ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 4. srpna 2010
o státní podpoře C 40/08 (ex N 163/08), kterou Polsko poskytlo společnosti PZL Hydral S.A.
(oznámeno pod číslem K(2010) 5406)
(Pouze polské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2010/690/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí K(2008) 4753 v konečném znění (1), kterým Komise zahájila řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, a rozhodnutí K(2008) 6371 v konečném znění (2), kterým rozšířila řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie ve věci podpory č. C 40/2008 (ex N 163/2008),
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby podle výše uvedených ustanovení předložily své připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 27. března 2008 polské orgány oznámily plán restrukturalizace podniku PZL Hydral S.A. (dále jen „PZL Hydral“). Dopisem ze dne 6. května 2008 si Komise vyžádala doplňující informace. Dopisem ze dne 4. června 2008 polské orgány požádaly o prodloužení lhůty na odpověď do 27. června 2008 a Komise dopisem ze dne 10. června 2008 této žádosti vyhověla. Doplňující informace o plánu restrukturalizace polské orgány předložily dopisem ze dne 7. července 2008.
(2)
Řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (formální vyšetřovací řízení) bylo zahájeno dne 10. září 2008. Formální vyšetřovací řízení bylo následně rozšířeno rozhodnutím přijatým dne 12. listopadu 2008.
(3)
Polsko předložilo své připomínky dne 14. října a 22. prosince 2008 a doplňující informace dne 7. dubna 2009. Komise neobdržela žádné připomínky třetích stran.
(4)
Setkání s polskými orgány se konala dne 27. dubna a 14. října 2009 a dne 12. února 2010. Dne 18. prosince 2009 si Komise vyžádala další informace. Mezi Komisí a polskými orgány proběhla výměna e-mailů různého druhu a polské orgány předložily doplňující informace v následujících dnech: 20. října 2009, 23. listopadu 2009, 15. prosince 2009, 13. ledna 2010, 16. ledna 2010, 9. února 2010, 10. února 2010, 26. února 2010, 1. března 2010, 3. března 2010, 4. března 2010, 19. března 2010, 5. května 2010, 12. května 2010, 20. května 2010, 28. května 2010, 3. června 2010, 4. června 2010, 7. června 2010, 8. června 2010, 9. června 2010, 17. června 2010, 23. června 2010, 24. června 2010, 28. června 2010, 7. července 2010, 8. července 2010, 9. července 2010, 12. července 2010 a 13. července 2010.
II. POPIS
II.1 Příjemci: PZL Hydral a PZL Wrocław
(5)
Společnost PZL Hydral byla založena v roce 1946 jako státní podnik. V současné době se jedná o velký podnik, který se do roku 2008 zaměřoval na výrobu civilních a vojenských hydraulických systémů, vývoj, výrobu a služby v oblasti elektronických hydromechanických systémů palivové regulace pro letecké motory všech druhů, hydraulické kontrolní systémy letadel a hydraulická zařízení pro helikoptéry. Od roku 2008 působí PZL Hydral jako mateřská společnost kapitálové skupiny a nevyvíjí nadále žádnou vlastní průmyslovou činnost.
(6)
V roce 2003 získala státní Agentura pro průmyslový rozvoj (Agencja Rozwoju Przemysłu - ARP) od ministerstva financí 80,94 % akcií PZL Hydral (1 284 686 akcií). Další převody akcií z ministerstva financí na ARP proběhly v roce 2005 (499 103 akcií), čímž se podíl akcií v držení ARP zvýšil na 87,39 %, v roce 2007 (64 374 akcií), čímž se podíl akcií zvýšil na 90,54 %, a dne 12. ledna 2010 (38 399 akcií), kdy se podíl zvýšil na 92,42 %. Každá z těchto transakcí se uskutečnila za symbolickou cenu 1 PLN. Od 12. ledna 2010 je v držení ARP 18 886 562 akcií o nominální hodnotě 18 865 620 PLN. Zbývající akcie (7,58 %) o nominální hodnotě 1 547 210 PLN jsou v současné době v držení zaměstnanců.
(7)
V roce 2007 kontrolovala PZL Hydral následující dceřiné společnosti: Zakład Odlewniczy „Hydral“ Sp. z o.o., jehož hlavní činností je výroba odlitků a jejich mechanické, tepelné a plastové zpracování; Zakład Cieplowniczy Term „Hydral“ Sp. z o.o., který vyrábí a prodává tepelnou energii; Przedsiębiorstwo Usługowo Handlowe Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o., zabývající se zabývá výrobou ventilů a hydraulických rozdělovacích bloků a opracováním kovových zařízení a poskytuje opravárenské služby pro hydraulické stroje a zařízení, a PZL Wrocław Sp. z o.o. (dále jen „PZL Wrocław“). Společnost PZL Hydral k tomu kontrolovala dvě další společnosti, které jsou nyní v likvidačním řízení. Koncem roku 2006 zaměstnávala skupina jako celek 795 pracovníků.
(8)
Společnost PZL Wrocław byla založena v roce 2004 jako dceřiná společnost v plném vlastnictví společnosti PZL Hydral. Cílem bylo vytvořit provozní podnik, který by převzal operační složku PZL Hydral, a tím jí umožnil jednat jako holdingová společnost a řídit restrukturalizaci skupiny PZL Hydral.
(9)
Část aktiv PZL Wrocław byla z PZL Hydral do PZL Wrocław převedena buď navýšením kapitálu PZL Wrocław formou věcného příspěvku, nebo prodejem za účetní hodnotu podle účetních knih PZL Hydral k roku 2004, jak je uvedeno v tabulce 1.
Tabulka 1
Převod aktiv formou věcného příspěvku nebo prodeje (v PLN)
Datum převodu
Druh aktiv
Způsob převodu (prodej/věcný příspěvek)
Účetní hodnota aktiv
30.12.2004
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
věcný příspěvek
3 917 321,00
30.12.2004
nehmotná aktiva
věcný příspěvek
801 332,00
30.12.2004
nedokončená výroba
věcný příspěvek
1 251 352,00
30.12.2004
materiály
věcný příspěvek
251 719,00
30.11.2006
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
věcný příspěvek
138 516,44
30.11.2006
materiály
věcný příspěvek
679 915,73
30.11.2006
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
věcný příspěvek
1 186 803,54
30.11.2006
nehmotná aktiva
věcný příspěvek
290 268,95
20.6.2007
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
prodej
1 250 000,00
30.12.2007
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
věcný příspěvek
1 293 600,00
21.-23.12.2008
nedokončená výroba
prodej
5 230 644,91
27.3.2008
materiály
prodej
2 985 631,15
10.3.2009
materiály
prodej
304 294,33
(10)
Hmotná dlouhodobá aktiva, která PZL Wrocław získala od PZL Hydral, byla převedena buď navýšením kapitálu PZL Wrocław formou věcného příspěvku, nebo prodejem, jak je uvedeno v tabulce 2. V obou případech byla hodnota transakce založena na ocenění, které provedl nezávislý odborník. V době převodu byla již tato dlouhodobá aktiva zatížena hypotékami na nemovitý majetek ve prospěch následujících veřejných věřitelů: Úřadu sociálního zabezpečení, Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství a Městského úřadu Vratislav, a to v celkové výši 142,558 milionu PLN.
Tabulka 2
Převod nemovitého majetku (v PLN)
Datum převodu
Druh aktiv
Způsob převodu (prodej/věcný příspěvek)
Účetní hodnota aktiv
30.12.2007
dlouhodobá aktiva - nemovitý majetek
věcný příspěvek
8 337 000,00
30.12.2007
dlouhodobá aktiva - nemovitý majetek
prodej
10 309 508,56
(11)
Dne 31. prosince 2007 převedla společnost PZL Hydral na PZL Wrocław finanční prostředky v celkové nominální hodnotě 918 900 PLN jako příspěvek ke kapitálu PZL Wrocław.
(12)
Převod zbývajících aktiv z PZL Hydral na PZL Wrocław mezi 17. lednem 2006 a 27. dubnem 2010 probíhal formou prodeje za účetní cenu a spočíval v řadě převodů dlouhodobých aktiv ve výstavbě, která nebyla zatížena žádnými závazky nebo hypotékami.
(13)
Celková hodnota aktiv převedených z PZL Hydral na PZL Wrocław mezi roky 2004 a 2010 dosáhla celkové výše 44 708 791,02 PLN.
(14)
V roce 2008 bylo převedeno z PZL Hydral do PZL Wrocław 559 zaměstnanců a v roce 2009 třicet sedm.
(15)
PZL Wrocław vyrábí součástky pro letecké stroje používané polskými ozbrojenými silami (do konce roku 2007 tuto výrobu zajišťovala společnost PZL Hydral) a poskytuje služby v oblasti údržby a oprav zařízení používaných polskou armádou. Výrobky vojenského určení podléhají vystavení osvědčení pro každý druh výrobku podle technických požadavků polských ozbrojených sil. V každé fázi jejich výroby se vyhotovuje samostatná dokumentace a na výrobky (a navazující údržbářské služby) dohlíží stálý vojenský zástupce.
(16)
PZL Wrocław vyvíjí v současnosti činnost na základě povolení č. B-007/2007 vystaveném Ministerstvem vnitra a státní správy dne 17. ledna 2007 pro výkon podnikatelské činnosti v oblasti:
-
výroby a odbytu zařízení pro odstřelování poplachového, signálního a plynového střeliva definovaného v odstavci 8 (Druhy zbraní a střeliva) přílohy č. 1 nařízení vlády ze dne 3. prosince 2001 o druzích zbraní a střeliva a uvedeného na seznamu vojenských a policejních výrobků a technologií, pro jejichž výrobu a odbyt je vyžadováno povolení (3);
-
výroby a odbytu výrobků vojenského nebo policejního určení definovaných v oddíle „WT V“ a součástek nebo dílů výrobků definovaných pod hlavičkami „WT II“, „WT III“ a „WT XIV“ (odstavce 1 až 4 a 7 až 10) přílohy č. 2 (Seznam vojenských a policejních výrobků a technologií, pro jejichž výrobu a odbyt je vyžadováno povolení) výše uvedeného vládního nařízení;
-
výroby a odbytu zařízení pro produkci výrobků vojenského nebo policejního určení a odbytu technologie pro produkci výrobků tohoto určení definovaných pod hlavičkou „WT XIII“ přílohy č. 2 (Seznam vojenských a policejních výrobků a technologií, pro jejichž výrobu a odbyt je vyžadováno povolení) výše uvedeného vládního nařízení.
(17)
Společnost PZL Wrocław obdržela následující osvědčení:
-
osvědčení o shodě s požadavky normy ISO 9001:2000 udělené Bureau Veritas Certification;
-
osvědčení o shodě s požadavky normy AS9100-B udělené Bureau Veritas Certification;
-
osvědčení opravňující k výrobě leteckých příslušenství splňujících požadavky PART21 leteckých předpisů udělené polským Úřadem civilního letectví;
-
osvědčení pro výkon technického servisu u výrobků splňujícího požadavky PART 145 leteckých předpisů udělené polským Úřadem civilního letectví;
-
osvědčení NADCAP udělené Performance Review Insitute pro vybrané zvláštní technologické postupy: tepelné zpracování (HT), nedestruktivní zkoušky (NDT), chemické procesy (CHP) a elektroerozívní obrábění (EDM).
