázku a zásoby v určitém časovém okamžiku představují většinou zboží, které již bylo prodáno, ale nebylo dosud dodáno.
5.3.3 Prodejní ceny
(116)
Jednotkové prodejní ceny vzorku výrobců v EU byly v letech 2006-2007 stabilní a dosahovaly přibližně 49 EUR za jednotku. V roce 2008 však došlo k poklesu na 48 EUR za jednotku a v období šetření na 46,5 EUR za jednotku. Odpovídá to více než 6 % snížení za posuzované období a ukazuje to také velmi podstatný pokles v období šetření (viz tabulka v Chyba! Nenalezen zdroj odkazů bodě odůvodnění).
5.3.4. Ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a investice
(117)
Ziskovost obdobného výrobku byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku společnostmi ve vzorku byl vyjádřen jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje. Zatímco v letech 2006-2007 byla výroba ještě stále zisková, v roce 2008 a v období šetření se situace dramaticky změnila z důvodu klesajících objemů prodeje a snížení prodejních cen s nepružnou strukturou nákladů daného výrobního odvětví vyznačující se vysokými pevnými náklady.
2006
2007
2008
Období šetření
Ziskovost (%)
3,2
0,7
-1,5
-5,4
(118)
Trend investic do dotčeného výrobku u výrobců Unie ukazuje následující tabulka.
EUR
2006
2007
2008
Období šetření
Investice (v tis. EUR)
96 335
99 279
161 803
153 724
Index 2006 = 100
100
103
168
160
(119)
Tabulka ukazuje, že výrobní odvětví Unie zvýšilo své investice do dotčeného výrobku i přes klesající ziskovost. Investice se týkaly především strojního zařízení v zájmu zvýšení efektivnosti výrobního odvětví Unie. Tato zvýšení investic ukazují, že výrobní odvětví si udržovalo schopnost opatřit si kapitál.
(120)
Navzdory těmto snahám se však návratnost investic dotčeného výrobku během posuzovaného období zhroutila a v období šetření dosáhla - 40 %. Potvrzuje to pokles ziskovosti výrobního odvětví a jeho neschopnost vytvářet zisk z investic.
2006
2007
2008
Období šetření
Návratnost investic
50,8 %
12,2 %
-13,5 %
-40,8 %
Index 2006 = 100
100
24
-27
-80
Peněžní tok (jako procentní podíl obratu)
9,3 %
4,4 %
3,6 %
1,2 %
Index 2006 = 100
100
47
39
13
(121)
Výrobci zařazení do vzorku zaznamenali za posuzované období také pokles provozního peněžního toku ve výši 8,1 procentního bodu, což do značné míry odráží pokles ziskovosti. Výrazný pokles tohoto ukazatele nelze přičítat zvýšení investic, ale je nutno ji vyvozovat ze skutečnosti, že provozy vytvářely méně peněžních prostředků. Jelikož výrobní odvětví systematicky vyžaduje neustálé finanční injekce do dlouhodobého majetku, pokles peněžního toku ukazuje narůstající slabost výrobního odvětví Unie a jeho neschopnost spoléhat se na samofinancování.
5.3.5 Výrobní náklady a náklady na suroviny
(122)
Následující tabulka ukazuje vývoj průměrných nákladů na tunu dotčeného výrobku u výrobců zařazených do vzorku.
V EUR
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrné výrobní náklady (na jednotku)
49,3
49,7
50,5
49,2
(123)
Průměrné náklady zůstaly během posuzovaného období neměnné v průměrné výši přibližně 50 EUR na jednotku.
6. Závěr o újmě
(124)
Na tomto základě se vyvozuje předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Dokládá to rovněž počet společností nebo výrobních závodů, které byly během posuzovaného období uzavřeny (pět na trhu OEM) nebo proti kterým bylo zahájeno úpadkové řízení (21 na následném trhu a čtyři na trhu OEM).
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(125)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Dále byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že jakákoliv újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dovozu z ČLR
2.1 Obecně
(126)
Existuje zřejmá časová shoda mezi nárůstem dumpingového dovozu, který získal 6 procentních bodů podílu na trhu od roku 2006 do období šetření, a souběžnou ztrátou podílu na trhu ve výši 6 procentního bodu, kterou utrpěli výrobci v Unii za totéž období. Při šetření byly také zjištěny nepříznivé účinky dumpingového dovozu, který neustále způsoboval cenové podbízení výrobců v Unii.
(127)
Jedna strana tvrdila, že podíl čínského dovozu na trhu je příliš malý, než aby způsobil podstatnou újmu. Celkový podíl na cenově citlivém trhu (a zejména pak na trhu OEM) ve výši 12 % však nelze považovat za malý.
(128)
Dále se připomíná, že objemy dovozu z ČLR vzrostly přibližně o 65 % a že jejich odhadovaný podíl na trhu se během posuzovaného období téměř zdvojnásobil. Kromě toho, jak je vysvětleno v (86). a následujících bodech odůvodnění, se dovozní ceny z ČLR snížily o 8 % (viz (89). a následující body odůvodnění) a docházelo k podstatnému cenovému podbízení (viz (93). a následující body odůvodnění). A právě prudký nárůst dovozu a zjištěné podstatné cenové podbízení jsou hlavní činitele, které je třeba v tomto případě vzít v úvahu.
(129)
Výrobní odvětví Unie reaguje na dumping působící újmu snižováním svých cen již od roku 2007. Z důvodu cenového tlaku vyvolávaného čínským dovozem nebylo výrobní odvětví Unie schopno si udržet svůj podíl na trhu ani při snížených cenách. U nabídkových řízení na trhu OEM bylo zjištěno, že levné čínské nabídky hrají klíčovou úlohu při snižování cen nabízených výrobním odvětvím Unie. Navzdory snížení cen na straně výrobního odvětví Unie však průměrná prodejní cena čínského dovozu zůstala nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Prodej výrobního odvětví Unie za posuzované období tedy významně poklesl. Vzhledem k tomu, že čínské ceny v období šetření v porovnání s rokem 2006 dále klesly, výrobní odvětví Unie muselo své ceny znovu snížit, aby se udrželo na trhu. Jeho výroba přestala být zisková - což mu neumožní ve své činnosti v průběhu času pokračovat.
(130)
Je proto zřejmé, že mezi významným nárůstem objemů dovozu za vůbec nejnižší ceny a újmou zjištěnou u výrobního odvětví Unie existuje silná vazba. V této fázi lze tedy dospět k závěru, že existuje příčinná souvislost mezi levným čínským dovozem a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.2 Rozdělení v rámci dotčeného výrobku podle segmentu
(131)
Byly předloženy argumenty, že trh OEM a následný trh jsou dva samostatné prodejní kanály, které se vzájemně nijak významně neovlivňují. Na tomto základě bylo zejména tvrzeno, že újma výrobního odvětví Unie, které směruje většinu svého prodeje na trh OEM (85 % u výrobců zařazených do vzorku), nemohla být způsobena čínským dovozem, který se soustředí především na následný trh a na trhu OEM se vyskytuje omezeně.
(132)
Ačkoliv se skutečně jedná o samostatné distribuční kanály, podle zjištění Komise může k určitému, ačkoliv ne přímému, vzájemnému ovlivňování docházet. Pro získání úplného obrazu situace však byly oba tyto segmenty také uvažovány samostatně.
(133)
Na následném trhu lze zjištěnou újmu s jistotou přičítat vysokým objemům levného čínského dovozu, který v tomto segmentu tvořil až 34 %. Na trhu OEM, který představuje hlavní část spotřeby EU (35 milionů jednotek z přibližně 50), je čínská přítomnost z hlediska objemů mnohem menší (nejvýše 6 %). Jak již však bylo vysvětleno, je třeba připomenout, že újmu vzniklou v souvislosti s prodejem na trhu OEM vyvolaly nízké čínské ceny, a tato újma tedy s cenou skutečně souvisí. Konkrétněji existují náznaky, že výrobci automobilů používají čínské nabídky jako srovnávací kritérium, což ve svém důsledku tlačí ceny výrobců hliníkových kol v EU v rámci nabídkových řízení dolů. Aby se výrobci v Unii udrželi na trhu, nemají ve skutečnosti jinou možnost než ustoupit a své ceny snížit.
(134)
Dále nelze vyloučit, že sestupný cenový trend na následném trhu ovlivňuje ceny na trhu OEM. Ze srovnání průměrných cen na následném trhu a na trhu OEM vyplynulo, že zatímco do roku 2007 byly ceny na trhu OEM v průměru vyšší než ceny na následném trhu, v roce 2008 a v období šetření se tato situace změnila. Dokazuje to, že cenový tlak na trh OEM je v posledních letech výraznější.
(135)
Předběžně se tedy má za to, že čínský dovoz způsobil újmu výrobnímu odvětví Unie jak na následném trhu, tak na trhu OEM. Toto zjištění bude v každém případě předmětem dalšího šetření.
3. Účinky jiných činitelů
3.1 Dopad dovozu ze třetích zemí s výjimkou ČLR
3.1.1 Dopad dovozu z Turecka
(136)
Jak je uvedeno v (99). a následujících bodech odůvodnění, je Turecko druhým největším dovozcem po Číně. Během posuzovaného období dosahoval turecký dovoz celkového podílu na trhu EU ve výši přibližně 7 %. Následující tabulka srovnává ceny dovozu ze všech třetích zemí s cenami výrobců v EU.
V EUR/jednotka
2006
2007
2008
Období šetření
Turecko
40,8
42,6
52,4
40,7
Výrobci v EU zařazení do vzorku
49,7
49,7
48
46,5
Čína
34,7
33,5
31,4
31,9
Rozdíl mezi tureckými výrobci a výrobci v EU
8,9
7,1
4,4
5,8
Rozdíl mezi čínskými výrobci a výrobci v EU
15
16,2
16,6
14,6
(137)
Během posuzovaného období byly turecké ceny neustále nižší než ceny výrobců v EU zařazených do vzorku, s výjimkou roku 2008. V období šetření dosahoval cenový rozdíl mezi tureckými výrobci a výrobci v Unii 5,7 EUR (+/- 12,3 % cen v EU), zatímco odpovídající cenový rozdíl pro Čínu dosahoval 14,5 EUR (+/- 31 %). Na tomto základě je oprávněné dospět k předběžnému závěru, že v období šetření měly nižší ceny dovozu z Turecka určitý nepříznivý dopad na situaci výrobního odvětví EU, který však nebyl natolik významný, aby mohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.1.2 Dopad dovozu ze třetích zemí s výjimkou Turecka
(138)
Pokud jde o dovoz z jiných zemí než Číny a Turecka, jejich souhrnný podíl na trhu klesl z 9 % v roce 2006 na 8,3 % v období šetření (viz (99). bod odůvodnění). Odpovídající ceny zůstaly v tomtéž období na téměř stejné úrovni jako ceny výrobců v Unii. Na tomto základě se má za to, že dovoz ze třetích zemí s výjimkou Číny a Turecka nepřispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.2 Dopad hospodářské krize
(139)
Některé strany tvrdily, že dovoz z Číny plně kompenzoval nárůst spotřeby v EU v roce 2007 a že pokles spotřeby v roce 2008 nastal ve stejnou dobu jako hospodářský pokles a současné snížení prodeje v automobilovém průmyslu. Tito činitelé byli podle tohoto argumentu klíčovými příčinami slabé výkonnosti výrobního odvětví Unie.
(140)
Hospodářská krize nepříznivě ovlivnila situaci výrobního odvětví Unie z důvodu snižující se spotřeby a účinků klesajících cen. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesla spotřeba o 14,5 %.
(141)
Výrobci hliníkových kol působí v symbióze s automobilovým průmyslem, kterého se krize vážně dotkla. Následující tabulka ukazuje vývoj objemů výroby automobilů v Evropě za posuzované období. Je pravdou, že automobily jsou vybaveny hliníkovými nebo ocelovými koly a jejich podíl je obtížné stanovit. Neexistují však žádné náznaky, že by se tento podíl během posuzovaného období významně měnil. Nelze tedy vyloučit, že by pokles objemu výroby automobilů - který se od konce roku 2008 do období šetření skutečně dramaticky snížil, měl dopad na objem prodeje výrobců hliníkových kol. Následující tabulka ukazuje, že objem výroby mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesl o více než 15 %.
V EU 27
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba v Evropě (v tis. jednotek)
16 198
17 103
15 947
13 443
(142)
Z analýzy hospodářských ukazatelů výrobního odvětví Unie však vyplývá, že sestupný trend započal dlouho před hospodářskou krizí a časově se shodoval se začátkem pronikání čínského dovozu na trh. Údaje o ziskovosti například dokazují, že sestupný trend začal v letech 2006-2007 (pokles o 2,5 procentního bodu), pokračoval v letech 2007-2008 (další pokles o 2,2 procentního bodu) a mimořádného poklesu o 6,9 procentního bodu dosáhl mezi rokem 2008 a obdobím šetření.
(143)
Čínský dovoz pak navzdory snižující se spotřebě dále zvyšoval svou přítomnost na trhu a v období šetření dosáhl 12,4 %. Jeho objem a podíl na trhu plynule rostl a jeho ceny neustále způsobovaly cenové podbízení výrobního odvětví EU. Oprávněně by se však dalo očekávat, že krize by se měla dotknout všech tržních subjektů obdobným způsobem. Přesto, jak je vysvětleno výše, se čínský dovoz zvyšoval při cenách, které v dané situaci způsobovaly podstatné cenové podbízení v EU. Lze tedy oprávněně dospět k závěru, že pokud by hospodářská krize nenastala, objemy a podíl čínského dovozu na trhu by se zvýšily ještě více.
(144)
Na tomto základě lze oprávněně předpokládat, že hospodářský pokles, ačkoliv přispěl k újmě výrobního odvětví Unie, sám o sobě není činitelem, který by narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou. Naopak objemy dovozu z Číny by se měly za normálních okolností snížit s poklesem spotřeby, jak se stalo u dovozu z ostatních třetích zemí, a zejména u prodeje výrobního odvětví EU (který - jak se připomíná - poklesl souměřitelně se zvýšením čínského dovozu).
3.3 Dopad změn vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie
(145)
Vývozní činnost výrobců v Unii zůstala během posuzovaného období nízká (méně než 2 % celkového prodeje výrobců v EU zařazených do vzorku). Nemohla tedy mít žádný nepříznivý dopad na špatnou situaci výrobního odvětví Unie a nemohla narušit příčinnou souvislost.
3.4 Hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii a koncentrace na trhu EU
(146)
Počet výrobců hliníkových kol (přibližně třicet) působících na trhu EU naznačuje, že na trhu EU je velmi významná hospodářská soutěž, ačkoliv se tento trh vyznačuje také vysokou úrovní koncentrace průmyslu: podíl 3 největších společností na celkové výrobě činí 60 %, dalších 2 společností přibližně 8 % a 4 společností přibližně 4 %. Z dostupných údajů o výrobních objemech vyplývá, že ostatní výrobci jsou malé nebo střední podniky.
(147)
Je třeba uvést, že řada menších výrobců svou výrobu před rokem 2008, v roce 2008 a v období šetření ukončila. Mohlo by to naznačovat, že hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii - a zjevný probíhající proces koncentrace - přispěly k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Údaje šetření však ukazují, že ovlivněni nejsou jen malí výrobci. Současný vývoj ve skutečnosti ovlivňuje větší i menší výrobce obdobně. Nelze tedy dospět k závěru, že hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii významně přispěla k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.5 Preference spotřebitelů, pokud jde o ocelová a hliníková kola
(148)
Byl předložen argument, že snižující se poptávka po hliníkových kolech by mohla souviset s hospodářskou krizí a znamenat změnu v preferencích spotřebitelů, kteří by se mohli přeorientovat na levnější ocelová kola. Toto tvrzení však nebylo ničím doloženo. V této fázi a vzhledem k tomu, že nejsou evidovány žádné údaje, které by tento argument podpořily, nemohl být žádný takový vývoj potvrzen.