(18)
Polské orgány informovaly Komisi, že výrobní řada PZL Hydral (a nyní PZL Wrocław) je důležitou součástí plánu hospodářského rozvoje vyhlášeného polskou vládou v roce 1995 na období 1996-2000 a v roce 2000 na období 2001-2006.
(19)
Výslovný odkaz na společnost PZL Hydral nebo na její podnikatelskou činnost navíc obsahuje řada prováděcích opatřeních a vládních pokynů k plánu hospodářského rozvoje, např.:
-
pokyny ministra - vedoucího Ústředního plánovacího úřadu ze dne 30. ledna 1995 k plánu hospodářského rozvoje na období 1996-2000;
-
pokyny ministra hospodářství z července 2000 k centrálnímu plánu hospodářského rozvoje na období 2001-2006;
-
zákon ze dne 23. srpna 2001 o organizaci úkolů prováděných společnostmi pro účely národní obrany (4);
-
nařízení vlády ze dne 24. června 2003 o objektech zvláštního významu pro bezpečnost a obranu státu a o jejich zvláštní ochraně (5);
-
nařízení vlády ze dne 20. srpna 2004 uvádějící seznam společností zvláštního hospodářského a obranného významu (6);
-
nařízení vlády ze dne 9. listopadu 2007 uvádějící seznam společností zvláštního hospodářského a obranného významu (7);
(20)
Společnosti uvedené na seznamech tohoto typu mají za povinnost podávat podrobnou výroční zprávu o svých výrobních kapacitách v oblasti národní obrany (množství, profil, hodnoty), aby umožnily ministerstvu provedení vojenských úkolů.
(21)
Polské orgány informovaly Komisi, že příslušná povolení a osvědčení (body 16 a 17) umožňují dodávat zboží a služby zvláštní jakosti zvláštním zákazníkům (podnikům zvláštního významu pro obranu státu a Ministerstvu národní obrany). PZL Wrocław (v minulosti PZL Hydral) nedodává pouze součásti hydraulických, palivových a kontrolních systémů. Opravy instalovaných podsestav jsou zásadní pro fungování leteckých strojů používaných polskými ozbrojenými silami (W-3, Mi-2, M28 Bryza a PZL 130 Orlik). Polské orgány také uvedly, že W-3 a Mi-2 jsou hlavními modely helikoptér používanými polskou armádou.
(22)
Zboží vyráběné PZL Hydral pro potřeby ozbrojených sil má podle standardizační dohody NATO odpovídající kódové označení NATO a samotná společnost má přidělen kód NATO.
(23)
Jak je vysvětleno v bodě 9 a dále, od prosince 2004 převedla společnost PZL Hydral aktiva na PZL Wrocław. Pouze aktiva převedená dne 30. prosince 2007 (nemovitý majetek) byla zatížena hypotékami ve prospěch veřejných věřitelů.
(24)
Polské orgány potvrdily, že od zahájení činnosti vyrovnala společnost PZL Wrocław všechny své závazky vůči veřejným věřitelům, a to včetně příspěvků na sociální zabezpečení a daní za své zaměstnance.
II.2 Finanční potíže PZL Hydral
(25)
Společnost PZL Hydral začala mít potíže s úhradou svých závazků jak vůči soukromým, tak vůči veřejným věřitelům v roce 1998.
(26)
Na konci roku 1998 dosáhly soukromé závazky PZL Hydral vůči bankám a dodavatelům částky 90,4 milionu PLN. Hlavní část těchto dluhů byla povinována dvěma bankám: bance […] (8) a bance […].
(27)
Na konci roku 1998 dlužila PZL Hydral bance […] částku 54 milionů PLN a v listopadu 2006, kdy byla podepsána dohoda o vyrovnání, částku 86,4 milionu PLN. Tato pohledávka byla nakonec uhrazena v roce 2007. Na konci roku 1998 dlužila PZL Hydral bance […] částku 23 milionů PLN, v říjnu 2003 částku 55,6 milionu PLN a tato pohledávka byla nakonec uhrazena v roce 2004.
Tabulka 3
Vývoj celkového zadlužení PZL Hydral u banky […] (v tisících PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
Jistina
44 447
48 424
51 605
49 628
37 416
39 041
38 741
38 291
35 377
Úroky
9 583
17 683
26 194
34 449
29 157
38 184
40 920
43 776
51 018
Celkem
54 030
66 107
77 798
84 077
66 573
77 225
79 721
82 067
86 395
Tabulka 4
Vývoj celkového zadlužení PZL Hydral u banky […] (v tisících PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
Jistina
18 571
21 986
21 959
21 127
20 741
19 825
4 000
0
0
Úroky
4 572
5 983
10 842
16 759
23 975
35 773
0
0
0
Celkem
23 143
27 969
32 801
37 886
44 716
55 598
4 000
0
0
(28)
Tyto soukromé banky měly prvořadé zabezpečení (viz podrobný popis v níže uvedených bodech 32 a 34) a byly by mohly snadno uplatnit své pohledávky na základě bankovních vykonatelných titulů. Podle bankovního zákona (9) z roku 1997 mohou banky vystavovat bankovní vykonatelné tituly na základě svých účetních knih nebo jiných podkladů spojených s bankovními transakcemi. Bankovní vykonatelný titul může sloužit jako základ pro vymáhání poté, co k němu soud připojil doložku o vykonatelnosti. Jedná se o mnohem rychlejší způsob než v případě jiných věřitelů, kteří se před vymáháním pohledávek musí obrátit na příslušný soud, aby získali odpovídající rozhodnutí. Soukromí věřitelé přesto nikdy nepodnikli žádné kroky k nucenému vymáhání pohledávek, čili nepožádali o zahájení konkurzního řízení proti PZL Hydral a ani nepodnikli žádná další opatření k uplatnění svých pohledávek, pokud jde o předmětná aktiva.
(29)
Když měla společnost PZL Hydral v období 1998-2006 potíže se splácením svých úvěrů, mohly ji banky podle polského občanského zákoníku zatížit zákonnou úrokovou sazbou stanovenou vládou, jak je uvedeno v tabulce 7. Místo systematického uplatňování této sazby ale banky tentokrát jen uplatnily úrokové sazby uvedené v tabulkách 5 a 6.
Tabulka 5
Úrokové sazby uplatňované bankou […] (úvěry v USD se sazbou LIBOR)
Rok
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
8,53
8,71
9,87
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
Tabulka 6
Úrokové sazby uplatňované bankou […] (úvěry v USD se sazbou LIBOR)
Rok
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
7,78
7,96
9,12
6,08
4,45
3,62
4,37
6,26
7,63
7,37
Tabulka 7
Zákonná úroková sazba
Rok
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
34
23
23
30
18
13
12
13
11,5
11,5
(30)
Polské orgány tvrdí, že se tyto banky domnívaly, že získají vyšší návratnost, pokud se budou podílet na restrukturalizaci PZL Hydral. Pozorně sledovaly jednání s první společností, která projevila zájem o akvizici PZL Wrocław, a to konkrétně společnost […] (viz bod 57 a následující). Banky pravidelně sledovaly hospodářskou situaci PZL Hydral prostřednictvím jejích finančních zpráv, návštěv jejích provozoven a analýz trhu.
(31)
Banka […] nakonec vypořádala své pohledávky dohodou o vypořádání uzavřenou v dubnu roku 2003. Odepsala 51,6 milionu PLN a souhlasila se splacením pouze 4 milionů PLN (7 %). Odpis vyplývající z dohody o vypořádání byl zanesen do účetních knih společnosti PZL Hydral za rozpočtový rok 2004.
(32)
Banka […] souhlasila s vypořádáním na základě vlastního hospodářského posouzení bez ohledu na skutečnost, že vlastnila hypotéky s prvořadou prioritou. Banka zejména zabezpečila svůj úvěr zárukou movitým majetkem ve výši 13,7 milionu PLN, postoupením všech licenčních a obchodních práv v rámci licenční dohody uzavřené s […] na výrobu klimatizačních zařízení v hodnotě 1,2 milionu USD (přibližně 3 968 000 PLN) (10), převedením strojů a zařízení dodaných […] v rámci licenční dohody v hodnotě 2,4 milionu USD (přibližně 7 938 000 PLN) a postoupením příjmů z prodeje klimatizačních přístrojů v hodnotě nejméně 8 milionů USD ročně (přibližně 26,5 milionu PLN) (11).
(33)
V listopadu 2006 banka […] souhlasila v dohodě o vypořádání s odpisem částky 86,4 milionu PLN a splacením pouze částky 11,5 milionu PLN. Tímto způsobem PZL Hydral posléze splatila pouze 13 % pohledávky. Zůstatek, tzn. 74,9 milionu PLN, byl odepsán.
(34)
Banka […] souhlasila s touto nízkou částkou bez ohledu na skutečnost, že vlastnila prvořadé zabezpečení nejdůležitějším nemovitým majetkem, na kterém závisela většina výroby a v němž sídlily správní struktury společnosti. Toto zabezpečení spočívalo zejména v prvořadých hypotékách na dvě nemovitosti v celkové hodnotě 19,75 milionu PLN, prvořadé zástavě technologické výrobní linky kompresorů v hodnotě 20 milionů PLN, prvořadém postoupení příjmů ze smluv uzavřených na prodej kompresorů v hodnotě 20 milionů PLN, prvořadé zaevidované zástavě strojů a zařízení v celkové hodnotě 2,8 milionu PLN a prvořadých dohodách o převodu movitého majetku v hodnotách 2,65 milionu PLN, 2,4 milionu PLN, 0,56 milionu PLN a 1,1 milionu PLN. Povaha zabezpečení by kromě toho umožnila každému případnému kupci pokračovat po koupi ve výrobě a, pokud by se případný kupec rozhodl je přemístit, mohl by přepravit stroje jako celek nebo jako podsestavy, aniž by je musel rozebrat.
(35)
Po dohodách s bankami bylo uvolněno jištění dlouhodobými aktivy. To vedlo k tomu, že se postavení veřejných věřitelů ohledně tohoto zabezpečení zlepšilo, tzn. získali vyšší postavení v pořadí práv zapsaných do katastru nemovitostí (12).
(36)
V roce 1998 dosáhly závazky vůči veřejným věřitelům na základě pohledávek vyplývajících z veřejného práva (tzn. pohledávky Úřadu sociálního zabezpečení, Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství, Finančního úřadu Wrocław (Vratislav) - Psie Pole, Úřadu Dolnoslezského vojvodství, Městského úřadu Vratislav a Státního fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob) výše 29 milionů PLN. Mimo to mělo ministerstvo financí občanskoprávní pohledávky ve výši 9,4 milionu PLN. Tyto závazky vůči jednotlivým veřejným věřitelům se vyvíjely způsobem uvedeným v tabulkách 8, 9, 10, 11, 12, 13 a 14.
Tabulka 8
Závazky PLZ Hydral vůči Úřadu sociálního zabezpečení (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
20 028
27 477
35 107
42 963
47 695
55 935
62 395
69 296
74 187
74 903
Úrok
9 219
20 000
32 651
46 100
60 810
68 421
76 653
84 040
88 835
102 223
Celkem
29 247
47 477
67 758
89 063
108 505
124 356
139 048
153 336
163 022
177 126
Tabulka 9
Závazky PLZ Hydral vůči Finančnímu úřadu Dolnoslezského vojvodství (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
1 700
2 700
3 656
4 750
6 198
10 928
12 471
18 655
20 769
38 946
Úrok
750
1 100
1 500
1 950
2 900
3 200
3 800
5 347
8 450
10 553
Celkem
2 450
3 800
5 156
6 700
9 098
14 128
16 271
24 002
29 219
49 499
Tabulka 10
Závazky PLZ Hydral vůči Finančnímu úřadu Vratislav - Psie Pole (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
Úrok (13)
0
0
0
0
0
0
532
532
532
532
Celkem
0
0
0
0
0
0
532
532
532
532
Tabulka 11
Závazky PLZ Hydral vůči Městskému úřadu Vratislav (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
1 682
3 058
4 510
5 972
7 556
9 404
11 299
13 180
14 465
16 389
Úrok
1 800
2 200
3 500
5 500
7 100
7 950
8 500
9 065
9 951
10 698
Celkem
3 482
5 258
8 010
11 472
14 656
17 354
19 799
22 245
24 416
27 087
Tabulka 12
Závazky PLZ Hydral vůči Úřadu Dolnoslezského vojvodství (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
0
15
37
57
76
90
90
90
567
935
Úrok
0
2
8
14
21
29
35
40
75
136
Celkem
0
17
45
71
97
119
125
130
642
1 071
Tabulka 13
Závazky PLZ Hydral vůči Státnímu fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
2 446
2 937
3 457
3 394
4 313
4 771
4 927
5 510
5 577
5 639
Úrok
3 550
3 900
4 100
4 308
4 807
5 080
5 518
6 040
6 898
7 245
Celkem
5 996
6 837
7 557
7 702
9 120
9 851
10 445
11 550
12 476
12 884
Tabulka 14
Závazky PLZ Hydral vůči ministerstvu financí (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
8 018,8
14 395,5
64 717,1
64 717,1
19 687,7
19 646,5
19 422,5
18 773,1
18 260,3
18 260,3
Úrok
1 372,9
2 639,2
9 627,6
28 741,3
0
0
0
0
193,7
1 117,1
Celkem
9 391,7
17 034,7
74 344,7
93 458,4
19 687,7
19 646,5
19 422,5
18 773,1
18 454,0
19 377,4
(37)
Tabulka 15 uvádí úrokové sazby u nedoplatků uplatňované veřejnými věřiteli. Je nutno poznamenat, že tabulky 8 až 14 zohledňují částečné splacení částek a uvádí úroveň na konci roku. Dlužné úroky v daném roce nejsou tudíž v přímém poměru s jistinou, která může kolísat.
Tabulka 15
Úroková míra u daňových nedoplatků (14)
Rok
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
%
50
35
44
40
23
15
15
14
11
12
14
11
10
(38)
Kromě uplatnění odpovídající úrokové sazby na daňové nedoplatky Úřad sociálního zabezpečení, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství , Finanční úřad Vratislav - Psie Pole, Městský úřad Vratislav a Úřad Dolnoslezského vojvodství zajistily své pohledávky vůči PZL Hydral zaregistrováním hypoték na jeho nemovitý majetek. Tabulky 16, 17, 18, 19 a 20 uvádějí změny v hypotékách na aktiva PZL Hydral v držení těchto veřejných věřitelů.
Tabulka 16
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Úřadu sociálního zabezpečení
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
21 996 411,92 PLN
celková výše hypoték
2
1999
21 996 411,92 PLN
celková výše hypoték
3
2000
21 996 411,92 PLN
celková výše hypoték
4
2001
28 660 990,95 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 6 664 579,03 PLN
5
2002
29 602 956,07 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 941 965,12 PLN
6
2003
37 315 430,58 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 7 712 474,51 PLN
7
2004
68 984 278,13 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 31 668 847,55 PLN
8
2005
82 625 551,83 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 1 364 127,70 PLN
9
2006
91 511 663,94
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 8 886 112,11 PLN
10
2007
96 153 021,00
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 4 641 357,06 PLN
Tabulka 17
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
-
-
4
2001
-
-
5
2002
-
-
6
2003
-
-
7
2004
-
-
8
2005
5 692 649,25 PLN
celková výše hypoték
9
2006
5 692 649,25 PLN
celková výše hypoték
10
2007
5 692 649,25 PLN
celková výše hypoték
Tabulka 18
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Finančního úřadu Vratislav - Psie Pole
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
112 759,61 PLN
celková výše hypoték
4
2001
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 99 379,00 PLN
5
2002
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
6
2003
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
7
2004
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
8
2005
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
9
2006
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
10
2007
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
Tabulka 19
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Městského úřadu Vratislav
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
710 074,30 PLN
celková výše hypoték
2
1999
710 074,30 PLN
celková výše hypoték
3
2000
710 074,30 PLN
celková výše hypoték
4
2001
945 962,80 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 235 888,50 PLN
5
2002
2 119 622,40 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 1 173 659,60 PLN
6
2003
2 119 622,40 PLN
celková výše hypoték
7
2004
11 217 294,85 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 9 097 672,45 PLN
8
2005
11 217 294,85 PLN
celková výše hypoték
9
2006
12 589 452,85 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 3 538 324,00 PLN
10
2007
15 379 758,25 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 2 790 305,40 PLN
Tabulka 20
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Úřadu Dolnoslezského vojvodství
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
-
-
4
2001
-
-
5
2002
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
6
2003
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
7
2004
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
8
2005
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
9
2006
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
10
2007
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
(39)
Polské orgány také uvedly, že veřejní věřitelé brali ohled na značné zvýšení hodnoty průmyslových nemovitostí ve Vratislavi od roku 2003 do roku 2008. Ceny nemovitostí vzrostly obecně o 100 % a hodnota nemovitého majetku PZL Hydral o 300 %. Hodnota zajištění veřejných věřitelů vlastnících hypotéky na aktiva PZL Hydral tak de facto vzrostla.
(40)
Polské orgány informovaly Komisi, že Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob a ministerstvo financí neměly v držení žádná zajištění (hypotéky) na aktiva PZL Hydral. Ministerstvo financí si ale vymohlo část svých pohledávek dohodou uzavřenou s PZL Hydral dne 20. května 2002, podle které společnost PZL Hydral musela splatit podstatnou část svých závazků do konce roku 2002, jak uvádí tabulka 14.
(41)
Podle polských orgánů přistoupili veřejní věřitelé na rozdíl od soukromých k nucenému vymáhání pomocí soudního vykonavatele. V letech 1998 až 2007 vydal Úřad sociálního zabezpečení vykonatelné tituly v celkové výši 119,95 milionu PLN, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství ve výši 43,8 milionu PLN a Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob ve výši 2,1 milionu PLN, ovšem skutečná částka získaná vymáháním nedosáhla výše závazků uvedených na vykonatelných titulech. Polské orgány zdůraznily, že alternativní řešení, jakými bylo převzetí aktiv, nepovažoval soudní vykonavatel za rozumné provést a tato řešení neměla žádný hospodářský smysl. Další veřejní věřitelé nepodnikli žádné kroky k vymáhání, ale sledovali proces privatizace a restrukturalizace, který jim podle jejich názoru mohl přinést vyšší návratnost než přímá exekuce jejich pohledávek.
Tabulka 21
Přehled exekučních opatření veřejných věřitelů vůči PZL Hydral (1997-2009)
Rok
Splacené veřejné závazky
1
1998
206 349,90 PLN
2
1999
0,00 PLN
3
2000
674 100,75 PLN
4
2001
4 922 525,14 PLN
5
2002
3 209 042,05 PLN
6
2003
223 928,70 PLN
7
2004
1 960 765,69 PLN
8
2005
3 641 223,35 PLN
9
2006
4 472 476,92 PLN
10
2007
9 455 133,89 PLN
11
2008
54 590 790,45 PLN
12
2009
4 500 000,00 PLN
Celkem
87 846 336,84 PLN
(42)
V letech 1998 až 2009 došlo ke splacení veřejných závazků v celkové výši 87,846 milionu PLN (26 %).
(43)
Od roku 2003 společnost PZL Hydral výrazně zvýšila splácení svých veřejných závazků.
II.3 PZL Hydral jako společnost v obtížích
(44)
Tabulka 22 uvádí finanční údaje společnosti PZL Hydral za období 1998-2009.
Tabulka 22
Vybrané údaje z finančních zpráv společnosti PZL Hydral (v tis. PLN)
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Příjem z čistého prodeje
44 088
46 403
45 691
37 933
35 500
37 111
34 651
47 560
48 618
55 741
32 757
11 870
Zisk (ztráta) z prodeje
(10 839)
(1 546)
2 004
(8 772)
(10 005)
(9 420)
(6 857)
972
49
3 641
(6 454)
(165 020)
Čistý zisk (ztráta) (15)
(13 661)
(13 354)
217
18,473
49,346
(177 982)
(48 151)
(14 927)
(1 076)
61 578
23 902
46
Aktiva celkem
203 936
212 834
228 344
250 115
192 013
113 255
86 966
92 011
76 986
111 051
35 661
30 617
Vlastní kapitál (záporná hodnota)
9 707
3 078
268
18 440
15 074
(166 664)
(214 815)
(229 743)
(250 500)
(188 922)
(165 020)
(164 974)
Dlouhodobé závazky a rezervy
194 231
209 756
228 075
231 675
176 939
279 920
301 781
321 753
327 486
299 973
200 681
195 592
(45)
Od roku 1998 do roku 2002 vykazoval vlastní kapitál PZL Hydral kladnou hodnotu. V roce 2003 vykázal zápornou hodnotu a do roku 2007 vykazoval systematicky ztrátu. Od roku 2007 do roku 2009 byla společnost PZL Hydral zisková. Hodnota aktiv PZL Hydral se snížila z 203,936 milionů PLN v roce 1998 na 76,986 PLN v roce 2006. Dlouhodobé závazky trvale rostly v obdobích 1998 až 2001 a 2003 až 2006, kdy dosáhly částky 327,486 milionů PLN.
(46)
Jak je vysvětleno výše, počínaje rokem 2008 pocházel příjem PZL Hydral převážně z prodeje služeb a zásob vyrobených v předchozích letech a v omezeném rozsahu od jejích dceřiných společností.
II.4 PZL Wrocław jako společnost v obtížích
(47)
Pokud jde o finanční situaci PZL Wrocław, společnost neztratila ani v roce 2007, ani v letech 2008 a 2009 více než 50 % vlastního kapitálu, a podle polských právních předpisů tak nesplnila podmínky způsobilosti pro insolventní řízení. Obrat PZL Wrocław dosáhl v roce 2006 částky 5,3 milionu PLN, v roce 2007 částky 23 milionů PLN a v roce 2008 částky 60 milionů PLN. Čistá ztráta v roce 2006 byla 1 milion PLN, zatímco v roce 2007 dosáhl čistý zisk výše 0,04 milionu PLN a v roce 2008 prudce vzrostl na 8,7 milionu PLN.