3.6 Sortimentní skladba
(149)
Některé strany tvrdily, že zvýšení čínského dovozu bylo důsledkem zvýšené poptávky po specifických typech kol vyráběných pomocí drahých technologií v ČLR (tj. kovaná nebo odlévaná a tvarovaná kola), která nebyla (ve významném množství) vyráběna v EU. Dovoz z ČLR tedy nemohl způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie. Šetření však stanovilo, že tento dovoz představoval pouze velmi malou část celkového dovozu z ČLR. Proto musel být uvedený argument odmítnut.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(150)
Je třeba připomenout, že v tomto případě byl zjištěn významný pokles výroby a prodeje, ztráta podílu na trhu, jakož i snížení cen vedoucí ke ztrátám výrobního odvětví Unie. Objemy dovozu z ČLR, které způsobily podstatné cenové podbízení výrobního odvětví Unie a rovněž snížení jeho podílu na trhu, se během téhož období zvýšily.
(151)
Komise také zkoumala všechny ostatní činitele, které mohly přispět k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. V tomto ohledu bylo zjištěno, že hospodářská krize, dovoz z Turecka a hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii vedoucí k procesu koncentrace mohly vzniklou újmu ovlivnit. Vyvozuje se však předběžný závěr, že jejich dopad není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou, jak je podrobně uvedeno výše.
(152)
Na základě uvedené analýzy účinků všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie byl vyvozen předběžný závěr, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(153)
V tomto případě byla zjištěna vysoká úroveň spolupráce a podpory ze strany výrobního odvětví Unie (více než 70 %). Naznačuje to, že uložení opatření je zcela zřejmě v zájmu výrobců v EU.
(154)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie trpí podstatnou újmou z důvodu účinků dumpingového dovozu způsobujícího cenové podbízení, jak je podrobně uvedeno v (93). a následujících bodech odůvodnění.
(155)
Lze očekávat, že výrobní odvětví Unie bude těžit z opatření, která by pravděpodobně zabránila dalšímu nárůstu levného dumpingového dovozu.
(156)
Pokud by opatření nebyla uložena, lze očekávat, že levný dumpingový dovoz hliníkových kol, zejména na následný trh, bude pokračovat, nebo se dokonce zvyšovat. Dále nelze vyloučit, že zvyšující se cenový tlak a pronikání na následný trh bude přinejmenším nepřímo ovlivňovat situaci na trhu OEM. V tomto ohledu bylo zjištěno, že někteří výrobci v dotčené zemi se přesunují, nebo se již přesunuli, na následný trh se středně drahými až drahými výrobky a dále pak na trh OEM - s velmi nízkými cenami. Lze očekávat, že tento vývoj bude pokračovat a velmi pravděpodobně ohrozí také velkou skupinu výrobců v Unii aktivních na trhu OEM. Jelikož finanční situace a ziskovost těchto výrobců není dostatečně silná, aby odolala dalšímu cenovému tlaku dumpingového dovozu, který je nutí nabízet výrazně nižší ceny, velmi pravděpodobně by to vedlo k postupnému zániku velkého počtu výrobců v Unii, ne-li všech.
2. Zájem dovozců
(157)
Při výběru vzorku (viz výše uvedený (13). bod odůvodnění) bylo na základě objemu dovozu vybráno 5 dovozců, kteří nejsou ve spojení, a 2 dovážející uživatelé.
(158)
Spolupráce dovozců, kteří nejsou ve spojení, obecně představuje méně než 10 % celkového objemu dovozu z ČLR.
(159)
Šetření ukázalo, že většina dovozců jsou obchodníci specializující se na autopříslušenství. Mezi nimi lze rozlišovat 2 kategorie. Jednu kategorii tvoří společnosti, které dovážejí a dále prodávají svá vlastní značková hliníková kola, jejichž výrobu zadali v ČLR. Nejsou však ve spojení s čínským vývozci. Tato kategorie dovozců má v EU obvykle nikoliv nevýznamné činnosti s „přidanou hodnotu“ (např. návrh, výzkum a vývoj), a někdy dokonce svůj vlastní distribuční řetězec s odpovídající úrovní zaměstnanosti. Druhou kategorii tvoří dovozci/distributoři, kteří jsou obchodníky zaměřujícími se více na objemy a méně na značku. Tito dovozci mají obvykle nižší nákladové struktury a méně činností s přidanou hodnotou v Unii.
(160)
Nízká úroveň spolupráce dovozců, kteří nejsou ve spojení, naznačuje, že uložení opatření by nemělo na jejich činnost žádný významný dopad. Pokud jde o spolupracující dovozce/distributory, bylo zjištěno, že následný prodej čínských hliníkových kol představuje 1 až 6 % jejich celkového obratu. Situace outsourcingových společností je složitější, protože následný prodej hliníkových kol může představovat téměř celou jejich podnikatelskou činnost. Případná opatření by na jejich činnost jistě měla dopad - i když je v této fázi obtížné posoudit přesný rozsah. Tato záležitost bude dále prověřena.
3. Zájem uživatelů
3.1 Obecně
(161)
Uživatelské dotazníky byly zaslány přibližně 20 určeným uživatelům. V rámci šetření spolupracovalo 13 výrobců automobilů. Spolupracovala také dvě sdružení zastupující uživatele a dovozce hliníkových kol pro trh OEM a následný trh.
(162)
Na základě údajů Eurostatu představuje dovoz spolupracujících uživatelů 19 % celkového dovozu z ČLR. Údaje Eurostatu neumožňují přesně stanovit, zda byl dovoz určen na trh OEM nebo na následný trh. Jak je uvedeno výše ve (133). bodě odůvodnění, bylo nicméně možné rozlišit mezi trhem OEM a následným trhem a ukázat, že trh OEM představuje 20 až 30 % celkového dovozu z ČLR. Na tomto základě lze oprávněně předpokládat, že spolupráce trhu OEM byla velmi vysoká.
(163)
Zdá se, že výrobci automobilů se obecně opírají o čínské dodávky pouze v omezené míře. Jsou-li posuzováni samostatně, spolupracující výrobci automobilů uplatňují různé obchodní modely. Někteří z Číny nedovážejí vůbec, jiní dovážejí méně než 5 %, někteří však dovážejí až 30 % své potřeby.
(164)
Dovážející i nedovážející uživatelé jsou proti opatřením. Jedním z jejich hlavních argumentů je, že výrobci automobilů mají zájem udržet různé zdroje dodávek a využívat výhod hospodářské soutěže na trhu kol. V důsledku opatření by se stali příliš závislými na omezeném počtu evropských výrobců. Jelikož však existuje významný dovoz z jiných třetích zemí, nezdá se být tento argument sám o sobě rozhodující.
3.2 Náklady na opatření
(165)
Hliníková kola představují přibližně 1 % nákladů na automobil. Opatření pro hliníková kola ve výši 20 % by tedy vedlo ke zvýšení nákladů o 0,2 %. U těch výrobců automobilů, kteří z Číny dovážejí nejvýše 5 % hliníkových kol, by celkové navýšení nákladů z hlediska celé výroby automobilů tedy představovalo 5 % z 0,2 %, tj. 0,01 %. Avšak i u těch výrobců automobilů, kteří dovážejí až 30 % hliníkových kol z Číny, by se celkové náklady zvýšily o 30 % z 0,2 %, tj. o 0,06 %. Opatření by tedy měla na náklady velmi omezený dopad. Navíc je zjevně běžné, že hliníková kola dovážená výrobci automobilů za určitou cenu (kupříkladu za 50 EUR) se koncovému zákazníkovi prodávají za cenu třikrát až čtyřikrát vyšší (tj. 200 EUR).
3.3 Náklady na změnu dodavatele
(166)
Jak je vysvětleno výše, hliníková kola určená na trh OEM se obvykle vyvíjejí 2 roky před uvedením nového modelu automobilu na trh. Jakákoliv změna dodavatele vyžaduje čas (nejméně 6 měsíců) a mohla by znamenat také dodatečné náklady na nářadí. Šetření však ukázalo, že většina výrobců automobilů své zdroje dodávek samozřejmě diverzifikuje, tj. dělí výrobu konkrétních hliníkových kol mezi 2 (nebo více) výrobce. Tento systém zadávání výroby dvěma výrobcům se vztahuje také na modely nakupované v ČLR, aby byla zajištěna bezpečnost dodávek. Zdá se tedy, že riziko nutnosti změnit dodavatele je již dáno rozhodnutím nakupovat v ČLR. Ze smluv shromážděných během šetření pak dále vyplývá, že výrobci automobilů obecně mohou smlouvu kdykoliv bez penále vypovědět.
3.4 Další argumenty předložené stranami
(167)
Některé strany tvrdily, že uložení cla na hliníková kola pocházející z ČLR by poskytlo výhodu jihokorejským výrobcům automobilů navíc k nulovému clu na dovoz automobilů podle nadcházející dohody o volném obchodu. Podle tohoto argumentu by jihokorejští výrobci automobilů měli i nadále přístup k levným čínským hliníkovým kolům, a mohli by dokonce požadovat vrácení cla na automobily vyvážené do EU (o vrácení cla uhrazeného při dovozu některých náhradních dílů pro automobily lze žádat při vývozu takovéhoto automobilu). Antidumpingové opatření na dovoz čínských hliníkových kol by evropské výrobce automobilů znevýhodnilo v hospodářské soutěži ve vztahu k jihokorejským automobilům dováženým do EU s nulovým clem.
(168)
V tomto ohledu je třeba uvést, že podíl automobilů pocházejících z Jižní Koreje na trhu v současné době představuje pouze 3 % automobilového trhu EU. Je sice obtížné předvídat vývoj dovozu korejských automobilů, ale s ohledem na velmi omezený přímý nákladový dopad opatření na výrobce automobilů v EU, nelze v této fázi dospět k závěru, že by uložení antidumpingového opatření na dovoz hliníkových kol z Číny v tomto ohledu hrálo významnou úlohu.
4. Zájem spotřebitelů
(169)
Pokud jde o dopad opatření na koncové spotřebitele, nebyl předložen žádný argument. Tato skutečnost, jakož i nízký nákladový dopad a strategie cenotvorby výrobců automobilů zjištěné během šetření hovoří proti pravděpodobnosti znatelného vlivu na spotřebitelské ceny.
5. Zájem dodavatelů
(170)
Na dodavatelský dotazník odpovědělo pět dodavatelů surovin/zařízení, kteří dodávají výrobcům hliníkových kol v Unii. Dodávají hliníkové/surové ingoty, nátěrové hmoty/podkladové nátěrové hmoty nebo nízkotlaké stroje. Pokud jde o dodavatele ingotů, prodej do výrobního odvětví Unie představuje pouze malou část jejich činnosti (méně než 6 % jejich celkového obratu), což ukazuje jejich relativně nevýrazný zájem o uložení antidumpingových opatření na dovoz hliníkových kol z Číny. U ostatních dodavatelů (strojního zařízení, nátěrových hmot nebo nízkotlakých strojů) se prodej do výrobního odvětví Unie pohybuje v rozmezí od 30 do 50 % jejich celkového obratu. Vzhledem k tomu, že tyto společnosti jsou malými a středními podniky, je životaschopnost výrobního odvětví Unie pro jejich činnost zásadní.
6. Závěr týkající se zájmu Unie
(171)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz hliníkových kol pocházejících z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(172)
S ohledem na závěry týkající se dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem z ČLR.
(173)
Pro účely stanovení výše těchto cel byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(174)
Jak je uvedeno ve (20). bodě odůvodnění, vyznačuje se trh hliníkových kol existencí dvou relativně odlišných tržních segmentů. Šetření dále zjistilo, že prodej výrobců v Unii se soustředí na trh OEM a představuje 85 % celkového prodeje výrobního odvětví Unie.
(175)
Pro účely uložení prozatímních opatření bylo tedy shledáno jako vhodné posoudit rozpětí újmy s přihlédnutím ke konkrétní situaci na trhu.
(176)
Na trhu OEM objednatelé hliníkových kol (kterými jsou výrobci automobilů) obvykle zadávají objednávky na základě nabídkového řízení. Tentýž model kola, který má být instalován na tentýž model automobilu, může tedy být - nikoliv v zanedbatelném počtu případů - objednán z různých zdrojů, často od čínského dodavatele a zároveň od dodavatele v EU. Bylo předběžně usouzeno, že toto nabídkové řízení přesně a spolehlivě odráží průměrnou cenovou konkurenci, která v období šetření existovala mezi čínskými dodavateli a dodavateli v Unii soutěžícími v rámci téhož nabídkového řízení.
(177)
Bylo tedy shledáno jako vhodné vypočíst rozpětí podbízení na základě cen zjištěných z údajů předložených výrobci v EU a čínskými vývozci v rámci jejich účasti na uvedených nabídkových řízeních.
(178)
Při výpočtu výše cla nezbytné pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout přiměřeného zisku před zdaněním. Pokud jde o výrobní náklady, byla provedena úprava o skutečnou ztrátu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie během období šetření (- 5,4 %). Dále se mělo za to, že přiměřený zisk před zdaněním, kterého by mohlo v rozumné míře dosáhnout výrobní odvětví tohoto typu z prodeje obdobného výrobku v Unii za normálních podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu, by měl být posuzován s ohledem na ziskovost dosaženou v roce 2006, která činila + 3,2 %. V uvedeném roce byly objemy dovozu z Číny skutečně ještě relativně nízké. Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie.
(179)
Rozpětí podbízení tedy činí 20,6 %.
(180)
Tento výsledek byl dále potvrzen dalším výpočtem vycházejícím ze srovnání smluv uzavřených na základě nabídkového řízení, které poskytli někteří výrobci automobilů během šetření. V případech, kdy výrobci automobilů objednali tentýž model hliníkových kol jak od čínského výrobce, tak od výrobce v EU, bylo zjištěné rozpětí podbízení s přihlédnutím k provedeným úpravám, jak je vysvětleno ve výše uvedeném (93). a následujících bodech odůvodnění, řádově stejné jako rozpětí stanovené v předchozím bodě odůvodnění.
(181)
Konstatuje se, že toto rozpětí podbízení je nižší než dumpingová rozpětí stanovená výše v (76). a následujících bodech odůvodnění, a proto by mělo sloužit jako základ pro stanovení výše cla podle pravidla nižšího cla.
(182)
Vzhledem k metodice použité v tomto případě k určení úrovně pro odstranění újmy je považováno za neproveditelné stanovit sazby individuálních antidumpingových cel podle čl. 9 odst. 5 druhé věty základního nařízení. Důvodem je zejména skutečnost, že neexistují spolehlivé údaje k provedení analýzy pro jednotlivé společnosti. Proto bylo prozatímně rozhodnuto uložit celostátní antidumpingové clo na veškerý dovoz z Číny na úrovni rozpětí podbízení ve výši 20,6 %.
2. Prozatímní opatření
(183)
S ohledem na výše uvedené se má za to, že podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení by mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na dovoz pocházející z ČLR. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěného rozpětí újmy.
(184)
Navrhované antidumpingové clo tedy činí 20,6 %.
H. ZVEŘEJNĚNÍ
(185)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoliv stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Prozatímní antidumpingové clo se tímto ukládá na dovoz hliníkových kol pro motorová vozidla kódů KN 8701 až 8705, bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami, v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50 (kódy Taric 8708701010 a 8708705010) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranici Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 20,6 %.
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, sdělit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení do jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. května 2010.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 404/2010
2010 m. gegužės 10 d.
kuriuo tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės ratams su ratlankiais iš aliuminio nustatomas laikinasis antidempingo muitas
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,
pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Inicijavimas
(1)
2009 m. rugpjūčio 13 d. Komisija pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl tam tikrų Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - nagrinėjamoji šalis arba KLR) kilmės ratų su ratlankiais iš aliuminio importo į Sąjungą inicijavimą.