(48)
Podle finančních zpráv společnosti PZL Wrocław vzrostla hodnota jejích dlouhodobých aktiv z 4,8 milionu PLN v roce 2006 na 25,7 milionu PLN v roce 2007, 27 milionů PLN v roce 2008 a 29 milionů PLN v roce 2009. Podle polského zákona o rozpočtu přiděluje finanční prostředky na nákupy vojenského určení každý rok ministerstvo národní obrany. V roce PZL Wrocław získala smlouvy a prodala zboží vojenského určení (tzn. hydraulické systémy a pneumatické součásti systémů palivové regulace) ve výši […] a poskytla ministerstvu národní obrany údržbářské služby v hodnotě […], což činí celkem […].
(49)
Kromě toho polské orgány tvrdí, že do konce roku 2008 trh, na kterém PZL Wrocław působila, tzn. letectví a obrana, neprojevoval žádné příznaky zpomalení.
(50)
V roce 2009 ale PZL Wrocław zaznamenala finanční potíže v důsledku prudkého poklesu objednávek ministerstva národní obrany vyvolaného hospodářskou krizí. V roce 2009 poklesla hodnota objednaného a prodaného zboží vojenského určení (např.. hydraulických systémů a pneumatických součástí systémů regulace paliva) na […] a hodnota poskytnutých údržbářských služeb na […]. Ve srovnání s rokem 2008 tak prodej zboží vojenského určení poklesl o […] %. V souvislosti s tím zaznamenala v roce 2009 PZL Wrocław čistou ztrátu ve výši 8,3 milionu PLN. Její obrat poklesl z 60 milionů PLN v roce 2008 na 41 milionů PLN v roce 2009.
(51)
Závazky společnosti vzrostly z 31 milionů PLN v roce 2008 na 35 milionů v roce 2009. V roce 2006 závazky dosahovaly výše 7 milionů PLN a v roce 2007 částku 18,4 milionu PLN.
(52)
Polské orgány informovaly Komisi, že podle polských právních předpisů (16) PZL Wrocław dosud nesplnila kritéria pro vyhlášení úpadkového řízení. Pokud se ovšem nepodaří probíhající restrukturalizace skupiny Hydral opírající se o předpoklad restrukturalizace veřejných závazků a rámcovou dohodu s investorem, PZL Wrocław bude muset podat žádost o vyhlášení úpadku.
II.5 Plán restrukturalizace a privatizace
(53)
Na plán restrukturalizace PZL Hydral a PZL Wrocław (dále jen „plán restrukturalizace“) je nutno nahlížet v souvislosti s úsilím polských orgánů privatizovat ziskové části jejich hospodářské činnosti, a to zejména oblasti letectví a obrany.
(54)
V roce 1998 vypracovala soukromá poradenská společnost „Business Management Finance S.A.“ strategii restrukturalizace PZL Hydral. Strategie obsahovala diagnózu stávajícího finančního stavu společnosti PZL Hydral spolu s analýzou nákladů a restrukturalizačními opatřeními. Stojí v ní, že by bylo rozumné oddělit některá aktiva PZL Hydral a prodat je soukromému investorovi s cílem restrukturalizovat závazky PZL Hydral.
(55)
Akcionáři PZL Hydral a PZL Wrocław (po jejím založení v roce 2004) pravidelně zvažovali privatizaci skupiny nebo jejích částí (PZL Wrocław) a vyjednávali podmínky transakce se zúčastněnými stranami.
(56)
Polské orgány následně zahájily jednání s možnými investory, která byla pozorně sledována soukromými (pouze při prvním pokusu o privatizaci […]) a veřejnými věřiteli. Jednání probíhala s následujícími společnostmi: […] (2002-2006), […] (2007-2008), […] (2008) a v roce 2009 se současným investorem, společností […] (dále jen „[…]“ či „investor“).
(57)
V důsledku průmyslové spolupráce byly v roce 2002 zahájeny rozhovory o prodeji PZL Hydral s […], globálním výrobcem leteckých dílů s ročním obratem v roce 2009 ve výši […]. Dne 25. listopadu 2002 uzavřely společnosti […] a PZL Hydral dohodu o neposkytování informací. Dne 22. dubna 2003 zaslala společnost […] PZL Hydral dopis o záměru s vyjádřením svého zájmu o možný nákup akcií PZL Hydral a ochoty provést hloubkovou prověrku (due diligence). Hloubková prověrka byla provedena v květnu roku 2003. V dubnu roku 2005 společnost […] rozšířila rozsah hloubkové prověrky s ohledem na možnou koupi společnosti PZL Wrocław, která byla založena v roce 2004. V červnu roku 2005 byla společnosti […] předložena dokumentace. V druhé polovině roku 2005 a během první poloviny roku 2006 došlo k řadě setkání se zástupci společnosti […]. Od listopadu roku 2006 ale společnost […] nepodnikla žádné kroky k dovršení transakce.
(58)
Podle polských orgánů se společnost […] stáhla z jednání, protože nebylo nalezeno žádné řešení v otázce zadlužení společnosti.
(59)
Během těchto jednání byli veřejní a soukromí věřitelé pravidelně informováni, někdy v týdenních intervalech, o jejich vývoji.
(60)
Polské orgány se rozhodly pro novou strategii privatizace a zaměřily se na přeměnu společnosti PZL Wrocław v ziskový podnik, aby mohla být prodána, a na následnou likvidaci společnosti PZL Hydral s využitím výnosu z prodeje PZL Wrocław, dalších dceřiných společností a aktiv. Tato strategie byla odsouhlasena ARP, PZL Hydral a veřejnými věřiteli PZL Hydral a byla formalizována ve čtvrtém čtvrtletí roku 2007 v podobě plánu restrukturalizace na období 2007-2010 (dále jen „plán“).
(61)
Podle tohoto plánu měly být pohledávky veřejných věřitelů splaceny z výnosu z prodeje následujících aktiv PZL Hydral: Zakład Ciepłowniczy „Term-Hydral“ Sp. z o.o. - 1 milion PLN, Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o. - 3 miliony PLN. Prodej PZL Wrocław (včetně slévárny) měl vynést částku 65,9 milionu PLN. Prodej jiných finančních aktiv měl vynést částku 0,5 milionu PLN, nemovitosti zvané BBCenter 47,5 milionu PLN, parkoviště 2 miliony PLN a elektrárny (GSZ) 0,9 milionu PLN. Plán restrukturalizace tak byl založen na předpokladu, že prodej aktiv celkově vynese přinejmenším 120,8 milionu PLN.
(62)
Plán také předpokládal kapitálovou dotaci ve výši 36 milionů PLN na zaručení úhrady pohledávek veřejných věřitelů činících156,8 milionu PLN. Plán restrukturalizace také počítal s možností, že ARP poskytne dodatečnou kapitálovou dotaci ve výši 77,4 milionu PLN na uhrazení pohledávek Úřadu sociálního zabezpečení za období 1996-1998.
(63)
Následně, v lednu roku 2007, společnost PZL Wrocław získala vojenská osvědčení a povolení pro obchodování se zbraněmi (viz bod 16). Během roku 2007 získala další aktiva, stroje, zařízení a know-how. Tato akvizice byla financována úvěrem ve výši 12,5 milionu PLN, který ARP poskytla PZL Wrocław dne 24. května 2007 (dále jen „úvěr z roku 2007“), a navýšením kapitálu PZL Wrocław mateřskou společností PZL Hydral věcným příspěvkem v podobě převodu aktiv v prosinci roku 2007.
(64)
Polské orgány zdůraznily, že úvěr z roku 2007 byl poskytnut s tím, že ARP získá v PZL Wrocław přibližně […]% podíl (odpovídající kapitalizaci dluhu ) a zajistí si přiměřenou návratnost investovaného kapitálu poté, co prodá své podíly v PZL Wrocław, zatímco PZL Hydral použije své podíly k uspokojení veřejných věřitelů.
(65)
Úvěr z roku 2007 byl poskytnut s pohyblivou úrokovou sazbou 3M WIBOR + 200 základních bodů, což v té době odpovídalo 6,45 %, zpočátku do roku 2007, přičemž se počítalo s tím, že jeho délka bude prodloužena až do doby, dokud nedojde před prodejem PZL Wrocław ke skutečné kapitalizaci dluhu. Úvěr byl jištěn následujícími zárukami:
-
evidovanou zástavou (17) dlouhodobých aktiv společnosti PZL Wrocław (strojové vybavení) v hodnotě 5,5 milionu PLN, která byla zapsána do rejstříku zástav,
-
obvyklou zástavou (18)66 850 akcií představujících 100 % akcií společnosti v okamžiku transakce v květnu roku 2007 a […] % na konci roku 2007.
(66)
Polské orgány informovaly Komisi, že v březnu roku 2007 provedla na žádost ARP poradenská společnost „Realizacja Inwestycji Techniczno-Ekonomicznych“, jednající jako nezávislý odborník, ocenění hodnoty společnosti PZL Wrocław. Byly použity tři metody hodnocení: výnosová metoda vycházející z diskontovaného čistého zisku (metoda 1), výnosová metoda vycházející z diskontovaného čistého zisku a odpisů (metoda 2) a metoda diskontovaných peněžních toků (metoda 3) (19) zahrnující analýzu citlivosti (umírněný, optimistický a pesimistický scénář).
(67)
Při použití uvedených tří metod byla hodnota společnosti PZL Wrocław oceněna následovně:
Metoda 1:
a)
podle umírněného scénáře byla hodnota oceněna na […];
b)
podle optimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
c)
podle pesimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
Metoda 2:
a)
podle umírněného scénáře byla hodnota oceněna na […];
b)
podle optimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
c)
podle pesimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
Metoda 3:
a)
podle umírněného scénáře byla hodnota oceněna na […];
b)
podle optimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
c)
podle pesimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
(68)
Pro ocenění společnosti PZL Wrocław byly použity tři následující prvky:
-
finanční výhledy společnosti, včetně peněžních toků, čistého zisku a odpisů, na období 2007-2011 společně s analýzou citlivosti (umírněný, optimistický a pesimistický scénář) - viz níže uvedená tabulka 23;
-
diskontní sazba založená na vážených průměrných kapitálových nákladech (WACC - Weighted Average Cost Of Capital) rovnajících se 10,25 % a
-
předpoklad, že po období 2007-2011 se peněžní toky ustálí.
Tabulka 23
Různé scénáře zahrnuté do studie z roku 2007 (v tis. PLN)
Rok
2007
2008
2009
2010
2011
Umírněný scénář
Peněžní toky
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk + odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Optimistický scénář
Peněžní toky
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk + odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Pesimistický scénář
Peněžní toky
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk + odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(69)
Diskontní sazba u všech tří metod ocenění je založena vážených průměrných kapitálových nákladech rovnajících se 10,25 % (20). Finanční výhledy společnosti, včetně peněžních toků, čistého zisku a odpisů, na období 2007-2011 společně s analýzou citlivosti (umírněný, optimistický a pesimistický scénář na období 2007-2011) vycházejí z údajů poskytnutých společností PZL Wrocław. Podle studie jsou tyto údaje ve velké míře založeny na předběžných objednávkách ministerstva národní obrany.
(70)
Na základě tohoto ocenění vycházely polské orgány při stanovení hodnoty akcií společnosti z pesimistického scénáře, který vedl k nejslabším výsledkům. Na tomto základě usoudily, že zajištění v podobě obyčejné zástavy akcií PZL Wrocław má tržní hodnotu přinejmenším 20,3 milionu PLN (21). Polské orgány se proto domnívají, že vzato společně se zástavou strojního vybavení, která v té době představovala hodnotu 5,5 milionu PLN, hodnota zabezpečení převyšovala v oné době hodnotu úvěru.
(71)
Na základě odborné studie došla navíc ARP v roce 2007 k závěru, že by bylo přiměřené počítat s hodnotou PZL Wrocław na konci roku 2007 ve výši […] a vzít v úvahu umírněný scénář. ARP došla také k závěru, že může počítat s návratností své investice. Přímá návratnost, kterou by si ARP mohla zajistit za předpokladu, že provede kapitalizaci dluhu před prodejem a že bude vlastnit […] % podílů (jedná se o přibližný procentní podíl, který byl pracovním předpokladem ARP), by byla přinejmenším 48,5 milionu PLN.
(72)
Polské orgány proto tvrdily, že v souvislosti s úvěrem z roku 2007 jednala ARP v rámci prodeje PZL Wrocław jako investor. Polské orgány také zdůraznily, že úvěr z roku 2007 nebyl poskytnut společnosti PZL Hydral, jak bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení.
(73)
Na základě nové privatizační strategie a plánu restrukturalizace na období 2007-2010 vstoupila v prvním čtvrtletí 2007 do jednání o prodeji PZL Wrocław společnost […], hlavní globální dodavatel systémů a služeb pro letecký, kosmický a obranný průmysl […] s obratem […] v roce 2009, a červenci/srpnu roku 2007 a v únoru roku 2008 vypracovala hloubkovou prověrku(due diligence). Tato jednání byla výsledkem stávající průmyslové spolupráce.
(74)
Dne 31. ledna 2008 učinila společnost […] nabídku na koupi podílů v PZL Wrocław, kterou poprvé zvýšila dne 14. února 2008. Ve dnech 17. až 18. března jednali zástupci […] s ARP. Dne 2. dubna 2008 zvýšila společnost […] svou nabídku podruhé. Cena nabídnutá za podíly dne 2. dubna 2008 byla […] (což odráželo hodnotu PZL Wrocław k 31. prosinci 2007) spolu se změnami oběžných aktiv vypočítanými podle zvláštního vzorce. Polské orgány informovaly Komisi, že uplatnění vzorce kvůli zohlednění růstu zisku povede k navýšení ceny o […].
(75)
Tato nabídka byla v souladu s nezávislým odborným oceněním objednaným ARP. Toto ocenění provedené firmou „Doradztwo Ekonomiczne Dariusz Zarzecki“ dospělo k závěru, že hodnota společnosti PZL Wrocław na základě metody čisté hodnoty aktiv (dále jen „metoda NAV“) byla v březnu roku 2008 […]. Tato metoda používá k ocenění přístup zaměřený na aktiva a zohledňuje hodnotu rozvahových i podrozvahových aktiv na stranách „Dal“ i „Má dáti“. Podle metody diskontních peněžních toků (dále jen „metoda DCF“) byla ve stejné době hodnota PZL Hydral oceněna na […]. Tato metoda zohledňuje budoucí příjmy nejenom z hmotného, ale také z nehmotného a právního majetku PZL Wrocław. Tato studie neobsahuje žádnou analýzu citlivosti (tzn. nepopisuje různé scénáře).
(76)
Metoda DCF používá pro výhledy peněžních toků počínaje rokem 2008 finanční plán PZL Wrocław na období 2007-2013, který předpokládá míru inflace ve stejné výši, jakou předvídala pro dotčené období Polská národní banka v únoru roku 2008. Kapitálové náklady jsou odhadnuty na 16,65 %, přičemž je zohledněna bezriziková sazba (4,70 %), tržní riziková prémie (7,17 %), odvětvová riziková prémie (1,78 %) a prémie z velikosti trhu (3 %), která zohledňuje velikost PZL Wrocław ve srovnání s jejími konkurenty (jako je […] nebo […]). Prověrka předpokládá, že počínaje rokem 2014 budou peněžní toky růst o 3 % ročně (při inflaci ve výši 2 %).
Tabulka 24
Odhady budoucích peněžních toků PZL Wrocław (v tis. PLN)
Rok
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Náklady vlastního kapitálu (%)
16,65
16,65
16,65
16,65
16,65
16,65
Odhady budoucích peněžních toků
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Odhady budoucích diskontních peněžních toků
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(77)
Metoda upravené čisté hodnoty dlouhodobých aktiv je způsobem ocenění „kontinuity činnosti“ upravením hodnoty všech aktiv a závazků na jejich spravedlivou tržní hodnotu (22). Úprava závazků s účetní hodnotou ve výši 18,35 milionu PLN na čistou hodnotu aktiv ve výši […] proběhla na základě plánované kapitalizace dluhu v rámci úvěru z roku 2007. Poslední úprava zohlednila podrozvahová aktiva.
Tabulka 25
PZL Wrocław - metoda upravené čisté hodnoty aktiv (v tis. PLN) (23)
Účetní hodnota
Čistá hodnota aktiv
Dlouhodobá aktiva
25 710
[…]
Oběžná aktiva
9 945
[…]
Závazky
18 350
[…]
Podrozvahové položky
0
[…]
Celkem
17 305
[…]
(78)
Upravená čistá hodnota aktiv je […], přičemž jejich účetní hodnota představuje částku 25,710 milionu PLN. Úprava probíhá hlavně výpočtem spravedlivé tržní hodnoty všech aktiv na základě studie vypracované dne 29. března 2007 a předložené Komisi nezávislou odbornou firmou „Realizacja Inwestycji Techniczno-ekonomicznych“. Studie v zásadě posuzuje hodnotu nemovitého majetku, jako jsou budovy a pozemky. Hodnota budov byla posouzena pomocí následujícího vzorce:
V = Cn(1-Lu/100) × R
„Cn“ představuje náklady na stavbu nové budovy; „Lu“ je míra využití budovy a „R“ koeficient, který zohledňuje cenové rozdíly mezi různými regiony. Hodnota pozemku se určuje srovnávacím přístupem, který považuje cenu pozemku za rovnající se ceně, již je možné obdržet za podobný pozemek, upravené o inflační rozdíly.
(79)
Úprava závazků s účetní hodnotou ve výši 18,350 milionu PLN na čistou hodnotu aktiv ve výši […] proběhla na základě plánované kapitalizace dluhu v rámci úvěru z roku 2007.
(80)
Poslední úprava zohlednila podrozvahová aktiva. Položky, které se neobjevují v rozvaze, ale které by se měly podle autorů studie objevit v ocenění, jsou následující: „organizace lidských zdrojů“ a „organizace výrobního procesu“, které zohledňují nekvantifikovatelné aspekty ocenění související s hodnotou řízení společnosti.
(81)
Po nabídce společnosti […] oznámily polské orgány v březnu roku 2008 Komisi zmíněný plán jako podporu na restrukturalizaci PZL Hydral, přičemž předpokládaly, že PZL Wrocław bude prodána za […]. Ohlásily také úvěr z roku 2007 a dodatečný úvěr ve výši 4 milionů PLN, který měl být poskytnut PZL Wrocław jako součást opatření v rámci dokončení jednání se společností […].
(82)
Dodatečný úvěr (dále jen „úvěr z roku 2008“) byl poskytnut dne 2. dubna 2008, to znamená ve stejný den, kdy ARP obdržela podrobnosti o druhém navýšení nabídky. ARP poskytla tento úvěr jako (krátkodobý) překlenovací úvěr do doby, než bude uzavřena dohoda se společností […]. PZL Wrocław potřebovala tyto prostředky, aby zvládla nárůst zakázek ministerstva národní obrany.
(83)
Úvěr byl poskytnut na dobu pěti let s pohyblivou úrokovou sazbou založenou na referenční úrokové sazbě stanovené Komisí pro Polsko (6,42 % v době poskytnutí) a s následujícím zajištěním:
-
evidovanou zástavou dlouhodobých aktiv PZL Wrocław (čtyř strojů a zařízení) v hodnotě 2,8 milionů PLN, která byla zapsána do rejstříku zástav;
-
postoupením pohledávek z obchodní smlouvy ve výši 5,2 milionu PLN.
(84)
Polské orgány se proto domnívají, že hodnota zástav převyšovala hodnotu úvěru.
(85)
Úvěr byl poskytnut, aby PZL Wrocław mohla zakoupit stroje nutné pro výrobu. ARP poskytla úvěr z roku 2008 v pokročilém stádiu jednání se společností […] a předpokládala, že úvěr bude splacen buď PZL Wrocław z vlastních prostředků nebo investorem.
(86)
Na tomto základě polské orgány tvrdily, že ARP nejednala pouze způsobem srovnatelným se soukromým investorem, ale také jako subjekt prodávající PZL Wrocław.
(87)
Polské orgány podobně informovaly Komisi, že činnost PZL Wrocław byla v roce 2008 částečně financována operativním leasingem. V červnu roku 2008 byly podepsány se soukromou společností […] dvě dohody o operativním leasingu: […] a […]. Čistá hodnota pronájmu v rámci těchto dohod dosáhla částek 271 002 EUR a 401 263,20 EUR (0,82 milionu PLN s DPH) (24). Náklady na pronájem v rámci těchto dohod pro PZL Wrocław byly: 88 762,30 EUR, což představuje rozdíl mezi čistou hodnotou strojů a čistou hodnotou pronájmu. Tyto dohody fungují na podobné zásadě jako úvěry a pronajatý předmět slouží jako jištění. Na konci leasingu získá PZL Wrocław právo na zakoupení strojů za částku 5 835 EUR. Před uzavřením těchto smluv o leasingu s PZL Wrocław vypracovala […] důkladnou analýzu finanční a hospodářské situace společnosti, která zahrnovala její schopnost vytvořit dostatečné peněžní toky k uhrazení splátek.
(88)
Polské orgány ve svém původním oznámení také ohlásily, že v plánu restrukturalizace počítají s kapitalizací dluhu v rámci úvěru z roku 2007 v celkové hodnotě 13,5 milionu PLN (navýšenou o úroky).
(89)
V březnu a dubnu roku 2008 byla jednání o podmínkách dohody o převodu podílů uzavřena. Dne 14. dubna 2008 ale společnost […] svou nabídku stáhla. Podle polských orgánů byly pravděpodobným důvodem stáhnutí nabídky významné změny, ke kterým došlo na světovém trhu v důsledku hospodářské krize.