(2)
Tyrimas inicijuotas 2009 m. birželio 30 d. gavus Europos ratų su ratlankiais gamintojų asociacijos (angl. Association of European Wheel Manufacturers arba EUWA) (toliau - skundo pateikėja) gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 50 %) visų tam tikrų ratų su ratlankiais iš aliuminio Sąjungoje, vardu pateiktą skundą. Skunde pateikti minėto produkto dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.
2. Su tyrimu susijusios šalys
(3)
Apie tyrimo inicijavimą Komisija oficialiai pranešė skundo pateikėjai, skunde nurodytiems Sąjungos gamintojams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems KLR gamintojams, importuotojams, prekiautojams, naudotojams, tiekėjams ir žinomoms susijusioms asociacijoms bei KLR atstovams. Suinteresuotosioms šalims sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.
(4)
Visos suinteresuotosios šalys, kurios to prašė ir nurodė svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(5)
Atsižvelgiant į didelį eksportuojančių KLR gamintojų, importuotojų ir Sąjungos gamintojų skaičių, pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį pranešime apie inicijavimą numatyta vykdyti atranką dempingui ir žalai nustatyti. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų eksportuojančių gamintojų, importuotojų ir Sąjungos gamintojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.
(6)
Per nurodytą laikotarpį apie save pranešė ir prašomą informaciją pateikė iš viso 36 KLR bendrovės ar susijusių bendrovių grupės (toliau - grupės). Šios 36 bendrovės ar grupės tiriamuoju laikotarpiu gamino ir (arba) eksportavo nagrinėjamąjį produktą į Europos Sąjungos rinką ir pageidavo būti atrinktos. Jos laikytos bendradarbiaujančiomis bendrovėmis ir svarstyta, ar jas atrinkti. KLR bendradarbiavimo lygis, t. y. bendradarbiaujančių Kinijos bendrovių eksporto į ES procentinė dalis, palyginti su visu Kinijos eksportu į ES, buvo didesnė nei 90 %.
(7)
Komisija, pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį pasikonsultavusi su susijusiomis šalimis, pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį bendroves atrinko remdamasi didžiausia tipine eksporto apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai nagrinėti per turimą laikotarpį, ir atsižvelgdama į bendradarbiaujančių bendrovių ar grupių geografinį pasiskirstymą. Atrinktos keturios bendrovės (bendrovių grupės), kurios į ES eksportuoja 47 % 36 bendradarbiaujančių bendrovių ar grupių eksportuojamo kiekio ir apie 43 % viso KLR į ES eksportuojamo kiekio. KLR valdžios institucijos ir Kinijos prekybos rūmai pritarė Komisijos atrinktoms bendrovėms, tačiau pareikalavo, kad būtų atrinktos dar mažiausiai dvi papildomos bendrovės (bendrovių grupės). Tačiau atsižvelgiant į tai, kad pradžioje atrinkta 20 bendrovių, kurios priklauso 4 grupėms, nuspręsta, kad daugiau bendrovių ar grupių atrinkti negalima, nes tai trukdytų tyrimą baigti iki teisės aktais nustatyto termino.
(8)
Penki neatrinkti eksportuojantys KLR gamintojai prašė atlikti individualų nagrinėjimą ir per nurodytą laikotarpį pateikė susijusios informacijos, kad būtų taikomos pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalis ir 17 straipsnio 3 dalis. Tačiau atsižvelgdama į atrinktų bendrovių skaičių, t. y. 4 grupės ir daug su jomis susijusių bendrovių, pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį Komisija priėjo prie išvados, kad negalima atlikti individualaus neatrinktų eksportuojančių KLR gamintojų nagrinėjimo, nes tai pernelyg apsunkintų tyrimą ir trukdytų jį baigti laiku.
(9)
Tam, kad eksportuojantys KLR gamintojai panorėję galėtų pateikti prašymą taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau - RER) arba kad būtų atliktas individualus nagrinėjimas pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį, Komisija eksportuojantiems Kinijos gamintojams, kurie to paprašė, ir KLR valdžios institucijoms nusiuntė prašymo formas.
(10)
Pranešimas apie inicijavimą nusiųstas apytikriai 40 Sąjungos ratų su ratlankiais iš aliuminio gamintojų. Gauta 17 atsakymų. Atrinktos 5 bendrovių grupės, nes nustatyta, kad pagal geografinį pasiskirstymą ES ir veiklos rūšį (t. y. originalių įrenginių gamintojai ir vadinamasis atsarginių dalių pardavimas) jos pardavė ir pagamino tipinį kiekį (daugiau nei 75 %) produkto, palyginti su visa Sąjungos gamyba; dėl papildomos informacijos žr. 19 konstatuojamąją dalį ir toliau. Nors didžiąją dalį produktų atrinkti ES gamintojai pardavė originalių įrenginių gamintojų segmentui, 2 atrinkti gamintojai produktą pardavė ir atsarginių dalių segmentui. Atrinktos bendrovės atstovavo ir skunde nenurodytoms bendrovėms.
(11)
Atliekant tyrimą šalys pateikė daugiau argumentų dėl tariamų originalių įrenginių gamintojų ir atsarginių dalių segmentų skirtumų. Norint gauti daugiau susijusios informacijos nuspręsta atrinkti dar vieną (didelį) papildomą gamintoją, veikiantį atsarginių dalių segmente.
(12)
Skunde nurodytos bendrovės, bijodamos, kad pirkėjai ar konkurentai gali imtis atsakomųjų veiksmų, prašė, kad jų pavadinimai nebūtų atskleisti. Komisija sutiko, kad iš tiesų yra didelė galimybė, jog bus imtasi atsakomųjų veiksmų, ir pritarė, kad pavadinimai neturėtų būti atskleisti. Inicijavus tyrimą visos bendradarbiaujančios bendrovės sutiko, kad jų pavadinimai būtų paskelbti kaip bendradarbiaujančių bendrovių, bet, jei reikėtų, ne kaip skundą pateikusių bendrovių.
(13)
Pranešimas apie inicijavimą nusiųstas apytikriai 80 importuotojų ir ratų su ratlankiais iš aliuminio importuotojų ir (arba) naudotojų. Gauta 40 atsakymų iš bendrovių, kurių importo apimtis sudaro apie trečdalį viso importo iš Kinijos apimties. 12 tokių atsakymų gauta iš importuotojų, o kiti - iš importuojančių naudotojų. Atrinktos 7 bendrovės (5 importuotojai ir 2 importuojantys naudotojai).
(14)
Komisija klausimynus nusiuntė 6 atrinktiems Sąjungos gamintojams, atrinktiems eksportuojantiems KLR gamintojams ir KLR gamintojams, kurie prašė taikyti individualų režimą, ir 7 atrinktiems importuotojams. Be to, klausimynai nusiųsti naudotojams ir kitiems bendradarbiaujantiems gamintojams.
(15)
Klausimyno atsakymus pateikė 4 atrinkti eksportuojantys Kinijos gamintojai ir 5 eksportuojantys Kinijos gamintojai, kurie pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį prašė jiems taikyti individualų režimą. Be to, atsakymus pateikė 6 atrinkti Sąjungos gamintojai, 3 importuotojai, kurie nebuvo susiję su eksportuojančiu gamintoju, 9 kiti ES gamintojai ir 13 naudotojų. Pastabų taip pat pateikė Kinijos prekybos rūmai ir dvi naudotojų asociacijos.
(16)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų, ir atliko tikrinimą šių bendrovių patalpose:
a)
Sąjungos gamintojai
-
Borbet grupė:
Borbet Solingen GmbH, Vokietija
-
Heyes Lemmerz grupė:
-
Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o., Čekijos Respublika
-
Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l., Italija
-
Ronal grupė:
-
Ronal AG, Šveicarija
-
Ronal Polska Sp. z o.o., Lenkija
-
Speedline s.r.l., Italija
-
Mapsa S. Coop. L., Ispanija
-
AEZ, Vokietija
-
Française de Roues S.A.S.V., Prancūzija
b)
Eksportuojantys KLR gamintojai ir su jais susijusios bendrovės
-
Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co.Ltd. (toliau - Baoding)
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (toliau - Wanfeng).
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (toliau - YHI)
-
CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (toliau - CITIC)
c)
Susijusios Sąjungos bendrovės
-
OZ Deutschland, Biberbach (Vokietija)
-
OZ SpA, Bassano del Grappa (Italija)
d)
Susijusios Singapūro bendrovės
-
OZ Asia
-
YHI Manufacturing
e)
Naudotojai
-
Renault, Prancūzija
-
BMW, Vokietija
(17)
Eksportuojantiems gamintojams, kuriems negali būti taikomas RER, reikia nustatyti normaliąją vertę, todėl toliau išvardytų bendrovių patalpose atliktas tikrinimas, siekiant nustatyti normaliąją vertę remiantis Turkijos, kaip panašios šalies, duomenimis:
f)
Turkijos gamintojai
-
CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.
-
Hayes Lemmerz İnci Aluminyum.
3. Tiriamasis laikotarpis
(18)
Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2008 m. liepos 1 d. - 2009 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2006 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Nagrinėjamasis produktas
(19)
Nagrinėjamasis produktas - Kinijos Liaudies Respublikos kilmės ratai su ratlankiais iš aliuminio, skirti autotransporto priemonėms, priskiriamoms 8701-8705 KN pozicijoms, su ratų reikmenimis arba be jų, su padangomis arba be jų (toliau - nagrinėjamasis produktas), kurių KN kodai šiuo metu yra ex 8708 70 10 ir ex 8708 70 50.
(20)
Nagrinėjamasis produktas Sąjungoje parduodamas dviem platinimo kanalais: originalių įrenginių gamintojų segmentui ir vadinamajam atsarginių dalių segmentui. Originalių įrenginių gamintojų segmente automobilių gamintojai rengia konkursus ratams su ratlankiais iš aliuminio pirkti (apytikriai du metai iki naujo automobilio modelio gamybos pradžios) ir yra susiję su naujų ratų su ratlankiais, ant kurių bus jų prekės ženklas, kūrimo procesu. Tuose pačiuose konkursuose konkuruoja ir Sąjungos gamintojai, ir Kinijos eksportuotojai. Atsarginių dalių sektoriuje ratų su ratlankiais iš aliuminio gamintojai kuria ratus su ratlankiais iš aliuminio bei suteikia jiems prekės ženklą, o vėliau parduoda didmenininkams, mažmenininkams, automobilių pertvarkymo bendrovėms, automobilių techninės priežiūros dirbtuvėms ir pan.
(21)
Vienas eksportuotojas teigė, kad originalių įrenginių gamintojų segmentui skirti ratai su ratlankiais iš aliuminio neturėtų būti priskirti tyrimo produkto apibrėžtajai sričiai, nes jie montuojami tik ant naujų automobilių, o atsarginių dalių segmentui skirti ratai su ratlankiais iš aliuminio skirti pakeisti originalių įrenginių gamintojų segmento ratus per tam tikro modelio mašinos naudojimo laikotarpį. Argumentas prieštaringas, nes juo patvirtinama, kad atsarginių dalių segmentui skirti ratai su ratlankiais iš aliuminio pagaminti taip, kad tiktų automobiliui ir būtų veiksmingi tiek pat, kiek originalių įrenginių gamintojų segmentui skirti ratai su ratlankiais iš aliuminio. Iš tiesų atsarginių dalių segmentui skirtus ratus su ratlankiais iš aliuminio galima gaminti taikant skirtingus gamybos procesus (3), visokio skersmens, svorio, apdailos tipų ir pan. Atsarginių dalių segmentui skirti ratai su ratlankiais iš aliuminio nuo originalių įrenginių gamintojų segmentui skirtų ratų su ratlankiais iš aliuminio skiriasi tik pagal platinimo kanalus, dėl ko į ratų su ratlankiais kūrimo procesą įtraukiama automobilių pramonė. Be to, tvirtinta, kad skiriasi atsarginių dalių segmentui skirtų ratų su ratlankiais iš aliuminio ir originalių įrenginių gamintojų segmentui skirtų ratų su ratlankiais iš aliuminio kainų nustatymas, nes pastarųjų kainos yra susijusios su Londono metalų biržos (angl. London Metal Exchange (LME)) kainomis. Iš tikrųjų, automobilių gamintojai naudoja vadinamąją nulinio pagrindo kainos formulę. Ją sudaro trys dalys: 1) aliuminio kaina (kintanti, susieta su LME), 2) pridėtinė vertė, pakeitimo sąnaudos ir 3) fiksuota priemoka už kokybę. Toks kainos nustatymo metodas koreguojamas atsižvelgiant į automobilių pramonės poreikius, tačiau tiek originalių įrenginių gamintojų segmentui skirtų ratų su ratlankiais iš aliuminio, tiek atsarginių dalių segmentui skirtų ratų su ratlankiais iš aliuminio sąnaudų sudėtinės dalys yra tokios pačios.
(22)
Taigi, nors originalių įrenginių gamintojų segmentui skirti ratai su ratlankiais iš aliuminio nuo atsarginių dalių segmentui skirtų ratų su ratlankiais iš aliuminio skiriasi pagal platinimo kanalus, jų fizinės ir techninės savybės yra tokios pačios, be to, juos galima sukeisti. Todėl jie laikomi vienu vienarūšiu produktu. Be to, iš Kinijos didelis ratų su ratlankiais iš aliuminio kiekis importuojamas abiem pardavimo kanalais. Atsižvelgiant į nustatytus faktus daroma preliminari išvada, kad nėra pagrindo originalių įrenginių gamintojų segmentui skirtų ratų su ratlankiais iš aliuminio nepriskirti produkto apibrėžtajai sričiai.
(23)
Suinteresuotoji šalis teigė, kad ratų su ratlankiais gokartams produkto apibrėžtajai sričiai priskirti nereikėtų, nes gokartai negali būti priskirti KN 8701-8705 pozicijoms. Tačiau šalis neįrodė, kad gokartai negali būti priskirti minėtoms KN pozicijoms, todėl tvirtinimas preliminariai atmestas.
(24)
Ta pati šalis teigė, kad ratai su ratlankiais visureigiams taip pat neturėtų būti priskirti produkto apibrėžtajai sričiai, nes jie iš esmės skiriasi nuo kitoms transporto priemonėms gaminamų ratų su ratlankiais. Tačiau kai kuriuos visureigius galima priskirti KN 8701-8705 pozicijoms, todėl jų ratai su ratlankiais priskiriami šio tyrimo produkto apibrėžtajai sričiai. Todėl šis tvirtinimas preliminariai atmestas.
2. Panašus produktas
(25)
Nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto ir ratų su ratlankiais iš aliuminio, gaminamų ir parduodamų KLR vidaus rinkoje bei Turkijos, kuri preliminariai buvo pasirinkta panašia šalimi, vidaus rinkoje, taip pat ratų su ratlankiais iš aliuminio, kuriuos gamina Sąjungos pramonė ir kurie yra parduodami Sąjungoje, fizinės, cheminės ir techninės savybės bei naudojimo paskirtis yra tokios pačios. Todėl šie produktai preliminariai laikomi panašiu produktu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
C. DEMPINGAS
1. Rinkos ekonomikos režimas
(26)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą atliekant antidempingo tyrimus dėl importuojamų KLR kilmės produktų normalioji vertė nustatoma vadovaujantis minėto straipsnio 1-6 dalimis tiems gamintojams, kurie, kaip nustatyta, atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus. Trumpai, ir tik aiškumo sumetimais, toliau pateikiami apibendrinti kriterijai:
-
verslo sprendimai priimami atsižvelgiant į rinkos sąlygas, be didelio valstybės kišimosi, o sąnaudos atitinka rinkos vertes,
-
įmonės turi vieną aiškų pagrindinių apskaitos įrašų, kurie yra tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus (toliau - TAS) ir naudojami visiems tikslams, rinkinį,
-
nėra jokių didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos,
-
bankroto ir nuosavybės įstatymai užtikrina pastovumą ir teisinį tikrumą ir
-
valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą.
(27)
Atliekant šį tyrimą visos atrinktos eksportuojančios grupės kreipėsi dėl RER taikymo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą ir per nustatytą laikotarpį pateikė užpildytas RER prašymo formas.
(28)
Komisija surinko visą, jos nuomone, būtiną atrinktų eksportuojančių grupių informaciją ir susijusių grupių patalpose patikrino visą RER prašyme pateiktą informaciją.
(29)
Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad RER nebuvo galima taikyti nė vienai iš keturių Kinijos bendrovių grupių, nes nė viena iš jų netenkino visų pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nurodytų kriterijų dėl toliau nurodytų priežasčių.
(30)
Nė viena atrinkta eksportuojanti grupė neįrodė, kad atitinka 1 kriterijų, susijusį su valstybės kišimusi į sprendimus dėl pagrindinės žaliavos (aliuminio).
(31)
Iš tikrųjų paaiškėjo, kad visos atrinktos grupės didžiąją dalį aliuminio, kurį naudoja ratų su ratlankiais iš aliuminio gamyboje, pirko Kinijos vidaus rinkoje pagal ilgalaikes sutartis. Kainos pagrįstos pirminio aliuminio kainomis Kinijos vietos biržose, prie jų pridėjus perdirbimo mokestį (o vienos bendrovės atveju ir kainomis Šanchajaus ateities sandorių biržoje (angl. Shanghai Futures Exchange (SHFE)). Dėl to reikia pažymėti, kad kainos vietos biržose atitinka SHFE kainas.
(32)
Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad Kinijos valstybė vaidina pagrindinį vaidmenį nustatant pirminio aliuminio kainas ir nuolatos įvairiomis priemonėmis kišasi į rinką.
(33)
Pirma, eksportui skirtam pirminiam aliuminiui taikomas 17 % PVM (eksportui skirtų gatavų produktų PVM grąžinamas) ir 15 % eksporto mokestis.
(34)
Antra, valstybė kišasi į kainų nustatymo mechanizmą Šanchajaus ateities sandorių biržoje (SHFE), kuri yra Kinijoje registruotoms bendrovėms ir Kinijos piliečiams skirta uždara birža. Šis valstybės kišimasis į SHFE kainų nustatymo mechanizmą yra susijęs su tuo, kad valstybė pirminį aliuminį ir parduoda, ir perka per Valstybės rezervo biurą ir kitas valstybės institucijas. Be to, pagal SHFE taisykles, kurias patvirtino valstybinis reguliuotojas - Kinijos vertybinių popierių reguliavimo komisija, valstybė nustato dienos kainos ribas.
(35)
Kitas valstybės kišimosi pavyzdys - naujausias Kinijos vyriausybės paskatų paketas, skirtas ekonomikos krizės poveikiui mažinti. 2008 m. pabaigoje Valstybės rezervo biuras pradėjo taikyti sistemą aliuminiui iš lydyklų pirkti, siekiant joms padėti, kai dėl pasaulinės finansinės krizės sumažėjo paklausa. Vykdant šiuos valstybės remiamus pirkimus supirkta didžioji dalis atsargų vidaus rinkoje ir per 2009 m. pirmąjį pusmetį didintos kainos.
(36)
Tai laikyta esminiu valstybės kišimosi veiksniu bendrovėms priimant sprendimus dėl žaliavų. Iš tiesų, dėl dabartinės Kinijos didelių eksporto mokesčių ir PVM nekompensavimo už pirminio aliuminio ir kitų žaliavų eksportą sistemos, dėl to, kad vartotojų produktų eksportui netaikomi eksporto mokesčiai ir kompensuojamas PVM, ir dėl to, kad valstybė kišasi nustatant SHFE kainas, susiklostė tokia padėtis, kai Kinijos aliuminio kainos ir toliau priklausė nuo valstybės kišimosi. Taigi atsitiko taip, kad istoriškai kainos LME gerokai skyrėsi nuo Kinijos rinkos kainų (4). Nuo 2005 m. antros pusės iki 2008 m. pabaigos LME kainos buvo daug didesnės, palyginti su Kinijos rinkomis, o tai rodo, kad nebuvo pagrįsto Kinijos rinkų ir visų kitų pasaulio rinkų arbitražo.
(37)
Taigi, daugybiniai valstybės skatinti Kinijos pirminio aliuminio kainų iškraipymai turi poveikio Kinijos ratų su ratlankiais iš aliuminio gamintojų sprendimams įsigyjant žaliavas. Be to, minėti gamintojai naudojasi iškraipymų teikiamais privalumais, nes gamintojai paprastai žaliavas perka iš vietos tiekėjų Kinijos rinkoje Kinijos vietos biržų kainomis (arba SHFE kainomis), tačiau tam tikrą žaliavų kiekį gali pirkti LME kainomis, kai kainos Kinijos rinkoje padidėja dėl valstybės kišimosi.
(38)
Be to, be pirmiau aprašytos bendros padėties, kitos trys grupės neatitinka kitų 1 kriterijaus reikalavimų, nes valstybė labai kišasi priimant svarbius verslo sprendimus. Vienoje iš grupių valstybinė bendrovė turi veto teises, kurios neatitinka jos akcijų paketu suteikiamų teisių dalies dviejose jos bendrovėse, priimant tam tikrus pagrindinius sprendimus. Daugelyje kitos grupės bendrovių kai kurie pagrindiniai sprendimai priklauso nuo didelio valstybės kišimosi dėl to, kad 100 % bendrovių akcijų priklauso valstybei, arba dėl to, kad valstybiniam akcininkui atstovaujantis direktorius turi veto teises priimant svarbius bendrovės sprendimus. Be to, nepaisant to, kad bendrovės tikina priešingai, atlikus tyrimą nustatyta, kad vietos valstybės darbo departamentas turi veto teises šiose dviejose bendrovėse įdarbinant darbuotojus. Pagaliau trečioje grupėje šeima, kuri valdo grupę, yra susijusi su valdančiąja partija, o į vienos iš grupei priklausančių bendrovių tam tikrus svarbius sprendimus labai kišasi valstybė, nes valstybiniam akcininkui atstovaujantis direktorius turi veto teisę priimant svarbius bendrovės sprendimus.
(39)
Vienos grupės visose bendrovėse akivaizdžiai pažeidžiami pagrindiniai apskaitos principai. Tiksliau nesilaikyta 1 TAS (finansinių ataskaitų teikimas), 12 TAS (pajamų mokesčiai) ir 16 TAS (nuosavybė, gamykla ir įranga). Todėl manoma, kad apskaita nerengta ir auditorių netikrinta pagal Tarptautinius apskaitos standartus. Komisijos tarnybos nustatė, kad kitoje grupėje nesilaikoma 1 TAS ir 31 TAS.
(40)
Vienos grupės keliose bendrovėse buvo iškraipymų, susijusių su žemėnaudos teisėmis ir pagrindinio turto įsigijimu, be to, dauguma grupei priklausančių bendrovių naudojosi lengvatiniais mokesčių režimais, mokesčių grąžinimu ir subsidijomis, kurie laikomi iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos perkeltais iškraipymais. Šie iškraipymai buvo dideli, jie buvo įvertinti, pavyzdžiui, atsižvelgiant į apyvartą.
(41)
Trys kitos atrinktos grupės bendrovės naudojosi lengvatiniais mokesčių režimais, o tai yra iš ne rinkos ekonomikos sistemos perkelti iškraipymai. Šie iškraipymai gali būti laikomi dideliais, pavyzdžiui, atsižvelgiant į apyvartą.
(42)
Be to, paaiškėjo, kad dvi kitos grupės bendrovės nesilaikė 3 kriterijaus. Pirmoji už žemėnaudos teisę mokėjo gerokai pavėluotai po termino, nemokėdama už tai baudos, nors sutartyje aiškiai nustatyta, kad turi būti mokamos baudos. Tai reiškia, kad bendrovės steigimo etapu gauta valstybės (kuri yra pagrindinė žemės savininkė) parama. Antroji bendrovė įsteigta ne rinkos sąlygomis nusipirkus valstybei priklausančio ratų su ratlankiais iš aliuminio gamintojo turtą, o tai yra netinkamas privalumas bendrovės gyvavimo pradiniame etape.
(43)
Grupė teigė, kad valstybei priklausančio gamintojo turtas pirktas rinkos sąlygomis. Tačiau šalis neįrodė, kad visą operaciją būtų galima laikyti kaip atliktą be iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos.
(44)
Pagaliau kitai grupei priklausančios bendrovės naudojosi atleidimu nuo svarbių mokesčių ir finansine parama, kurie turėjo didelio poveikio jų finansinei padėčiai, įvertintai, pavyzdžiui, atsižvelgiant į apyvartą.
(45)
Komisija susijusioms eksportuojančioms KLR grupėms, KLR valdžios institucijoms, Kinijos prekybos rūmams ir skundo pateikėjai oficialiai atskleidė su RER susijusius nustatytus faktus. Be to, jiems buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti juos išklausyti, jei tam buvo svarbių priežasčių.
(46)
Viena grupė pateikė prieštaravimų dėl to, kad Komisija nesugebėjo sprendimo dėl RER priimti per pagrindiniame reglamente nustatytą trijų mėnesių laikotarpį, ir teigė, kad eksportuotojai ėmėsi visų būtinų priemonių iki nustatyto galutinio termino pranešti Komisijai, kokį poveikį jos sprendimas dėl bendrovių statuso turėtų dempingo skirtumo skaičiavimui. Kitaip tariant, tvirtinta, kad dėl RER suteikimo turėtų būti nuspręsta per tris mėnesius, jei per tą laikotarpį pateikti antidempingo klausimyno atsakymai. Kitu atveju kyla grėsmė, kad antidempingo klausimynų atsakymuose pateikta informacija gali turėti poveikio sprendimui suteikti RER.
(47)
Tačiau, atsižvelgiant į aplinkybes, susijusias su šiuo atveju, reikėtų pabrėžti, kad sprendimo dėl RER suteikimo nebuvo įmanoma priimti per 3 mėnesius, nes didžioji dalis informacijos dėl RER suteikimo surinkta per tikrinamuosius vizitus, kurie baigėsi praėjus trijų mėnesių laikotarpiui. Bet kuriuo atveju, kaip paaiškinta pirmiau, sprendimas atrinktoms eksportuojančioms grupėms nesuteikti RER buvo priimtas tik remiantis nuodugniu pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte išdėstytų susijusių 5 RER kriterijų vertinimu.
(48)
Dėl 1 kriterijaus teigta, kad esama Kinijos rinkų ir LME arbitražo, nes per tiriamąjį laikotarpį į ir (arba) iš Kinijos eksportuotas nedidelis aliuminio kiekis. Atsižvelgiant į Kinijos biržų ir LME kainų lygių skirtumus šio argumento priimti negalima.
(49)
Dėl 2 kriterijaus laikymosi iškelta daug klausimų, susijusių su kai kuriais Komisijos nustatytais dviejų bendrovių apskaitos neatitikimais skirtingiems TAS. Tačiau remiantis pateiktais argumentais nebuvo galima padaryti išvados, kad kuri nors iš šių dviejų bendrovių būtų turėjusi aiškų apskaitos įrašų, kurie yra tikrinami pagal tarptautinius apskaitos standartus, rinkinį.
(50)
Pateikti keli argumentai dėl 3 kriterijaus laikymosi. Pirmiausia teigta, kad dėl finansinės paramos, žemėnaudos teisių ir kitų privalumų, kaip antai atleidimas nuo mokesčių, poveikio bendrovių finansinė padėtis nebuvo labai iškraipyta. Šio argumento priimti negalima, nes minėtų sistemų poveikis yra didelis, jei jos vertinamos atsižvelgiant į apyvartą.
(51)
Be to, pažymėta, kad daug paramos sistemų ir fiskalinių lengvatų nebuvo skirtos konkrečiai bendrovei, todėl negalima laikyti, kad jos atsirado dėl perkėlimo iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos poveikio. Dėl to reikia pabrėžti, kad nagrinėjant, ar galima suteikti RER, aiškinamasi, ar esama valstybės kišimosi ir ar jis susijęs su kuria nors konkrečia bendrove. Bet kuriuo atveju tvirtinimo faktinis pagrindas neteisingas. Iš tikrųjų, privalumai, kuriais šiuo atveju naudojosi bendrovės, laikomi skirtais konkrečioms bendrovėms, nes jie visi skirti konkrečios rūšies bendrovėms: pvz., užsienio bendrovė, įsteigta konkrečioje vietoje, su vietos valdžios institucijomis vykdžiusi ad hoc derybas dėl subsidijų skyrimo, šalies vidaus rinkoje pirkusi įrengimus, modernizavusi technologijas, dalyvavusi parodose, atlikusi MTTP investicijas ir pan.
(52)
Pagaliau tvirtinta, kad 2005 m. įsigaliojęs atleidimas nuo pajamų mokesčio ir mokesčių atskaita užsienio bendrovėms nėra iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos perkeltas iškraipymas. Šis aiškinimas negali būti priimtas. Iš tikrųjų, 3 kriterijus susijęs ne su veiksmais, kurių laikas ribotas (iki 1998 m., kai Kinijoje imtos taikyti rinkos ekonomikos taisyklės), ar kurių aprėptis ribota, o su veiksmais, kurių vykdymas susijęs su valstybės dalyvavimu kuriant verslo aplinką per priemones, kurios yra tipiškos ne rinkos ekonomikos sistemoje, kaip antai diskriminacinės mokesčių normos.
(53)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, nė viena iš KLR bendrovių, kurios prašė taikyti RER, negalėjo įrodyti, kad atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus. Todėl buvo padaryta išvada, kad visoms šioms bendrovėms RER neturėtų būti taikomas. Konsultuotasi su Patariamuoju komitetu, kuris neprieštaravo šioms išvadoms.
2. Individualus režimas
(54)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu, prireikus muitas visos šalies mastu nustatomas šalims, kurioms taikoma pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalis, išskyrus tuos atvejus, kai pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį bendrovės gali įrodyti, kad jų eksporto kainos ir apimtis bei pardavimo sąlygos yra nustatomi laisvai, kad valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą ir kad valstybė nesikiša tiek, kad būtų galima vengti priemonių, jei eksportuotojams nustatomos skirtingos muitų normos.
(55)
Visos eksportuojančios grupės, prašiusios joms taikyti RER, taip pat prašė taikyti individualų režimą, jeigu joms nebūtų suteiktas RER. Remiantis turima informacija, preliminariai nustatyta, kad dvi iš keturių atrinktų KLR grupių atitiko visus individualaus režimo reikalavimus. Dviem atrinktoms grupėms atsisakyta taikyti individualų režimą. Iš tikrųjų valstybės kišimasis į CITIC Dicastal ir Baoding veiklą yra toks, kuris leidžia vengti priemonių, jei atskiriems eksportuotojams nustatomos skirtingos muito normos, ypač atsižvelgiant į tai, kad šios dvi grupės turi dvi nagrinėjamąjį produktą gaminančias bendras įmones.
(56)
Iš keturių atrinktų eksportuojančių KLR grupių individualus režimas turėtų būti suteiktas šioms grupėms:
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
3. Normalioji vertė
3.1. Panašios šalies parinkimas
(57)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą eksportuojantiems gamintojams, kuriems nesuteiktas RER, normalioji vertė turi būti nustatyta remiantis vidaus rinkos kainomis arba apskaičiuotąja normaliąja verte panašioje šalyje.
(58)
Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė ketinanti pasirinkti Turkiją tinkama panašia šalimi normaliajai vertei nustatyti ir paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl šio pasirinkimo.
(59)
Pasirinkimui prieštaravo tik vienas eksportuotojas, kuris alternatyvia panašia šalimi siūlė Malaiziją, tačiau vėliau nurodė, kad Malaizijos bendrovės su Komisija bendradarbiauti nepageidauja.