(90)
V důsledku odstoupení společnosti […] z jednání začal prodej znovu. Prodej byl inzerován v domácím a zahraničním tisku formou výzvy k účasti na jednání o prodeji 100 % podílů ve společnosti PZL Wrocław. Dne 19. května 2008 byla výzva uveřejněna v největším specializovaném deníku v Polsku Puls Biznesu a v největším polském politicko-hospodářském deníku Rzeczpospolita. Ve dnech 20. až 26. května 2008 byla výzva zveřejněna také v mezinárodním specializovaném leteckém časopisu Flight International. V listopadu 2008 byly zveřejněny podrobnosti prodeje v časopisu zaměřenému na letectví RAPORT Wojsko Technika Obronność, který vychází v polštině, ale má čtenáře i v zahraničí. Žádné nabídky na zakoupení podílů ale nepřišly.
(91)
Bylo proto vyvinuto další úsilí a výše uvedené informace byly společností PZL Hydral předány a vysvětleny přímo subjektům, které by mohly mít zájem o zakoupení PZL Wrocław. Polské orgány zdůraznily, že prodej byl oznamován během veletrhů a průmyslových akcí, včetně leteckých přehlídek (25), a dopisy s oznámením byly zaslány více než 80 společnostem. Polské orgány také uvedly, že informace o prodeji byla stále dostupná na internetových stránkách PZL Hydral, které ročně zaznamenají 500 000 návštěv. Vzhledem ke zvláštní povaze výroby PZL Wrocław (jako dodavatel zboží a služeb pro polské ozbrojené síly má PZL Wrocław mimořádný význam pro národní bezpečnost) a značně vysoké koncentraci leteckého průmyslu ve světě, která ve svém důsledku vede k poměrně malému počtu možných investorů, polské orgány tvrdily, že možnost získat informaci o prodeji PZL Wrocław a zúčastnit se této privatizace měli všichni možní investoři. Podle polských orgánů se tak o prodeji dozvědělo celé odvětví.
(92)
Oznámení o prodeji bylo pouze výzvou k jednáním a neobsahovalo žádné zvláštní podmínky.
(93)
Následkem obnoveného úsilí polských orgánů obdržela ARP v druhé polovině roku 2008 první projev zájmu od společnosti […], která později předložila nabídku. V druhé polovině roku 2008 obdržela ARP druhý projev zájmu, tentokráte od společnosti […].
(94)
Dne 30. září 2008 předložila společnost […] předběžnou nezávaznou nabídku na zakoupení 100 % podílu v PZL Wrocław (dále jen „nabídka ze dne 30. září 2008“) za částku […]. Společnost […] je investiční fond, který investuje na neveřejném kapitálovém trhu a jehož majitel (soukromá osoba) vlastní také 100 % podíl v […] (26). Nabídka ze dne 30. září 2008 byla učiněna pro nezadluženou společnost a byla podmíněna dosažením stejných finančních výsledků v roce 2009 jako v roce 2008, a to zejména pokud jde o čistý zisk a ukazatel EBITDA. Ukazatel EBITDA měl dosáhnout nejméně […], čistý zisk v roce 2009 nejméně […] a požadován byl také růst prodeje o 5 %. V důsledku finanční krize ale příjmy PZL Wrocław poklesly o přibližně 35 % a výkonnostní hodnoty stanovené v nabídce nebyly dosaženy. Společnost PZL Hydral si byla již v prvním čtvrtletí roku 2009 plně vědoma, že finanční výsledky nesplní minimální stropy stanovené v nabídce společnosti […]. Na začátku roku 2009 navíc ministerstvo národní obrany potvrdilo snížení svých objednávek, což mělo výrazné důsledky pro ziskovost společnosti v tomto roce. Se společností […] nedošlo již k žádným dalším kontaktům.
(95)
V prvním čtvrtletí roku 2009 zahájila rozhovory o zakoupení podílů v PZL Wrocław společnost […], což je podnik […] patřící mezi světově největší dodavatele technologicky špičkových průmyslových výrobků a výrobků pro letecký průmysl (pro obchodní, regionální, podniková a vojenská letadla) a průmysl a jehož obrat v roce 2009 dosáhl částky […].
(96)
Tato společnost vypracovala mezi 20. dubnem 2009 a 12. květnem 2009 hloubkovou prověrku (due diligence). Na základě této prověrky pak podepsala s ARP dne 20. srpna 2009 memorandum o porozumění (s obecnými rysy plánované transakce) na zakoupení podílů v PZL Wrocław za částku […]. ARP podnikla kroky, aby zajistila, že žádné z aktiv PZL Wrocław nebude zatíženo pohledávkami od veřejných věřitelů PZL Hydral. Memorandum o porozumění předpokládalo, že ARP zakoupí sama 100 % podílů v PZL Wrocław a následně je prodá investorovi. Investor se zavázal vypracovat vlastní podrobný plán investic v dodatečné výši […], který měl být proveden po uskutečnění prodeje. Dne 18. prosince 2009 podepsaly ARP, PZL Hydral a […] rámcovou dohodu. Příloha 2 k dohodě, v níž jsou stanovena pravidla, kterými se řídí částečná kapitalizace dluhu, částečné odepsání a částečné splacení úvěrů z roku 2007 a z roku 2008, byla dojednána dne 12. března 2010.
(97)
Polské orgány potvrdily, že prodej nebyl podmíněn, a to zejména zachováním pracovních míst. Polské orgány Komisi také potvrdily, že investor nebyl nijak omezen ve svém vlastním obchodování s ministerstvem národní obrany.
(98)
Podrobný popis jednání se společností […] lze nalézt v bodě VI.
II.6 Právní posouzení plánu restrukturalizace polskými orgány
(99)
Polské orgány uvedly, že celkové náklady na restrukturalizaci dosáhnou částky 262,2 milionu PLN a budou zahrnovat následující položky: restrukturalizaci veřejného dluhu ve výši 234 milionů PLN, další finanční restrukturalizaci ve výši 11,5 milionu PLN, investice ve výši 11 milionů PLN, restrukturalizaci aktiv ve výši 5,6 milionu PLN a restrukturalizaci zaměstnanosti ve výši 0,3 milionu PLN.
(100)
Podle polských orgánů budou celkové náklady na restrukturalizaci PZL Hydral financovány pomocí státní podpory ve výši 130,5 milionu PLN a vlastního příspěvku ve výši 132 milionů PLN. Podle plánu restrukturalizace představuje vlastní příspěvek 50,3 % nákladů na restrukturalizaci. Vlastní příspěvek zahrnuje výnos z prodeje dlouhodobých aktiv a akcií, jakož i finanční prostředky poskytnuté budoucím investorem v PZL Wrocław.
(101)
Pokud jde o vyrovnávací opatření, plán restrukturalizace navrhoval prodej některých výrobních prostředků, k čemuž již částečně došlo mezi roky 2004 a 2006 a což vedlo ke snížení výrobní kapacity. Podle plánu restrukturalizace by prodej strojů a zařízení snížil výrobní kapacitu společnosti celkem o 380 000 strojových hodin, tzn. o 42 %. K hlavní části plánovaného snížení (315 000 strojových hodin) již došlo. Polské orgány tvrdily, že jedna třetina snížení výrobní kapacity nebyla pro obnovení životaschopnosti nutná, ale byla určena k omezení činnosti v oblasti výroby průmyslových hydraulických systémů, což je nízkoziskový segment, ve kterém se společnost rozhodla omezit svou činnost.
(102)
Plán restrukturalizace dále uváděl, že plánované stažení z některých (údajně ziskových) činností a prodej aktiv nesouvisejících s výrobou by měly být považovány za vyrovnávací opatření ve smyslu Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (27) (dále jen „Pokyny k záchraně a restrukturalizaci“). Polské orgány v neposlední řadě tvrdily, že privatizace PZL Wrocław umožní konkurentům společnosti získat výrobní kapacity PZL Hydral, její know-how a podíl na trhu, a měla by tak být také považována za vyrovnávací opatření.
III. POCHYBY VYJÁDŘENÉ KOMISÍ PŘI ZAHÁJENÍ A ROZŠÍŘENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(103)
Plán restrukturalizace byl oznámen jako restrukturalizační scénář podle pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Komise proto založila své předběžné posouzení na informacích, které měla v tomto stádiu. Na základě těchto informací vyjádřila Komise následující obavy:
(104)
Pokud jde o způsobilost společnosti pro podporu na restrukturalizaci podle pokynů k záchraně a restrukturalizaci, Komise pochybovala, že PZL Hydral nebyla v předchozích deseti letech příjemcem žádné podpory na záchranu nebo na restrukturalizaci.
(105)
Komise si zejména kladla otázku, zda by nevymáhání či pozdní vymáhání veřejných závazků nemělo být považováno za státní podporu. Komise zdůraznila, že v případě, kdy veřejný subjekt pověřený výběrem příspěvků na sociální zabezpečení toleruje neplacení či pozdní placení těchto příspěvků po delší časový úsek, poskytuje nepochybně příjemci výhodu v tom, že mu snižuje zatížení, které pro něj představuje běžné provádění systému sociálního zabezpečení (28). Komise sice uznala, že veřejní věřitelé podnikli určitá vymáhací opatření, ale pochybovala, že byla dostatečná či, pokud k nim došlo v pozdním stádiu, účinná, a to zejména v souvislosti se zajištěními, která vlastnili veřejní věřitelé a se kterými mohli počítat. V tomto stádiu řízení Komise proto pochybovala, že chování veřejných věřitelů odpovídalo způsobu, jakým by se za těchto okolností chovali soukromí věřitelé.
(106)
Komise také vyjádřila pochyby ohledně dalších opatření, která polské orgány nahlásily jako opatření bez státní podpory.
(107)
Komise pochybovala, zda částečné splacení a částečný odpis veřejných závazků, které polské orgány nahlásily jako opatření bez státní podpory, jsou v souladu s pravidlem soukromého věřitele.
(108)
V souvislosti s bodem 31 a následujícími pokynů k záchraně a restrukturalizaci vyjádřila Komise také pochyby ohledně slučitelnosti plánu restrukturalizace s vnitřním trhem.
(109)
Komise pochybovala, že je navržený příspěvek skutečný a opravdový a že je tím pádem plán restrukturalizace slučitelný s body 43-45 pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Komise pochybovala, zda plánovaný příjem z prodeje PZL Wrocław, i kdyby byl uskutečněn, může být považován za vlastní příspěvek k restrukturalizaci. Jak je uvedeno výše, společnost PZL Wrocław byla založena na konci roku 2004. Podle plánu restrukturalizace měl být převod výrobních prostředků ukončen a privatizace zahájena již roku 2007. Ve čtvrtém čtvrtletí roku 2007 měli možní investoři předložit výchozí nabídky a v první polovině roku 2008 měly být po jednáních uzavřeny předběžné kupní smlouvy. V době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení ale Komise nebyla informována o žádném zájmu ze strany možných investorů o koupi PZL Wrocław.
(110)
Komise také vyjádřila pochybnosti, že plán restrukturalizace zajistí dlouhodobou životaschopnost, jak stanoví body 34-37 pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Komise poznamenala, že plánovaná restrukturalizace je zaměřena na finanční restrukturalizaci, tzn. že přibližně 90 % všech nákladů na restrukturalizaci bylo vyčleněno na splacení nedoplatků veřejných závazků. Zbývající restrukturalizační opatření byla proto spíše omezená. Komise také uvedla, že, jak již bylo vysvětleno, v době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení nebyla informována o žádném zájmu ze strany možných investorů. Polsko také uvedlo, že po privatizaci společnosti bude zřejmě nutné přistoupit k dalším restrukturalizačním opatřením, což vyvolalo dodatečné pochybnosti o životaschopnosti plánu restrukturalizace.