(60)
Tuomet Komisija nagrinėjo, ar Turkija pagrįstai pasirinkta panašia šalimi. Padaryta išvada, kad Turkija, kurioje yra penki nacionaliniai gamintojai ir į kurią daug importuojama iš trečiųjų šalių, yra rinka, kurioje vyksta didelė konkurencija. Be to, Turkijos ir Kinijos Liaudies Respublikos gamintojų gamybos procesai labai nesiskyrė. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, išnagrinėjus nenustatyta priežasčių, kodėl Turkija būtų netinkama šalis normaliajai vertei nustatyti. Be to, Turkijos gamintojai parduoda į KLR eksportuojamus produktus panašių rūšių produktus.
(61)
Du Turkijos gamintojai atsakė į visiems Turkijos ratų su ratlankiais iš aliuminio gamintojams išsiųstą klausimyną.
(62)
Duomenys, kuriuos bendradarbiaujantys Turkijos gamintojai pateikė klausimyno atsakymuose, buvo patikrinti in situ ir nustatyta, kad tai patikima informacija, kuria remiantis galima nustatyti normaliąją vertę.
(63)
Todėl daroma preliminari išvada, kad Turkija yra tinkama ir pagrįsta panaši šalis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą.
3.2. Normaliosios vertės nustatymas
(64)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė nustatyta remiantis iš panašios šalies gamintojo gauta patikrinta informacija, kaip nurodyta toliau.
(65)
Turkijos vidaus rinkoje buvo parduodamas tipiškas nagrinėjamojo produkto kiekis.
(66)
Nagrinėta, ar tokį pardavimą vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalimi galima laikyti pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis. Tai buvo padaryta nustatant kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje per tiriamąjį laikotarpį santykį.
(67)
Jeigu tam tikros rūšies produkto, kuris buvo parduotas už grynąją pardavimo kainą, lygią apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms arba už jas didesnę, parduotas kiekis sudarė daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto parduoto kiekio ir jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo lygi gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, normalioji vertė buvo nustatoma remiantis faktine vidaus rinkos kaina. Ši kaina buvo apskaičiuota kaip viso tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje per TL kainų svertinis vidurkis, neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas buvo pelningas, ar ne.
(68)
Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningai parduotas kiekis sudarė ne daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto parduoto kiekio arba jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatoma remiantis faktine vidaus rinkos kaina, apskaičiuota kaip tik tos rūšies produkto pelningo pardavimo svertinis vidurkis.
(69)
Vienos rūšies produkto, kuris nebuvo pelningai parduodamas, normalioji vertė nustatyta remiantis vidaus rinkoje parduodamo tos rūšies produkto gamybos sąnaudomis, prie jų pridėjus pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas (PBA išlaidas) ir pagrįstą pelno vidaus rinkoje dydį.
(70)
Pagaliau tam tikrų rūšių produkto normalioji vertė apskaičiuota remiantis panašių rūšių produktų normaliąja verte, kuri buvo pakoreguota atsižvelgiant į fizinius skirtumus.
3.3. Eksporto kainos
(71)
Visais atvejais, kai nagrinėjamasis produktas buvo eksportuotas nepriklausomiems Sąjungos pirkėjams, eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, t. y. remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis.
(72)
Tais atvejais, kai parduota per susijusį importuotoją ar prekiautoją, eksporto kainos apskaičiuotos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį remiantis to susijusio importuotojo perpardavimo pirmiesiems nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje kainomis. Koreguotos visos sąnaudos, patirtos nuo importo iki perpardavimo, įskaitant pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas ir pelną. Nustatant pelno dydį naudotas nagrinėjamojo produkto importuotojo ir (arba) prekiautojo gautas pelnas, nes faktinis susijusio importuotojo ir (arba) prekiautojo pelnas laikytas nepatikimu dėl eksportuojančių gamintojų ir susijusio importuotojo ir (arba) prekiautojo ryšių.
3.4. Palyginimas
(73)
Normalioji vertė ir eksporto kainos buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui.
(74)
KLR eksportuotų ratų su ratlankiais ir Turkijos bendradarbiaujančių gamintojų Turkijos rinkoje parduotų ratų su ratlankiais kainos lygintos atskiriant pardavimą originalių įrenginių gamintojų sektoriui nuo pardavimo atsarginių dalių rinkoje.
(75)
Be to, prireikus atitinkamai koreguota atsižvelgiant į vežimo, draudimo, tvarkymo ir papildomas išlaidas, pakavimo, kreditų, netiesioginius ir banko mokesčius, jei jie, kaip nustatyta, buvo pagrįsti, tikslūs ir paremti patikrintais įrodymais.
4. Dempingo skirtumai
4.1. Atrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, kuriems taikomas IR
(76)
Dempingo skirtumai dviem atrinktoms bendrovėms, kurioms buvo taikomas IR, nustatyti visapusiškai bendradarbiavusiems Turkijos gamintojams nustatytą vidutinę svertinę normaliąją vertę lyginant su kiekvienos bendrovės vidutine svertine eksporto į Sąjungą kaina, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje.
(77)
Procentais išreikšti importo kainos Europos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumai yra tokie:
Bendrovė
Dempingo skirtumas
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
36,7 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
61,8 %
4.2. Visiems kitiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams
(78)
Dempingo skirtumas atrinktoms bendrovėms, kurioms nebuvo taikomas RER arba IR, ir neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms apskaičiuotas kaip visų atrinktų bendrovių svertinis vidurkis. Dviem bendrovėms, kurioms nebuvo taikomas nei RER, nei IR, skaičiavimai atlikti pagal tokią pačią metodiką, kaip aprašyta 76 konstatuojamojoje dalyje. Procentais išreikštas importo kainos Europos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumas yra 48,7 %.
4.3. Visiems kitiems eksportuojantiems gamintojams
(79)
Kadangi KLR bendradarbiavimo lygis buvo labai aukštas, dempingo skirtumas visos šalies mastu, taikomas visiems kitiems KLR eksportuotojams, apskaičiuotas naudojant didžiausią dempingo skirtumą, kuris buvo nustatytas remiantis vieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo sudarytais sandoriais. Taigi, procentais išreikštas importo kainos Europos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumas visoms kitoms bendrovėms yra 69,3 %.
D. ŽALA
1. Sąjungos gamyba
(80)
Ratus su ratlankiais iš aliuminio gamina apie 30 bendrovių, kurios yra įsikūrusios daugelyje ES šalių. Skundą rėmusios ir atliekant tyrimą bendradarbiavusios bendrovės per TL pagamino daugiau nei 85 % visos Sąjungoje pagaminamos produkcijos.
(81)
Visa Sąjungos gamyba ir pritarimas tyrimui nustatyti remiantis visa turima informacija, įskaitant skunde pateiktą informaciją, iš Sąjungos gamintojų surinktus duomenis prieš tyrimo inicijavimą ir po jo bei iš atrinktų gamintojų ir kitų bendradarbiaujančių gamintojų gautą informaciją. Remiantis šia informacija galima patvirtinti, kad buvo ir tokių gamintojų, kurie nebendradarbiavo atliekant tyrimą, ir nustatyti tokių gamintojų gamybos apimtį.
(82)
Nustatyta, kad vienas atrinktas gamintojas nagrinėjamąjį produktą importavo iš KLR į Sąjungos rinką ir joje perpardavė. Tačiau, palyginti su to gamintojo bendra pardavimo apimtimi, importo apimtis buvo nedidelė ir neturėjo poveikio jo įvardijimui Sąjungos gamintoju.
2. Sąjungos suvartojimas
(83)
Sąjungos suvartojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
Sąjungos suvartojimas
2006 m.
2007 m.
2008 m.
TL
Vienetai (tūkst.)
58 607
62 442
58 313
49 508
Indeksas 2006 m. = 100
100
107
99
84
(84)
Sąjungos suvartojimas (5) nustatytas prie Sąjungos gamintojų pardavimo ES duomenų pridėjus importo duomenis, pagrįstus Eurostato statistiniais duomenimis. Ratai su ratlankiais iš aliuminio importuojami pagal 2 ex KN kodus, kuriems priskiriami ir kiti produktai. Norint įvertinti, kokia ratų su ratlankiais dalis importuota pagal kiekvieną KN kodą, nustatyta, kokia dalis importuota iš kiekvienos šalies pagal KN kodus 8708 70 10 ir 8708 70 50, remiantis skunde pasiūlyta metodika. Importuotas kiekis nurodytas pagal svorį, todėl naudojantis taip pat skunde pasiūlyta metodika (pagal vidutinį vieneto svorį) svoris konvertuotas į vienetus. Šie duomenys kryžminiu būdu sutikrinti su atrinktų Kinijos eksportuotojų pateiktais duomenimis ir patvirtinti. Pardavimas ES apskaičiuotas sudėjus atrinktų Sąjungos gamintojų ir kitų gamintojų parduotą kiekį (prieš tyrimo inicijavimą surinkti duomenys, skunde pateikta informacija, tam tikri apytikriai skaičiavimai, remiantis atrinktų gamintojų duomenimis).
(85)
Apskritai suvartojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 15,5 %, tačiau mažėjo nevienodai - daugiausia sumažėjo 15,1 % nuo 2008 m. iki TL pabaigos. Suvartojamas kiekis padidėjo nuo 58,6 mln. vienetų 2006 m. iki 62,4 mln. vienetų 2007 m., o tada sumažėjo iki 58,3 mln. vienetų 2008 m. ir iki 49,5 mln. vienetų per TL.
3. Importas iš KLR
3.1. Nagrinėjamojo produkto importo apimtis ir rinkos dalis
(86)
Importo iš KLR apimties ir rinkos dalies raida:
Importo apimtis tūkst. vienetų
2006 m.
2007 m.
2008 m.
TL
KLR
3 703
5 144
5 809
6 137
Indeksas 2006 m. = 100
100
139
157
166
Rinkos dalis (%)
6,3
8,2
10
12,4
Šaltinis: Eurostatas ir Sąjungos gamintojų pardavimo Sąjungoje duomenys.
(87)
Importo iš Kinijos apimtis padidėjo nuo 3,7 mln. vienetų 2006 m. iki 5,1 mln. vienetų 2007 m., 5,8 mln. vienetų 2008 m. ir 6,1 mln. vienetų per TL. Taigi, importo apimtis nuo 2006 m. iki TL pabaigos padidėjo daugiau nei 66 %.
(88)
Importo iš Kinijos rinkos dalis padidėjo du kartus. Ji padidėjo nuo 6,3 % 2006 m. iki 8,2 % 2007 m., 10 % 2008 m. ir 12,4 % per TL. Apskritai importo iš Kinijos rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 6,1 procentinio punkto.
3.2. Importo kainos
(89)
Toliau lentelėje vidutinės importo iš Kinijos kainos (remiantis Eurostato duomenimis, nes eksportuotojų klausimyno atsakymai susiję tik su TL, o ne ankstesniais metais) lyginamos su vidutinėmis atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo kainomis.
EUR/vnt.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
TL
Kinija
34,7
33,5
31,4
31,9
Atrinkti ES gamintojai
49,7
49,7
48
46,5
Skirtumas
15
16,2
16,6
14,6
(90)
Vidutinės importo iš KLR kainos 2006-2008 m. sumažėjo 9,5 %, o per TL šiek tiek padidėjo 0,5 %. Per nagrinėjamąjį laikotarpį kainos sumažėjo 8 %.
(91)
Remiantis šiuo kainų palyginimu galima daryti išvadą, kad apskritai nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Kinijos kainos buvo visą laiką gerokai mažesnės už atrinktų gamintojų kainas, dėl to atrinkti gamintojai buvo priversti labai sumažinti savo kainas.
3.3. Priverstinis kainų mažinimas
3.3.1. Bendrosios pastabos
(92)
Šiam atvejui būdinga tai, kad yra du platinimo kanalai, t. y. originalių įrenginių gamintojų segmentas ir atsarginių dalių segmentas. Be to, didžioji Sąjungos gamintojų pardavimo dalis skirta originalių įrenginių gamintojų segmentui, o importas iš Kinijos daugiausia skirtas atsarginių dalių segmentui (apie 70 % importo iš KLR). Taigi, Sąjungos pramonės ir importo iš Kinijos pardavimas nevienodai nukreipiamas į skirtingus segmentus.
3.3.2. Priverstinis kainų mažinimas
(93)
Lyginant pardavimo kainas Sąjungos rinkoje palygintos atrinktų Sąjungos pramonės gamintojų ir importo iš nagrinėjamosios šalies kainos. Atitinkamomis atrinktų Sąjungos pramonės gamintojų pardavimo kainomis pasirinktos pardavimo nepriklausomiems pirkėjams kainos, prireikus pakoreguotos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis, t. y. buvo atskaitytos gabenimo Sąjungoje sąnaudos ir nuolaidos bei lengvatos.
(94)
Šios kainos buvo palygintos su eksportuojančių Kinijos gamintojų taikomomis kainomis be nuolaidų, kurios prireikus buvo pakoreguotos pagal CIF kainas Sąjungos pasienyje ir atitinkamai atsižvelgiant į muitinio įforminimo sąnaudas bei išlaidas po importo.
(95)
Palyginus nustatyta, kad importuojamas nagrinėjamasis produktas per TL Sąjungoje buvo parduotas kainomis, dėl kurių, remiantis atrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateiktais duomenimis, Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai sumažintos 22-37 %. Iš šio priverstinio kainų mažinimo lygio ir neigiamos Sąjungos pramonės kainų raidos matyti, kad kainos labai smukdytos.
(96)
Kai kurios šalys teigė, kad priverstinio kainų mažinimo lygis turėtų būti skaičiuojamas remiantis tik kainos pridėtinės vertės komponentu (neįtraukiant aliuminio sąnaudų). Iš tiesų, naudojant tokią metodiką, būtų nustatytas dar didesnis priverstinio kainų mažinimo lygis. Tačiau kadangi priverstinio kainų mažinimo lygiai, kurie buvo apskaičiuoti remiantis visa kaina, buvo dideli, šis metodas išsamiau nenagrinėtas.
(97)
Atsižvelgiant į didelį priverstinio kainų mažinimo lygį ir Sąjungos pramonės kainų smukdymą (žr. 89 konstatuojamąją dalį ir toliau) matyti, kad šiuo atveju dempingo poveikis akivaizdus.
(98)
Norint užkirsti kelią klausimams dėl dviejų segmentų skirtumų, remiantis ta pačia pirmiau aprašyta metodika atlikta atskira abiejų segmentų analizė. Priverstinis kainų mažinimas abiejuose segmentuose lieka didelis (13-30 % originalių įrenginių gamintojų pardavimo ir 56-63 % atsarginių dalių pardavimo).
4. Importas iš trečiųjų šalių, išskyrus KLR
(99)
Lentelėje pateikiama importo iš trečiųjų šalių, išskyrus KLR, raida.
Importo apimtis tūkst. vienetų
2006 m.
2007 m.
2008 m.
TL
Turkija
4 140
4 522
4 021
3 426
Indeksas 2006 m. = 100
100
109
97
83
Rinkos dalis (%)
7,1
7,2
6,9
6,9
Norvegija
1 079
1 210
1 106
520
Indeksas 2006 m. = 100
100
112
102
48
Rinkos dalis (%)
1,8
1,9
1,9
1,1
Pietų Afrika
490
851
790
700
Indeksas 2006 m. = 100
100
173
161
143
Rinkos dalis (%)
0,8
1,4
1,4
1,4
Kitos
3 746
4 029
3 690
2 928
Indeksas 2006 m. = 100
100
108
99
78
Rinkos dalis (%)
6,4
6,5
6,3
5,9
(100)
Kaip matyti iš lentelės, po KLR daugiausia importuojama iš Turkijos, o jai tenkanti rinkos dalis yra didelė, bet pakankamai stabili. Importo iš trečiųjų šalių, išskyrus KLR ir Turkiją, rinkos dalis sumažėjo nuo 9 % 2006 m. iki 8,4 % per TL. Šio importo kainų poveikis Sąjungos pramonės padėčiai aptariamas 136 konstatuojamojoje dalyje ir toliau.
5. Sąjungos pramonės padėtis
5.1. Bendrosios pastabos
(101)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi, nagrinėjant importo dempingo kainomis poveikį Sąjungos pramonei įvertinti visi ekonominiai veiksniai ir rodikliai, turėję poveikio Sąjungos pramonei nuo 2006 m. iki TL pabaigos.
(102)
Kaip paaiškinta pirmiau, turėjo būti vykdoma atranka. Siekiant išnagrinėti žalą, žalos rodikliai nagrinėti toliau nurodytais dviem lygmenimis.
-
Makroekonominiai rodikliai (gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, užimtumas, našumas, darbo užmokestis ir dempingo skirtumų dydis) vertinti visos Sąjungos gamybos lygiu. Jie iš esmės nustatyti remiantis šešių atrinktų bendrovių pateiktais klausimyno atsakymais ir papildomų mažų klausimynų atsakymais. Šie klausimynai susiję su bendrovėmis, kurios pagamina daugiau nei 80 % visos Sąjungos produkcijos. Norint aprėpti visą Sąjungos gamybą, be turimų duomenų iš įvairių šaltinių, visų pirma skunde pateiktų duomenų ir prieš inicijuojant tyrimą surinktų duomenų, norint nustatyti likusią gamybos apimtį reikėjo atlikti tam tikras ekstrapoliacijas. Visi šie veiksniai sutikrinti kryžminiu būdu su bendra atitinkamų statistinių duomenų informacija.
-
Mikroekonominiai elementai (atsargos, pardavimo kainos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijų grąža, pajėgumas padidinti kapitalą, investicijos ir gamybos sąnaudos) buvo nagrinėjami atskirų bendrovių, t. y. atrinktų Sąjungos gamintojų, lygiu.
5.2. Makroekonominiai rodikliai
5.2.1. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(103)
Remiantis visa Sąjungos gamyba lentelėje nurodoma, kaip keitėsi gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas:
2006 m.
2007 m.
2008 m.
TL
Gamyba (vienetais)
49 711
49 511
45 269
37 687
Indeksas 2006 m. = 100
100
100
91
76
Gamybos pajėgumai (vienetais)
53 762
53 378
53 819
51 588
Indeksas 2006 m. = 100
100
99
100
96
Pajėgumų naudojimas (%)
92,5
92,8
84,1
73,1
Indeksas 2006 m. = 100
100
100
91
79
(104)
Iš lentelės matyti, kad gamyba 2006-2007 m. iš esmės nesikeitė ir sudarė apie 49,5 mln. vienetų, o tada sumažėjo iki 45,2 mln. vienetų 2008 m. ir 37,6 mln. vienetų per TL, t. y. per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 24 %. Pajėgumų naudojimo norma per tą patį laikotarpį sumažėjo 19,4 procentinio punkto.
(105)
Pagrindinė priežastis, dėl kurios, sumažėjus pajėgumams, sumažėjo pajėgumų naudojimas, gali būti tik didelis gamybos apimties sumažėjimas.
5.2.2. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
(106)
Toliau pateikiami duomenys apie visų Sąjungos gamintojų pardavimo apimtį, rinkos dalį ir vidutines vieneto pardavimo kainas.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
TL
Visos Sąjungos pramonės pardavimo apimtis tūkst. vienetų
45 447
46 684
42 895
35 794
Indeksas 2006 m. = 100
100
103
94
79
Rinkos dalis (%)
78
75
74
72
Indeksas 2006 m. = 100
100
97
95
93
(107)
ES pardavimo apimtis padidėjo nuo 45,4 mln. vienetų 2006 m. iki 46,6 mln. vienetų 2007 m., o tada sumažėjo iki 42,8 mln. vienetų 2008 m. ir 35,7 mln. vienetų per TL. Iš viso per nagrinėjamąjį laikotarpį ES pardavimo apimtis sumažėjo 21 %.
(108)
Visi ES gamintojai prarado rinkos dalį - nuo 78 % 2006 m. iki 75 % 2007 m., 74 % 2008 m. ir 72 % per TL. Taigi, per nagrinėjamąjį laikotarpį iš viso prarasti 6 procentiniai punktai rinkos dalies. Tuo pačiu metu importui iš Kinijos tenkanti rinkos dalis padidėjo apytikriai 6 procentiniais punktais.
5.2.3. Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis
2006 m.
2007 m.
2008 m.
TL
Darbuotojų skaičius
14 204
14 818
14 309
12 981
Indeksas 2006 m. = 100
100
104
101
91
Našumas (vienetų/darbuotojui)
3 500
3 341
3 164
2 903
Indeksas 2006 m. = 100
100
95
90
83
Metinis darbo užmokestis (EUR)
22 371
20 007
18 649
18 420
Indeksas 2006 m. = 100
100
89
83
82
(109)
Užimtumas padidėjo nuo 14 204 darbuotojų 2006 m. pabaigoje iki 14 818 darbuotojų 2007 m. pabaigoje, sumažėjo iki 14 309 darbuotojų 2008 m. pabaigoje, ir dar sumažėjo iki 12 981 darbuotojų TL pabaigoje. Taigi, nuo 2008 m. iki TL pabaigos prarastos 1 328 darbo vietos, o tai yra daugiau nei viena dešimtoji visos darbo jėgos per šešis mėnesius.
(110)
Tuo pačiu metu našumas sumažėjo nuo 3 500 vienetų darbuotojui 2006 m. iki 3 341 vieneto darbuotojui 2007 m., 3 164 vienetų darbuotojui 2008 m. ir 2 903 vienetų darbuotojui per TL. Našumo sumažėjimą, ypač nuo 2008 m. iki TL pabaigos, galima paaiškinti tuo, kad darbuotojų skaičius keitėsi ne taip greitai, kaip mažėjo gamybos apimtis. Taip atsitiko dėl ribotų šios pramonės galimybių pakeisti įrenginių paskirtį ar juos laikinai sustabdyti ir didelių sąnaudų, susijusių su išmokomis darbuotojams laikino atleidimo atveju. Atlikus tyrimą nustatyta, kad ypač nuo 2008 m. iki TL pabaigos su užimtumu susiję skaičiai mažėjo. Per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo su darbo užmokesčiu susijusios sąnaudos. Tikimasi, kad per TL Sąjungos pramonės padarytos investicijos per vidutinį ir ilgą laikotarpį dar daugiau padidins pramonės efektyvumą ir našumą.
5.2.4. Faktinio dempingo skirtumo dydis
(111)
Dempingo skirtumai nurodyti pirmiau esančiame skirsnyje apie dempingą. Visi nustatyti skirtumai gerokai didesni už de minimis lygį Be to, atsižvelgiant į importo dempingo kainomis apimtį ir kainas, faktinio dempingo skirtumo poveikio negalima laikyti nereikšmingu.
5.2.5. Sandorių pobūdis
(112)
Kaip nurodyta 20 konstatuojamojoje dalyje ir toliau, dauguma Sąjungoje pagamintų ratų su ratlankiais iš aliuminio parduodami per konkursus, kurie skelbiami vidutiniškai prieš du metus iki naujo automobilio modelio gamybos pradžios. Todėl Komisija taip pat analizavo per nagrinėjamąjį laikotarpį sudarytus sandorius (kurie būtų įvykdyti po TL), norėdama nustatyti, ar galima padaryti išvadą dėl galimos Sąjungos pramonės tiekimo raidos po TL. Tačiau iš surinktų duomenų šiuo etapu negalima padaryti pagrįstos išvados, todėl duomenys bus nagrinėjami toliau.
5.3. Mikroekonominiai rodikliai
5.3.1. Bendroji pastaba
(113)
3 iš 6 atrinktų gamintojų - didelės grupės, kurių gamyklos yra keliose valstybėse narėse, o kitų trijų gamintojų struktūra paprastesnė, jie veikia vienoje ar dviejose valstybėse narėse. Tiriamuoju laikotarpiu trys atrinktų gamintojų gamyklos buvo uždarytos - pirmoji 2006 m., antroji 2008 m. (beveik prieš TL), ir trečioji - TL pabaigoje.
5.3.2. Atsargos
(114)
Toliau pateikiami duomenys apie atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų kiekį kiekvieno laikotarpio pabaigoje.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
TL
Atsargos (tūkst. vienetų)
2 204
2 444
2 359
2 173
Indeksas 2006 m. = 100
100
111
107
99
(115)
Atsargų kiekis buvo 12 % mažesnis už gamybos apimtį. Primenama, kad šis rodiklis nėra labai svarbus, nes Sąjungos pramonė ratus su ratlankiais iš aliuminio daugiausia gamina pagal užsakymus, todėl atsargos tam tikru metu susidaro daugiausia dėl to, kad prekės jau parduotos, bet dar nepristatytos.
5.3.3. Pardavimo kainos
(116)
Atrinktų ES gamintojų vieneto pardavimo kainos 2006-2007 m. nesikeitė - buvo apie 49 EUR už vienetą, tačiau 2008 m. sumažėjo iki 48 EUR už vienetą, o per TL - iki 46,5 EUR už vienetą. Taigi, kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo daugiau nei 6 %, ir ypač daug per TL (žr. 89 konstatuojamosios dalies lentelę).
5.3.4. Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijų grąža, pajėgumas padidinti kapitalą ir investicijos
(117)
Panašaus produkto pelningumas nustatytas ikimokestinį grynąjį pelną, gautą atrinktoms bendrovėms parduodant panašų produktą, išreiškus tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi. 2006-2007 m. pelningumas buvo nenuostolingas, tačiau 2008 m. ir per TL padėtis visiškai pasikeitė dėl to, kad mažėjo pardavimo apimtis ir kainos, pramonės sąnaudų struktūra buvo nelanksti, o nuolatinės išlaidos - didelės.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
TL
Pelningumas (%)
3,2
0,7
-1,5
-5,4
(118)
Lentelėje pateiktos atrinktų Sąjungos gamintojų su investicijomis į nagrinėjamąjį produktą susijusios tendencijos.
EUR
2006 m.
2007 m.
2008 m.
TL
Investicijos (tūkst. EUR)
96 335
99 279
161 803
153 724
Indeksas 2006 m. = 100
100
103
168
160
(119)
Iš lentelės matyti, kad Sąjungos pramonė didino investicijas į nagrinėjamąjį produktą, nors pelningumas ir mažėjo. Investuota daugiausia į įrengimus, siekiant pagerinti veiksmingumą. Iš didėjančių investicijų matyti, kad pramonė dar turėjo pajėgumų padidinti kapitalą.
(120)
Tačiau, nepaisant šių pastangų, investicijų į nagrinėjamąjį produktą grąža (IG) nagrinėjamuoju laikotarpiu labai sumažėjo ir per TL buvo - 40 %. Tuo patvirtinama, kad pramonės pelningumas sumažėjo ir ji nesugebėjo iš investicijų gauti pelno.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
TL
Investicijų grąža (IG)
50,8 %
12,2 %
-13,5 %
-40,8 %
Indeksas 2006 m. = 100
100
24
-27
-80
Grynųjų pinigų srautas (apyvartos procentu)
9,3 %
4,4 %
3,6 %
1,2 %
Indeksas 2006 m. = 100
100
47
39
13
(121)
Be to, atrinktų gamintojų veiklos grynųjų pinigų srautas per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 8,1 procentinio punkto, o tai iš esmės rodo, kad sumažėjo pelningumas. Šis rodiklis pablogėjo, nes iš verslo uždirbta mažiau grynųjų pinigų, o ne dėl to, kad padidėjo investicijos. Iš tiesų, pramonei struktūriškai būtinos nuolatinės grynųjų pinigų injekcijos pagrindiniam turtui, todėl sumažėjus grynųjų pinigų srautui akivaizdu, kad Sąjungos pramonė silpnėja ir negali pasikliauti savifinansavimu.
5.3.5. Gamybos ir žaliavų sąnaudos
(122)
Lentelėje nurodytos vidutinės atrinktų gamintojų vienos nagrinėjamojo produkto tonos sąnaudos.
EUR
2006 m.
2007 m.
2008 m.
TL
Vidutinės gamybos sąnaudos (vieneto)
49,3
49,7
50,5
49,2
(123)
Vidutinės sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį (vidutiniškai apie 50 EUR už vienetą) nesikeitė.
6. Išvada dėl žalos
(124)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala. Šią išvadą iš tiesų sustiprina tai, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu kai kurios bendrovės ar gamyklos turėjo būti uždarytos (5 originalių įrenginių gamintojų segmente) ar turėjo pradėti bankroto procedūras (21 atsarginių dalių segmente ir 4 originalių įrenginių gamintojų segmente).
E. PRIEŽASTINIS RYŠYS
1. Įžanga
(125)
Remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis nagrinėta, ar Sąjungos pramonei materialinę žalą padarė importas dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių. Be to, nagrinėti kiti su importu dempingo kainomis nesusiję žinomi veiksniai, galėję daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta žalai, susijusiai su importu dempingo kainomis.
2. Importo iš KLR poveikis
2.1. Bendrosios pastabos
(126)
Akivaizdžiai sutapo laikas, kai padidėjo importo dempingo kainomis apimtis, o tokiam importui tenkanti rinkos dalis nuo 2006 m. iki TL pabaigos padidėjo 6 procentiniais punktais, ir laikas, kai Sąjungos gamintojai per tą patį laikotarpį prarado 6 procentinius punktus rinkos dalies. Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad importas dempingo kainomis, dėl kurio nuolatos priverstinai mažintos Sąjungos gamintojų kainos, turėjo neigiamo poveikio.
(127)
Viena šalis teigė, kad importo iš Kinijos rinkos dalis yra per maža, kad dėl jos būtų daroma materialinė žala. Tačiau rinkoje, kurioje jautriai reaguojama į kainas (ypač originalių įrenginių gamintojų segmente), 12 % rinkos dalies negalima laikyti maža.
(128)
Be to, primenama, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš KLR apimtis padidėjo apytikriai 65 %, o jo apskaičiuotoji rinkos dalis - beveik du kartus. Be to, kaip išdėstyta 86 konstatuojamoje dalyje ir toliau, importo iš KLR kainos sumažėjo 8 % (žr. 89 konstatuojamąją dalį), dėl to priverstinai labai mažintos kainos (žr. 93 konstatuojamąją dalį ir toliau). Iš tikrųjų, šiuo atveju pagrindiniais nagrinėtinais veiksniais reikia laikyti didelį importo apimties padidėjimą ir nustatytą akivaizdų priverstinį kainų mažinimą.
(129)
Sąjungos pramonė dėl žalingo dempingo nuo 2007 m. mažino kainas. Tačiau, dėl importo iš Kinijos daromo spaudimo kainoms Sąjungos pramonė negalėjo net sumažinusi kainų išlaikyti rinkos dalies. Nustatyta, kad originalių įrenginių gamintojų segmente vykstančiuose konkursuose Kinijos pasiūlymai mažomis kainomis turėjo lemiamą įtaką Sąjungos pramonės pasiūlytų kainų mažinimui. Tačiau, nepaisant to, kad Sąjungos pramonė sumažino kainas, vidutinės importo iš Kinijos pardavimo kainos buvo mažesnės už Sąjungos pramonės kainas. Dėl to per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės pardavimo apimtis labai sumažėjo. Kinijoje kainos per TL sumažėjo dar daugiau, palyginti su 2006 m., todėl Sąjungos pramonė vėl turėjo mažinti savo kainas, kad liktų gyvybinga. Sąjungos pramonės pelningumas tapo neigiamu, dėl to ilgainiui ji nebegalės vykdyti operacijų.
(130)
Todėl akivaizdu, kad yra tvirtas importo ypatingai mažomis kainomis apimties didelio padidėjimo ir Sąjungos pramonei pastebimai padarytos žalos ryšys. Todėl šiuo etapu galima daryti išvadą, kad yra importo iš Kinijos mažomis kainomis ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys.