(111)
Komise také prohlásila, že potřebuje další ujasnění ohledně slučitelnosti navrhovaných vyrovnávacích opatření s body 38-42 pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Polské orgány ve svém oznámení tvrdily, že přinejmenším jedna třetina omezení výrobní kapacity je určena ke snížení kapacit v oblasti nízkoziskových průmyslových hydraulických systémů. Na základě informací, které měla k dispozici, Komise pochybovala, že omezení výrobní kapacity, které společnost již provedla nebo plánuje provést, bude dostačující. Komise také uvedla, že přinejmenším část navrhovaných opatření se jeví jako nutná pro dosažení dlouhodobé životaschopnosti. Komise zejména zdůraznila, že prodej některých výrobních prostředků v minulosti byl zřejmě určen k obnovení životaschopnosti. Podobně plánovaný prodej nemovitého majetku poslouží spíše jako zdroj financování než jako vyrovnání za narušení hospodářské soutěže.
IV. PŘIPOMÍNKY POLSKA K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(112)
Polské orgány předložily své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s ohledem na možnost uplatnit test soukromého věřitele v nahlášeném scénáři, tzn. ve spojení s kapitálovými dotacemi.
(113)
Polské orgány prohlásily, že navrhované odpisy jsou v souladu s pravidlem soukromého věřitele vzhledem ke skutečnosti, že veřejní věřitelé by získali více v případě prodeje aktiv PZL Hydral než v případě úpadku společnosti. Polské orgány také prohlásily, že tento názor je založen na hospodářské a finanční analýze a že jej sdílejí dotčení veřejní věřitelé.
(114)
Polské orgány tvrdily, že dvě kapitálové dotace, které měla ARP poskytnout PZL Hydral a které měly být podle oznámení vyčleněny na uspokojení pohledávek veřejných věřitelů, nebrání uplatnění pravidla soukromého věřitele.
(115)
Polské orgány navíc dodaly, že tržní hodnota PZL Wrocław je úzce spojena s vlastnictvím leteckých osvědčení a povolení k obchodu se zbraněmi a s jejími mimořádně zkušenými a kvalifikovanými zaměstnanci. V případě úpadku společnosti nebude možné obnovit tuto organizaci v míře přijatelné pro orgány dohlížející na letectví.
(116)
Polské orgány ocenily vlastní příspěvek na částku 130 milionů PLN, což by představovalo 50 % nákladů na restrukturalizaci i v případě, kdy by nevymáhání veřejných pohledávek mělo být považováno za státní podporu. Polské orgány navíc poznamenaly, že prodej aktiv již probíhá, a tedy by se v rámci restrukturalizace postoupila všechna zbylá aktiva, se kterými se v plánu restrukturalizace počítá.
(117)
Pokud jde o dlouhodobou životaschopnost plánu restrukturalizace, polské orgány ujistily, že cíle restrukturalizace jsou prováděny řádným způsobem. Zejména soustředění výroby do východní části závodu PZL Hydral přineslo snížení fixních nákladů, provozní zlepšení ve výrobě a dodatečné příjmy z pronájmu uvolněného prostoru. Výroba a prodej (včetně 570 zaměstnanců) byly navíc převedeny do společnosti PZL Wrocław, která v té době byla hospodářsky rentabilní (údaje za prvních deset měsíců roku 2008). Čistý zisk PZL Wrocław na konci roku 2008 byl odhadován na přibližně 6 milionů PLN při obratu ve výši 50 milionů PLN. Polské orgány dodaly, že po dosažení dohody o scénáři soukromého věřitele ve čtvrtém čtvrtletí roku 2007 splácely jak PZL Hydral, tak PZL Wrocław své běžné závazky vůči veřejným věřitelům včas.
V. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(118)
Komise neobdržela od třetích stran žádné připomínky.
VI. UDÁLOSTI PO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ - REVIDOVANÝ PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(119)
Polské orgány se domnívají, že cena nabídnutá společností […] za zakoupení podílů v PZL Wrocław odpovídá tržní hodnotě společnosti. Podle polských orgánů navržená cena odráží finanční situaci společnosti, která se v roce 2009 zhoršila v důsledku finanční krize a poklesu objednávek od polských ozbrojených sil.
(120)
Polské orgány také uvedly, že tato cena odpovídá makroekonomickým podmínkám. Jen na varšavské burze cenných papírů se index WIG (Warszawski Indeks Giełdowy) propadl o 36 %. Mezi dubnem roku 2008 (odstoupení společnosti […] od jednání) a červnem roku 2009 se dramaticky zhoršilo tržní hodnocení kotovaných společností z odvětví leteckého průmyslu s podobným výrobním profilem jako PZL Wrocław. Akcie společnosti […], ke které […] patří, poklesly o […] %, akcie […] o […] % a akcie […] o […] %.
(121)
Společnost […] vypracovala hloubkovou prověrku (due diligence) (viz bod 96). V prověrce byly srovnány údaje týkající se […] s údaji 32 společností z odvětví leteckého průmyslu. Poté byly vypočítány průměrné koeficienty, které určily, jak […]. Tyto koeficienty byly potom použity na […]. Výsledek byl […].
(122)
V rozhovorech s ARP o ocenění investor poukazuje na skutečnost, že jednak je společnost […] v tomto stádiu silně závislá na jediném odběrateli, a to na polských ozbrojených silách, od nichž předpokládá získat […] % plánovaných příjmů za období 2010-2013 v souladu s programem modernizace, jehož výsledek je nejistý, a jednak že PZL Wrocław hrozilo úpadkové řízení, pokud se v roce 2010 nezlepší její finanční situace.
(123)
Na tomto základě investor trvá na tom, že při nabídce za podíly v PZL Wrocław ve výši […] za ně ve skutečnosti zaplatí cenu vyšší, než je jejich nominální hodnota.
(124)
Jakmile byla známa cena nabídnutá investorem, zahájila ARP jednání s veřejnými věřiteli o částečném splacení a částečném odpisu jejich pohledávek v souladu s ustanoveními plánu restrukturalizace, a to na základě prodeje aktiv PZL Hydral bez dalších kapitálových dotací.
(125)
ARP si kvůli tomu dne 15. ledna 2010 objednala u společnosti Ernst&Young vypracování studie. Ernst&Young dostala pokyn provést jako nezávislý odborník srovnání mezi dvěma následujícími scénáři:
-
úpadkové řízení PZL Hydral včetně její dceřiné společnosti PZL Wrocław;
-
vyrovnání pohledávek prodejem PZL Wrocław společnosti […] za […] a prodejem dalších aktiv PZL Hydral.
(126)
Společnost Ernst&Young posoudila situaci každého jednotlivého veřejného věřitele: Úřadu sociálního zabezpečení, Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství, Finančního úřadu Vratislav - Psie Pole, Městského úřadu Vratislav, Státního fondu pro rehabilitaci zdravotně poškozených osob, Úřadu Dolnoslezského vojvodství a ministerstva financí. Do analýzy nebyla zahrnuta ARP, protože nebyla věřitelem PZL Hydral ale pouze akcionářem.
(127)
Studie společnosti Ernst&Young byla dokončena dne 24. února 2010. Byla založena na konzervativním přístupu: byly kvantifikovány pouze částky, u kterých se předpokládalo, že budou v rámci každého scénáře uhrazeny přímo. Proto analýza nezohlednila alternativní náklady (29), prognózy dlouhodobého zisku a inflaci.
(128)
Scénář úpadku vedoucí k likvidaci společnosti byl analyzován s předpokladem přiměřeně účinného průběhu likvidace. Za základ své metodiky si bere požadavky řádného testu soukromého věřitele založeného na judikatuře (Španělsko versus Komise a Hamsa versus Komise), který analyzuje chování veřejného subjektu z hlediska soukromého věřitele snažícího se získat platbu od dlužníka ve finančních obtížích (30). Zpráva je založena na analýze každého jednotlivého věřitele a zohledňuje zejména věřitelovo zabezpečení aktivy dlužníka a míru, v jaké mohou být pohledávky uspokojeny v případě vyhlášení úpadku dlužníka (31).
(129)
Pro stanovení zůstatkové hodnoty aktiv studie Ernst&Young předpokládala, že hodnota nemovitého majetku při nuceném prodeji představuje 50 % jeho skutečné hodnoty. Pro stanovení skutečné hodnoty použila společnost Ernst&Young metody stanovené v mezinárodních účetních standardech 16 - Dlouhodobá hmotná aktiva a všechna dostupná posouzení vypracovaná nezávislými odborníky. Snížení hodnoty o 50 % vysvětluje nízká účinnost úpadkového řízení v Polsku, kde výnosy z prodeje aktiv odpovídají v průměru 26,86 % jejich skutečné hodnoty.
(130)
Studie Ernst&Young také poznamenává, že výnosy, které mohou očekávat veřejní věřitelé při scénáři úpadku, závisejí na příslušném pořadí jejich zabezpečení aktivy, která jsou zatížena hypotékami. Studie Ernst&Young k tomu předkládá přehled hypoték, které zatěžují každou část majetku PZL Hydral, hodnotu příslušných hypoték a pořadí věřitelů.
(131)
Na základě předpokladů uvedených v předchozích dvou odstavcích se společnost Ernst&Young domnívá, že celková částka, kterou by bylo možno získat v případě úpadku z aktiv jištěných hypotékami, dosahuje výše 52,4 milionu PLN; tři veřejní věřitelé (Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob, Úřad Dolnoslezského vojvodství a ministerstvo financí) nebudou moci získat nazpět žádnou částku a zbývající věřitelé budou moci získat nazpět následující částky: Úřad sociálního zabezpečení - 44,8 milionu PLN, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství - 2,3 milionu PLN, Finanční úřad Vratislav - Psie Pole - 0,457 milionu PLN a Městský úřad Vratislav - 4,9 milionu PLN.
(132)
Skutečná výše výnosů při scénáři úpadku by potom měla být upravena připočtením částky získané za jiná aktiva PZL Hydral, tzn. 13,5 milionu PLN (32). Výnos při úpadku tak dosahuje celkové částky 66 milionů PLN, jak je uvedeno v tabulce 26.
(133)
Scénář prodeje aktiv počítá s prodejem všech aktiv PZL Hydral uvedených v plánu restrukturalizace za celkovou částku 122 323 202,31 PLN: Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o. za […], nemovitost BBCenter za […], parkoviště za […], Zakład Cieplowniczy „Term-Hydral“ Sp. z o.o. za […], elektrárna (GSZ) za […], PZL Wrocław za […], slévárna za PLN […], menšinové podíly za […] a uhrazení pohledávek PZL Hydral v celkové výši […].