2.2. Nagrinėjamojo produkto suskirstymas į segmentus
(131)
Tvirtinta, kad originalių įrenginių gamintojų segmentas ir atsarginių dalių segmentas - tai du atskiri pardavimo kanalai ir kad tarp jų nėra didesnės sąveikos. Tuo remiantis visų pirma teigta, kad dėl importo iš Kinijos, kuris iš esmės skirtas atsarginių dalių segmentui ir mažai iš Kinijos importuojamo produkto patenka į originalių įrenginių gamintojų segmentą, negalėjo būti padaryta žala Sąjungos pramonei, kuri didžiąją dalį savo pardavimo (85 % atrinktų gamintojų) nukreipusi į originalių įrenginių gamintojų segmentą.
(132)
Nors platinimo kanalai iš tiesų skirtingi, tačiau Komisija nustatė, kad tam tikros sąveikos, nors ir ne tiesioginės, gali būti. Tačiau norint susidaryti aiškesnį padėties vaizdą, abu segmentai nagrinėti atskirai.
(133)
Žala, nustatyta atsarginių dalių segmente, tikrai galėjo būti padaryta dėl didelės importo iš Kinijos mažomis kainomis apimties, sudariusios apie 34 % šio segmento. Originalių įrenginių gamintojų segmente, kuriame suvartojama didžioji dalis produkto ES (35 mln. vienetų iš apytikriai 50 mln. vienetų), importo iš Kinijos apimtis yra daug mažesnė (ne daugiau kaip 6 %). Tačiau, kaip jau aiškinta, reikia atsižvelgti į tai, kad žala, susijusi su originalių įrenginių gamintojų segmentu, padaryta dėl mažų Kinijos kainų, ir tokia žala iš tiesų yra susijusi su kainomis. Tiksliau yra požymių, kad automobilių gamintojai Kinijos pasiūlymus vertina kaip tam tikrą ribinį dydį, kurio laikydamiesi konkursuose ES ratų su ratlankiais iš aliuminio gamintojus verčia mažinti kainas. Tam, kad išliktų rinkoje, Sąjungos gamintojai iš tiesų neturi kito pasirinkimo, kaip pasiduoti spaudimui ir mažinti kainas.
(134)
Be to, negalima neigti, kad kainų mažėjimo tendencija atsarginių dalių segmente turi poveikio kainoms originalių įrenginių gamintojų segmente. Iš tiesų, palyginus vidutines kainas atsarginių dalių segmente ir originalių įrenginių gamintojų segmente nustatyta, kad pastarajame kainos iki 2007 m. vidutiniškai buvo didesnės už kainas atsarginių dalių segmente, tačiau 2008 m. ir per TL padėtis pasikeitė. Iš to matyti, kad spaudimas kainoms originalių įrenginių gamintojų segmente pastaraisiais metais buvo daug didesnis.
(135)
Todėl preliminariai manoma, kad dėl importo iš Kinijos Sąjungos pramonei daryta žala tiek atsarginių dalių, tiek originalių įrenginių gamintojų segmente. Bet kuriuo atveju tai bus nagrinėjama toliau.
3. Kitų veiksnių poveikis
3.1. Importo iš trečiųjų šalių, išskyrus KLR, poveikis
3.1.1. Importo iš Turkijos poveikis
(136)
Kaip nurodyta 99 konstatuojamojoje dalyje ir toliau, po KLR daugiausia importuojama iš Turkijos. Per nagrinėjamąjį laikotarpį importui iš Turkijos ES rinkoje teko apie 7 % rinkos dalies. Toliau lentelėje lyginamos importo iš visų trečiųjų šalių kainos su ES gamintojų kainomis.
EUR/vnt.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
TL
Turkija
40,8
42,6
52,4
40,7
Atrinkti ES gamintojai
49,7
49,7
48
46,5
Kinija
34,7
33,5
31,4
31,9
Skirtumas tarp Turkijos ir ES gamintojų
8,9
7,1
4,4
5,8
Skirtumas tarp Kinijos ir ES gamintojų
15
16,2
16,6
14,6
(137)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį, išskyrus 2008 m., Turkijos kainos visą laiką buvo mažesnės už atrinktų ES gamintojų kainas. Per TL Turkijos ir Sąjungos gamintojų kainų skirtumas buvo 5,7 EUR (+/- 12,3 % ES kainų), o atitinkamas kainų skirtumas nuo Kinijos kainų buvo 14,5 EUR (+/- 31 %). Tuo remiantis galima pagrįstai daryti preliminarią išvadą, kad per TL mažesnės importo iš Turkijos kainos turėjo tam tikro neigiamo poveikio ES pramonės padėčiai, tačiau poveikis nebuvo toks didelis, kad dėl jo būtų nutrauktas importo dempingo kainomis iš Kinijos ir Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastinis ryšys.
3.1.2. Importo iš trečiųjų šalių, išskyrus Turkiją, poveikis
(138)
Dėl importo iš kitų šalių, išskyrus Kiniją ir Turkiją, bendra tokiam importui tenkanti rinkos dalis sumažėjo nuo 9 % 2006 m. iki 8,3 % per TL (žr. 99 konstatuojamąją dalį). Atitinkamos kainos per tą patį laikotarpį buvo panašios į Sąjungos gamintojų kainas. Tuo remiantis manoma, kad importas iš trečiųjų šalių, išskyrus Kiniją ir Turkiją, Sąjungos pramonei žalos nedarė.
3.2. Ekonomikos krizės poveikis
(139)
Kai kurios šalys teigė, kad importas iš Kinijos kompensuotas 2007 m. padidėjus ES suvartojimui ir kad 2008 m. suvartojimo sumažėjimas sutapo su ekonomikos nuosmukiu ir dėl to sumažėjusia automobilių pramonės pardavimo apimtimi. Pagal šį argumentą šie veiksniai buvo Sąjungos pramonės prastėjančių veiklos rezultatų pagrindinės priežastys.
(140)
Iš tiesų, ekonomikos krizė turėjo neigiamo poveikio Sąjungos pramonės padėčiai dėl to, kad sumažėjo suvartojimas, ir dėl mažėjančių kainų poveikio. Nuo 2008 m. iki TL pabaigos suvartojamas kiekis sumažėjo 14,5 %.
(141)
Ratų su ratlankiais iš aliuminio gamintojai veikia išvien su automobilių pramone, kuriai krizė padarė labai didelį poveikį. Iš toliau pateiktos lentelės matyti, kaip nagrinėjamuoju laikotarpiu Europoje keitėsi automobilių gamybos apimtis. Iš tiesų, ant automobilių montuojami ratai su ratlankiais iš aliuminio arba plieno, kurių santykį sunku nustatyti. Tačiau nėra požymių, kad toks santykis per nagrinėjamąjį laikotarpį būtų labai pasikeitęs. Todėl negalima manyti, kad automobilių gamybos apimties sumažėjimas (nuo 2008 m. pabaigos iki TL pabaigos apimtis ypatingai sumažėjo) neturėjo poveikio ratų su ratlankiais iš aliuminio gamintojų pardavimo apimčiai. Lentelėje nurodyta, kad gamybos apimtis nuo 2008 m. iki TL pabaigos iš tiesų sumažėjo daugiau nei 15 %.
ES 27 valstybėse narėse
2006 m.
2007 m.
2008 m.
TL
Gamyba Europoje (tūkst. vienetų)
16 198
17 103
15 947
13 443
(142)
Tačiau išnagrinėjus Sąjungos pramonės ekonominius rodiklius matyti, kad mažėjimo tendencija prasidėjo gerokai anksčiau nei ekonomikos krizė ir sutapo su tuo momentu, kai į rinką ėmė skverbtis iš Kinijos importuojamas produktas. Pavyzdžiui, iš pelningumo duomenų matyti, kad mažėjimo tendencija prasidėjo 2006-2007 m. (sumažėjo 2,5 procentinio punkto), tęsėsi 2007-2008 m. (sumažėjo dar 2,2 procentinio punkto) ir nuo 2008 m. iki TL pabaigos sumažėjo net 6,9 procentinio punkto.
(143)
Be to, nepaisant mažėjančio suvartojimo, importo iš Kinijos dalis rinkoje didėjo ir per TL buvo 12,4 %. Importo apimtis ir rinkos dalis nuolatos didėjo, o dėl šio importo kainų buvo nuolatos priverstinai mažinamos ES pramonės kainos. Tačiau pagrįstai tikėtasi, kad krizė poveikį visiems rinkos veikėjams turėtų daryti vienodai. Tačiau, kaip paaiškinta pirmiau, tokiomis aplinkybėmis importo iš Kinijos apimtis kainomis, dėl kurių priverstinai labai mažintos ES kainos, padidėjo. Todėl pagrįstai daroma išvada, kad jei nebūtų ekonomikos krizės, importo iš Kinijos apimtis ir rinkos dalis būtų dar didesnė.
(144)
Tuo remiantis pagrįstai manoma, kad ekonomikos nuosmukis, net jei ir turėjo poveikio Sąjungos pramonei darytai žalai, nėra veiksnys, dėl kurio būtų nutrauktas importo dempingo kainomis ir materialinės žalos priežastinis ryšys. Priešingai, importo iš Kinijos apimtis paprastai turėjo sumažėti sumažėjus suvartojimui, kaip kad sumažėjo importo iš kitų trečiųjų šalių importo apimtis ir, visų pirma, ES pramonės parduodamas kiekis (kuris, primenama, sumažėjo tiek pat, kiek padidėjo importo iš Kinijos apimtis).
3.3. Sąjungos pramonės eksporto pokyčių poveikis
(145)
Sąjungos gamintojų eksporto apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo nedidelė (mažiau nei 2 % viso atrinktų ES gamintojų parduodamo kiekio). Todėl tai negalėjo turėti jokio neigiamo poveikio blogai Sąjungos pramonės padėčiai ir negalėjo nutraukti priežastinio ryšio.
3.4. Sąjungos gamintojų tarpusavio konkurencija ir koncentracija ES rinkoje
(146)
Iš ES rinkoje veikiančių ratų su ratlankiais iš aliuminio gamintojų skaičiaus (apie 30 gamintojų) matyti, kad ES rinka labai konkurencinga, nors joje taip pat yra didelė pramonės koncentracija - 3 didžiosios bendrovės, pagaminančios 60 %, 2 bendrovės, pagaminančios apie 8 % ir dar 4 bendrovės, pagaminančios apie 4 % viso pagaminamo kiekio. Iš turimų duomenų apie gamybą matyti, kad kiti gamintojai - mažosios arba vidutinės bendrovės.
(147)
Reikėtų pastebėti, kad nemažai mažųjų gamintojų prieš 2008 m., 2008 m. ir per TL nutraukė gamybą. Iš to galima manyti, kad Sąjungos gamintojų tarpusavio konkurencija ir akivaizdžiai vykstantis koncentracijos procesas buvo susiję su Sąjungos pramonei padaryta žala. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad poveikio būta ne tik mažiesiems gamintojams. Iš tikrųjų, vykstantys pokyčiai įtakos turėjo tiek didesniems, tiek mažiesiems gamintojams. Todėl negalima daryti išvados, kad Sąjungos gamintojų tarpusavio konkurencija buvo labai susijusi su Sąjungos pramonei daryta materialine žala.
3.5. Vartotojų pasirinkimas tarp ratų su ratlankiais iš aliuminio ir iš plieno
(148)
Tvirtinta, kad mažėjanti ratų su ratlankiais iš aliuminio paklausa galėjo būti su krize susijęs vartotojų pasirinkimo pasikeitimas, kai vartotojai gali pradėti rinktis pigesnius ratus su ratlankiais iš plieno. Tačiau šiam teiginiui pagrįsti įrodymų nepateikta. Šiuo momentu ir neturint duomenų teiginiui pagrįsti tokių pokyčių patvirtinti negalima.
3.6. Produkto asortimentas
(149)
Kai kurios šalys teigė, kad importo iš Kinijos apimtis padidėjo todėl, kad padidėjo konkrečių modernių technologijų KLR gaminamų ratų su ratlankiais paklausa (t. y. lieti ar kaltiniai ratlankiai), kurie negaminami (dideliais kiekiais) ES. Todėl importas iš KLR negalėjo daryti žalos Sąjungos pramonei. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad tokių produktų importas sudarė tik labai mažą viso importo iš KLR dalį. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas.
4. Išvada dėl priežastinio ryšio
(150)
Reikėtų priminti, kad šiuo atveju nustatyta, kad labai sumažėjo gamyba ir pardavimas, prarasta rinkos dalis, smukdytos kainos ir dėl to Sąjungos pramonė patyrė nuostolių. Per tą patį laikotarpį padidėjo importo iš KLR, dėl kurio priverstinai labai sumažintos Sąjungos pramonės kainos ir rinkos dalis, apimtis.
(151)
Be to, Komisija nagrinėjo visus kitus veiksnius, kurie galėjo būti susiję su Sąjungos pramonei padaryta materialine žala. Dėl to nustatyta, kad ekonomikos krizė, importas iš Turkijos ir Sąjungos gamintojų tarpusavio konkurencija, dėl kurios prasidėjo koncentracijos procesas, galėjo turėti tam tikro poveikio žalingai padėčiai. Tačiau daroma preliminari išvada, kad jų poveikis nėra toks didelis, kad dėl jo būtų nutrauktas importo dempingo kainomis ir nustatytos žalos priežastinis ryšys, kaip apibūdinta pirmiau.
(152)
Remiantis pateikta visų žinomų veiksnių poveikio Sąjungos pramonės padėčiai analize, daroma preliminari išvada, kad yra importo iš KLR dempingo kainomis ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys.
F. SĄJUNGOS INTERESAI
1. Sąjungos pramonės interesai
(153)
Šiuo atveju nustatyta, kad Sąjungos gamintojų bendradarbiavimo ir paramos lygis buvo labai aukštas (daugiau nei 70 %). Iš to matyti, kad priemonių nustatymas tikrai atitiktų ES gamintojų interesus.
(154)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonei materialinę žalą darė importo dempingo kainomis, dėl kurio priverstinai mažintos Sąjungos pramonės kainos, poveikis, kaip nurodyta 93 konstatuojamojoje dalyje ir toliau.
(155)
Galima tikėtis, kad Sąjungos pramonė pasinaudos priemonėmis, kuriomis tikriausiai bus sustabdytas tolesnis importas mažomis dempingo kainomis.
(156)
Nenustačius priemonių, tikriausiai bus toliau importuojamas didelis ratų su ratlankiais iš aliuminio kiekis mažomis dempingo kainomis, ypač į atsarginių dalių segmentą, arba toks kiekis dar daugiau padidės. Be to, negalima atmesti to, kad didėjantis spaudimas kainoms atsarginių dalių segmente ir įsiskverbimas į šį segmentą turės bent netiesioginio poveikio padėčiai originalių įrenginių gamintojų segmente. Dėl to nustatyta, kad tam tikri nagrinėjamosios šalies gamintojai siūlydami produktą labai mažomis kainomis siekia patekti į atsarginių dalių segmento vidurinę ir aukštesnę dalį ir į originalių įrenginių gamintojų segmentą arba jau į juos pateko. Manoma, kad tokia raida toliau tęsis ir vėliau dėl to gali kilti pavojus ir didelei daliai Sąjungos gamintojų, kurie veikia originalių įrenginių gamintojų segmente. Kadangi tokių gamintojų finansinė padėtis ir pelningumas nėra pakankamai geri, kad šie gamintojai galėtų atsilaikyti tolesniam spaudimui dėl kainų, kurį daro importas dempingo kainomis, dėl kurio priverstinai labai sumažintos minėtų gamintojų kainos, dėl tokios padėties didelė dalis ES gamintojų, jei ne visi tokie gamintojai tikriausiai palaipsniui nutrauks veiklą.
2. Importuotojų interesai
(157)
Vykdant atranką (žr. 13 konstatuojamąją dalį) atrinkti 5 nesusiję importuotojai ir 2 importuojantys naudotojai, remiantis jų importo apimtimi.
(158)
Nesusijusių importuotojų bendradarbiavimas apskritai sudaro mažiau nei 10 % viso importo iš KLR apimties.
(159)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad dauguma importuotojų yra prekiautojai, prekiaujantys automobilių reikmenimis. Iš jų galima išskirti 2 kategorijas. Vienai kategorijai iš esmės priklauso bendrovės, kurios importuoja ir perparduoda savo pačių prekės ženklo ratus su ratlankiais iš aliuminio, kurių gamybą jos perkėlė į KLR. Tačiau jos nesusijusios su Kinijos eksportuotojais. Šios kategorijos importuotojai paprastai vykdo nemažai pridėtinę vertę kuriančios veiklos ES (pvz., dizainas, moksliniai tyrimai ir plėtra) ir kartais net turi savo platinimo grandinę ir sukuria atitinkamą užimtumo lygį. Antrajai kategorijai priklauso importuotojai ir (arba) platintojai, kurie yra didesnį dėmesį kiekiui, o ne prekės ženklui skiriantys prekiautojai. Šių importuotojų sąnaudų struktūra apskritai yra paprastesnė, o Sąjungoje jie mažiau vykdo pridėtinę vertę kuriančios veiklos.
(160)
Iš žemo nesusijusių importuotojų bendradarbiavimo lygio matyti, kad nustačius priemones jų veiklai didelio poveikio nebūtų padaryta. Iš tiesų, nustatyta, kad bendradarbiaujančių importuotojų ir (arba) platintojų Kinijos kilmės ratų su ratlankiais iš aliuminio perpardavimas sudaro 1-6 % visos jų apyvartos. Užsakomųjų darbų bendrovių padėtis sudėtingesnė, nes Kinijos kilmės ratų su ratlankiais iš aliuminio perpardavimas gali būti visa pagrindinė jų veikla. Jei būtų nustatytos priemonės, jos tikrai turėtų poveikio jų veiklai, net jei tokio poveikio tikslų dydį šiuo etapu nustatyti sudėtinga. Šis klausimas bus nagrinėjamas toliau.
3. Naudotojų interesai
3.1. Bendrosios pastabos
(161)
Naudotojų klausimynai nusiųsti apytikriai 20 nustatytų naudotojų. Atliekant tyrimą bendradarbiavo 13 automobilių gamintojų. Taip pat bendradarbiavo dvi asociacijos, atstovaujančios originalių įrenginių gamintojų ir atsarginių dalių segmentų ratų su ratlankiais iš aliuminio naudotojams ir importuotojams.
(162)
Remiantis Eurostato duomenimis, bendradarbiaujantys naudotojai importavo 19 % viso iš KLR importuoto kiekio. Iš Eurostato duomenų neįmanoma tiksliai nustatyti, ar importuotas produktas parduotas originalių įrenginių gamintojų segmentui ar atsarginių dalių segmentui. Kaip nurodyta 133 konstatuojamojoje dalyje, originalių įrenginių gamintojų ir atsarginių dalių segmentai vis dėlto atskirti ir nustatyta, kad į originalių įrenginių gamintojų segmentą patenka 20-30 % viso iš KLR importuojamo produkto kiekio. Tuo remiantis galima pagrįstai manyti, kad originalių įrenginių gamintojų segmento bendradarbiavimo lygis buvo labai didelis.
(163)
Apskritai panašu, kad automobilių gamintojai nuo Kinijos pasiūlos nedaug priklauso. Nagrinėjant atskirai nustatyta, kad bendradarbiaujantys automobilių gamintojai taiko skirtingus verslo modelius. Kai kurie iš viso neimportuoja produkto iš Kinijos, kiti importuoja mažiau nei 5 %, tačiau treti importuoja iki 30 % produkto.
(164)
Tiek importuojantys, tiek neimportuojantys naudotojai prieštaravo priemonių nustatymui. Vienas pagrindinių jų argumentų - automobilių gamintojai suinteresuoti turėti įvairius tiekimo šaltinius ir naudotis konkurencija ratų su ratlankiais rinkoje. Nustačius priemones jie taptų per daug priklausomais nuo nedidelio skaičiaus Europos gamintojų. Tačiau šis argumentas nėra įtikinamas, nes daug importuojama iš kitų trečiųjų šalių.
3.2. Priemonių sąnaudos
(165)
Ratai su ratlankiais iš aliuminio sudaro apie 1 % automobilio sąnaudų. Ratams su ratlankiais iš aliuminio nustačius 20 % dydžio priemonę sąnaudos padidėtų 0,2 %. Tiems automobilių gamintojams, kurie iš Kinijos importuoja ne daugiau kaip 5 % ratų su ratlankiais iš aliuminio, bendras sąnaudų, palyginti su visomis automobilio gamybos sąnaudomis, padidėjimas būtų 5 % nuo 0,2 %, t. y. 0,01 %. Tačiau net tiems automobilių gamintojams, kurie iš Kinijos importuoja iki 30 % ratų su ratlankiais iš aliuminio, bendras sąnaudų padidėjimas būtų 30 % nuo 0,2 %, t. y. 0,06 %. Taigi, priemonės turėtų labai nedidelį poveikį sąnaudoms. Be to, yra įprasta, kad automobilių gamintojų už tam tikrą kainą (tarkim, 50 EUR) importuoti ratai su ratlankiais iš aliuminio galutiniam vartotojui parduodami tris ar keturis kartus brangiau (t. y. 200 EUR).
3.3. Tiekėjo pakeitimo sąnaudos
(166)
Kaip paaiškinta pirmiau, originalių įrenginių gamintojų segmentui skirti ratai su ratlankiais iš aliuminio sukuriami prieš 2 metus iki naujo automobilio modelio gamybos pradžios. Tiekėjui pakeisti reikia laiko (mažiausiai 6 mėnesių), dėl to gali būti patirta papildomų su įranga susijusių sąnaudų. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad dauguma automobilių gamintojų iš tiesų turi kelis tiekimo šaltinius, t. y. jų konkrečius ratus su ratlankiais iš aliuminio gamina 2 (ar daugiau) gamintojų. Tokios dvigubo tiekimo politikos laikomasi ir importuojant produktą iš KLR, siekiant užtikrinti tiekimo saugumą. Todėl panašu, kad tiekėjo keitimo rizika jau numatyta sprendime produktą importuoti iš KLR. Be to, iš atliekant tyrimą surinktų sandorių matyti, kad automobilių gamintojai paprastai sandorį gali bet kuriuo metu nutraukti be jokios baudos.
3.4. Šalių pateikti papildomi argumentai
(167)
Kai kurios šalys teigė, kad KLR kilmės ratams su ratlankiais iš aliuminio nustačius priemones Pietų Korėjos automobilių gamintojai, be 0 % muito automobiliams pagal netrukus įsigaliosiantį Laisvosios prekybos susitarimą (LPS), įgytų privalumą. Pagal šį argumentą Pietų Korėjos automobilių gamintojai toliau galėtų gauti Kinijos kilmės ratus su ratlankiais iš aliuminio mažomis kainomis ir net galėtų prašyti jų į ES eksportuojamiems automobiliams taikyti sąlyginio apmokestinimo sistemą (importuojant tam tikras automobilių dalis sumokėtas muitas tą automobilį vėliau eksportuojant gali būti atsiimamas). Kinijos kilmės ratams su ratlankiais iš aliuminio nustačius antidempingo priemonę Europos automobilių gamintojams konkurencijos požiūriu tai būtų nenaudinga, nes Pietų Korėjos automobiliai į ES importuojami taikant 0 % muitą.
(168)
Šiuo klausimu reikia pažymėti, kad Pietų Korėjos kilmės automobilių rinkos dalis šiuo metu sudaro tik 3 % ES automobilių rinkos dalies. Sunku prognozuoti automobilių importo iš Korėjos raidą, tačiau atsižvelgiant į labai nedidelį tiesioginį priemonių poveikį ES automobilių gamintojams, šiuo etapu negalima daryti išvados, kad Kinijos kilmės ratams su ratlankiais iš aliuminio nustačius antidempingo muitą šiuo atveju būtų daromas didelis poveikis.
4. Vartotojų interesai
(169)
Dėl priemonių poveikio galutiniams vartotojams argumentų nepateikta. Iš to, kad nėra tokių argumentų ir kad per tyrimą nustatytas nedidelis poveikis automobilių gamintojų sąnaudoms ir kainų strategijai, iš tiesų matyti, kad vartotojų kainoms neturėtų būti padarytas joks apčiuopiamas poveikis.
5. Tiekėjų interesai
(170)
5 žaliavų ir (arba) įrenginių tiekėjai Sąjungos ratų su ratlankiais iš aliuminio gamintojams pateikė tiekėjų klausimyno atsakymus. Jie tiekia aliuminio ir (arba) pirminius liejinius, dažus ir (arba) gruntą arba mažaslėges mašinas. Liejinių tiekėjų pardavimas Sąjungos pramonei sudaro tik nedidelę jų veiklos dalį (mažiau nei 6 % jų visos apyvartos), o tai rodo, kad jie ne itin domisi antidempingo priemonių nustatymu Kinijos kilmės ratams su ratlankiais iš aliuminio. Kitų tiekėjų (mašinų, dažų ar mažaslėgių mašinų) pardavimas Sąjungos pramonei sudaro 30-50 % jų visos apyvartos. Šios bendrovės yra MVĮ, todėl Sąjungos pramonės gyvybingumas jų veiklai ypatingai svarbus.
6. Išvada dėl Sąjungos interesų
(171)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad apskritai, remiantis turima informacija apie Sąjungos interesus, nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių importuojamiems KLR kilmės ratams su ratlankiais iš aliuminio nereikėtų nustatyti laikinųjų priemonių.
G. LAIKINOSIOS PRIEMONĖS
1. Žalos pašalinimo lygis
(172)
Atsižvelgiant į išvadas, padarytas dėl dempingo, jo padarytos žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, reikėtų nustatyti laikinąsias priemones, kad būtų užkirstas kelias tolesnei žalai, kurią Sąjungos pramonei daro importas iš KLR dempingo kainomis.
(173)
Šių muitų dydžiui nustatyti buvo atsižvelgta į nustatytus dempingo skirtumus ir muito dydį, kurio reikia Sąjungos pramonės patiriamai žalai pašalinti.
(174)
Kaip nurodyta 20 konstatuojamojoje dalyje, ratų su ratlankiais iš aliuminio rinkoje yra du pakankamai skirtingi rinkos segmentai. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos gamintojai daugiausia pardavė originalių įrenginių gamintojų segmente - šis pardavimas sudarė 85 % viso Sąjungos pramonės pardavimo.
(175)
Todėl, norint nustatyti laikinąsias priemones, manyta, kad būtų tikslinga vertinant žalą atsižvelgti į šią specifinę padėtį rinkoje.
(176)
Originalių įrenginių gamintojų segmente ratų su ratlankiais iš aliuminio pirkėjai (automobilių gamintojai) užsakymus paprastai pateikia skelbdami konkursą. Dėl to paties modelio rato su ratlankiu, skirto montuoti ant to paties modelio automobilio, užsakymai daugeliu atvejų gali būti pateikiami keliems šaltiniams, dažnai Kinijos ir ES tiekėjui tuo pačiu metu. Preliminariai manyta, kad konkursas - tai tikslus ir patikimas būdas vidutinių kainų konkurencijai per TL tarp Kinijos ir Sąjungos tiekėjų, konkuruojančių tame pačiame konkurse, nustatyti.
(177)
Todėl pagrįstai manyta, kad skaičiuojant priverstinį kainų mažinimo skirtumą būtų tikslinga remtis pagal ES gamintojų ir Kinijos eksportuotojų, kai jie konkuruoja tokiuose konkursuose, pateiktas kainas.
(178)
Skaičiuojant, kokio dydžio muitą reikia nustatyti, kad būtų pašalintas žalingo dempingo poveikis, manyta, kad bet kurios priemonės sudarytų Sąjungos pramonei galimybę padengti gamybos sąnaudas ir gauti pagrįstą pelno dydį. Gamybos sąnaudos koreguotos atsižvelgiant į faktinius nuostolius, kuriuos Sąjungos pramonė patyrė per TL (- 5,4 %). Be to, manyta, kad pagrįstas ikimokestinis pelnas, kurį tokio tipo pramonė pagrįstai galėtų gauti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importuojama dempingo kainomis, parduodama panašų produktą Sąjungoje, turėtų būti nustatytas atsižvelgiant į 2006 m. pelningumo lygį, t. y. + 3,2 %. Iš tiesų, tais metais importo iš Kinijos apimtis dar buvo pakankamai maža. Tuo remiantis apskaičiuota nežalinga Sąjungos pramonės panašaus produkto kaina.
(179)
Taigi, priverstinio kainų mažinimo skirtumas buvo 20,6 %.
(180)
Šis rezultatas vėliau patvirtintas atlikus papildomą skaičiavimą, remiantis atliekant tyrimą tam tikrų automobilių gamintojų pateiktų kai kurių konkursų sutarčių palyginimu. Iš tikrųjų, kai automobilių gamintojai užsako, kad to paties modelio ratus su ratlankiais iš aliuminio gamintų ir Kinijos gamintojas, ir Sąjungos gamintojas, nustatytas priverstinis kainų mažinimo skirtumas, atsižvelgiant į koregavimus, atliktus, kaip paaiškinta 93 konstatuojamojoje dalyje ir toliau, buvo tokio paties dydžio, kaip ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje nustatytas skirtumas.
(181)
Pažymima, kad šis priverstinio kainų mažinimo skirtumas yra mažesnis už dempingo skirtumus, nustatytus 76 konstatuojamojoje dalyje ir toliau, todėl jis turėtų būti pagrindu pagal mažesniojo muito taisyklę nustatant muito dydį.
(182)
Atsižvelgiant į šiuo atveju taikytą metodiką žalos pašalinimo lygiui nustatyti, manoma, kad būtų nepraktiška pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalies antrąjį sakinį nustatyti individualias antidempingo muito normas. Taip yra būtent dėl to, kad nėra patikimų duomenų kiekvienai bendrovei išanalizuoti. Dėl to preliminariai nuspręsta visiems iš Kinijos importuojamiems produktams nustatyti antidempingo muitą visos šalies mastu, kurio dydis prilygtų priverstinio kainų mažinimo skirtumui, t. y. 20,6 %.
2. Laikinosios priemonės
(183)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manoma, kad pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį importuojamam KLR kilmės produktui turėtų būti nustatytas laikinasis antidempingo muitas. Šiuo atveju turėtų būti nustatyta muito norma, kuri prilygtų nustatytam žalos skirtumo dydžiui.
(184)
Todėl siūlomas 20,6 % antidempingo muitas.
H. ATSKLEIDIMAS
(185)
Pirmiau nurodytos preliminarios išvados bus atskleistos visoms suinteresuotosioms šalims, kurios bus paragintos raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Jų pastabos bus nagrinėjamos ir prieš priimant galutinį sprendimą prireikus į jas bus atsižvelgta. Be to, reikėtų pažymėti, kad išvados dėl antidempingo muitų nustatymo, padarytos šio reglamento tikslais, yra preliminarios ir gali reikėti jas persvarstyti, jeigu būtų nuspręsta padaryti galutines išvadas,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės ratams su ratlankiais iš aliuminio, skirtiems autotransporto priemonėms, priskiriamoms 8701-8705 KN pozicijoms, su ratų reikmenimis arba be jų, su padangomis arba be jų, ir kurių KN kodai šiuo metu yra ex 8708 70 10 ir ex 8708 70 50 (TARIC kodai 8708701010 ir 8708705010) nustatomas laikinasis antidempingo muitas.
2. Laikinojo antidempingo muito, taikomo 1 dalyje apibrėžto produkto neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma yra 20,6 %.
3. 1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
Nepažeisdamos Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 20 straipsnio, suinteresuotosios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo gali prašyti atskleisti esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, Komisijai raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.
Pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 21 straipsnio 4 dalį susijusios šalys gali teikti pastabas dėl šio reglamento taikymo per mėnesį nuo jo įsigaliojimo dienos.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2010 m. gegužės 10 d.