Tabulka 26
Srovnání scénáře prodeje aktiv a scénáře úpadku z hlediska PZL Hydral v roce 2010 (v PLN) podle studie Ernst&Young
Veřejný věřitel
Celková výše závazků (33)
Výnos při scénáři úpadku
Výnos při scénáři prodeje aktiv
Úřad sociálního zabezpečení
192 427 569,63
58 326 475,00
91 857 554,58
Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství
59 579 407,58
2 294 047,11
18 250 999,45
Finanční úřad Vratislav - Psie Pole
532 432,60
456 768,68
456 800,00
Městský úřad Vratislav
27 087 078,25
4 928 184,34
4 930 000,00
Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob
12 884 457,46
-
5 007 169,46
Úřad Dolnoslezského vojvodství
1 320 678,82
-
1 320 678,82
Ministerstvo financí
24 050 232,71
-
500 000,00
Celkem
317 881 857,50
66 005 475,13
122 323 202,31
(134)
Tabulka 26 uvádí, že podle studie Ernst&Young by Úřad sociálního zabezpečení dostal uhrazeno 47,7 % svých pohledávek, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství 30,6 %, Finanční úřad Vratislav - Psie Pole 85,8 %, Městský úřad Vratislav 18,2 %, Úřad Dolnoslezského vojvodství by dostal uhrazenu celou výši svých pohledávek, Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob 38,9 % a ministerstvo financí 2,1 %.
(135)
Podle polských právních předpisů se v okamžiku, kdy veřejní věřitelé vysloví souhlas s vyrovnáním svých pohledávek částečným odpisem, přestanou u těchto pohledávek přičítat úroky a pohledávky jsou jimi zatíženy pouze tehdy, není-li vyrovnání provedeno, což by se stalo v případě scénáře úpadku. Závazky uvedené v tabulce 26 proto zahrnují u všech veřejných věřitelů příslušné úroky počítané se zpětnou platností ode dne dohody z roku 2007 s výjimkou Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství (u jehož některých daňových pohledávek jsou úroky počítány bez přerušení) a Úřadu Dolnoslezského vojvodství (jemuž byl úrok vždy počítán) kvůli zvláštní právní povaze jejich pohledávek.
(136)
Je nutno poznamenat, že u Městského úřadu Vratislav, Státního fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob a Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství revidovaný plán restrukturalizace umožňoval částečný odklad vyrovnání s veřejnými věřiteli a úhradu po splátkách části těchto závazků až do prodeje aktiv HZL Hydral, tzn. že by závazky byly splaceny částečně. Dohoda zejména podrobně stanoví, že:
-
splacení Městskému úřadu Vratislav dlužné částky ve výši 4,9 milionu PLN se odkládá;
-
splacení Státnímu fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob dlužné částky ve výši 5 milionů PLN se odkládá;
-
částka ve výši 18,25 milionu PLN bude použita k částečnému splacení dlužné částky Finančnímu úřadu Dolnoslezského vojvodství; část této úhrady je odložena, část bude hrazena po splátkách (34) a část bude uhrazena s úrokem vypočítaným v den úhrady.
(137)
Na tomto základě by podle studie Ernst&Young (viz tabulka 26) získali věřitelé celkem 122 milionů PLN v případě prodeje PZL Wrocław a dalších aktiv PZL Hydral, zatímco v případě úpadku vedoucího k likvidaci PZL Hydral by věřitelé obdrželi pouze 66 milionů PLN a tři z nich (ministerstvo financí, Úřad Dolnoslezského vojvodství a Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob) by neobdrželi nic.
(138)
Při scénáři prodeje odepíší veřejní věřitelé celkem 195 milionů PLN veřejných závazků. Bez ohledu na tuto skutečnost je scénář prodeje pro každého veřejného věřitele výhodnější než scénář úpadku. Veřejní věřitelé by získali zpět celkem 38,5 % z celkové výše svých pohledávek.
(139)
Polské orgány informovaly Komisi, že na základě zjištění studie Ernst&Young souhlasili veřejní věřitelé v roce 2010 s částečnou úhradou svých pohledávek.
(140)
V rámci jednání s […] ARP souhlasila s tím, že její úvěry budou částečně přeměněny, částečně splaceny a částečně odepsány. Podle přílohy 2 rámcové dohody měla ARP přeměnit část jistiny úvěru z roku 2007 a část jistiny úvěru z roku 2008 v celkové výši […] na kmenový kapitál a oběžná aktiva PZL Wrocław a u úvěru z roku 2007 se zříci úroků v celkové výši […]. Po této přeměně se musel kmenový kapitál PZL Wrocław snížit podáním odpovídající žádosti u příslušného soudu.
(141)
Polské orgány zdůraznily, že ke zhoršení finanční situace PZL Wrocław došlo až v roce 2009 a že toto zhoršení bylo vyvoláno hospodářským poklesem, který nemohl být předvídán a který se projevil snížením zakázek od polských ozbrojených sil o téměř […] %. Tím se také značně zhoršila situace ARP jako věřitele a stejně tak vyhlídky na plné uhrazení jejích pohledávek.
(142)
Ustanovení přílohy 2 rámcové dohody byla dojednána v úzké vazbě na výsledky dodatku ke studii společnosti Ernst&Young. Tento dodatek byl vypracován dne 24. února 2010. Jsou v něm analyzovány dva scénáře: úpadek vedoucí k likvidaci společnosti PZL Wrocław a její prodej investorovi. Zaměřuje se zejména na otázku, co by ARP získala ze svého zabezpečení v případě scénáře úpadku, a srovnává tyto výsledky s částkami, které by mohla předpokládat v případě prodeje PZL Wrocław investorovi.
(143)
Dodatek ke studii Ernst&Young zdůrazňuje, že aktiva PZL Wrocław jsou zatížena zástavami a hypotékami. Účetní hodnota všech aktiv PZL Wrocław dosahovala k 31. prosinci 2009 celkové výše 52,5 milionu PLN, z nichž zabezpečená aktiva představovala částku 21,3 milionu PLN a nezabezpečená/nezatížená aktiva 31,2 milionu PLN.
(144)
I když nezabezpečená/nezatížená aktiva představují […] % hodnoty aktiv společnosti PZL Wrocław, v případě, že by se prodej PZL Wrocław neuskutečnil, vydaly by daňové orgány podle článků 112 a 118 daňového zákoníku (35) daňové rozhodnutí s cílem vynutit si uhrazení svých pohledávek, ve kterém by prohlásily PZL Wrocław odpovědnou za závazky PZL Hydral z období 2006-2007. To potvrzuje dopis Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství, ve kterém stojí, že v případě, že se restrukturalizace nepodaří, budou podniknuty kroky k vymáhání podle článku 112 daňového zákoníku.
(145)
Jelikož je PZL Wrocław vlastníkem výrobních prostředků PZL Hydral (které nakoupila mezi roky 2004 a 2007), mělo by toto rozhodnutí dopad na některé veřejné závazky PZL Hydral. Hodnota pohledávek, které by byly postiženy takovým řízením, by odpovídala veřejným závazkům PZL Hydral vzniklým v období 2006-2007 a dosáhla by minimálně částky 64,4 milionu PLN (36). Podle dodatku ke studii Ernst&Young by hodnota těchto pohledávek převýšila účetní hodnotu nezabezpečených/nezatížených aktiv. Zároveň by účetní hodnota těchto aktiv měla být posuzována z hlediska jejich tržní hodnoty, protože se jedná o příjmy, hotovost a jiná peněžní aktiva.
(146)
V případě, že by PZL Wrocław byla v úpadku, přednostní uspokojení by před pohledávkami daňových orgánů získala pouze aktiva zajištěná hypotékami a evidovanými zástavami. Pohledávky nezabezpečených soukromých věřitelů PZL Wrocław by nemohly být z aktiv PZL Wrocław uspokojeny. Vzhledem ke skutečnosti, že by ze zůstatkové podstaty nemohly být uspokojeny všechny pohledávky věřitelů, měly by v případě úpadku akcie PZL Wrocław nulovou hodnotu. Podobně, jelikož by byli uspokojeni pouze držitelé evidovaných zástav a hypoték, nemají obyčejné zástavy žádnou hodnotu.
(147)
Na tomto základě analyzuje dodatek ke studii Ernst&Young hodnotu evidovaných zástav aktiv PZL Wrocław v držení ARP. Hodnota zabezpečení v podobě evidovaných zástav strojů je stanovena na základě předpokladu, že hodnota zastavených aktiv by v případě úpadku odpovídala 50 % jejich čisté účetní hodnoty, jelikož jejich spravedlivá hodnota nebyla dostupná a hodnota dlouhodobých movitých aktiv se měnila v souladu příslušnou odpisovou sazbou. Studie Ernst&Young došla k závěru, že hodnota v případě nuceného prodeje je reálná vzhledem k možnosti využít oceňovaná aktiva k určitým účelům a jako součást určitých výrobních procesů, možnosti jejich využití k alternativním účelům a povaze smluv, se kterými jsou spojena. Studie Ernst&Young zdůrazňuje, že v případě, kdy jsou aktiva, která mají být prodána, vysoce specializovaná a jsou používána pro výrobu pro zvláštního zákazníka, může být jejich likvidační hodnota velmi nízká a může se rovnat 30 % jejich čisté účetní hodnoty. Například aktiva společnosti Autoglass Group SA, jejichž rozvahová hodnota byla 19,8 milionu, byla prodána v úpadkovém řízení za 6 milionů PLN. Dotčená aktiva PZL Wrocław, která sloužila jako evidované zástavy, k tomu zahrnují mnohé položky s nízkou hodnotou. Zejména úvěr z roku 2007 byl zabezpečen seznamem 1 709 položek, jejichž hodnota se za tu dobu odpisy snížila, a přibližně 1 400 položkami s hodnotou nižší než 3 500 PLN, u nichž tak došlo k jednorázovému odpisu.
(148)
Stejně jako hlavní zpráva i dodatek ke studii Ernst&Young nebral při posouzení scénáře úpadku z hlediska věřitelů PZL Wrocław v úvahu vliv inflace, tzn. nezohlednil možnou délku trvání úpadkového řízení.
(149)
Podle této studie byla k 31. lednu 2010 čistá účetní hodnota aktiv, která sloužila jako evidované zástavy strojů, 2 106 392,71 PLN. Při uplatnění výše popsaného postupu na čistou účetní hodnotu těchto aktiv je jejich hodnota (při úpadku) v případě nuceného prodeje odhadována na 1 053 196,36 PLN.
(150)
Dodatek ke studii Ernst&Young dochází k závěru, že ARP obdrží podle scénáře úpadku částku 1 053 196,36 PLN a [ 1 053 196,36 PLN] podle scénáře prodeje (v podobě uvedené v příloze 2 rámcové dohody).
(151)
Polské orgány informovaly Komisi, že čistá účetní hodnota aktiv, která sloužila jako evidovaná zástava u úvěru z roku 2007, se v auditovaných finančních zprávách za rok 2007 rovnala částce 5 480 861,37 PLN a v auditovaných finančních zprávách k 31. lednu 2010 částce 818 967,55 PLN.
(152)
Polské orgány informovaly Komisi, že čistá účetní hodnota aktiv, která sloužila jako evidovaná zástava u úvěru z roku 2008, se rovnala podle zprávy nezávislého odborníka ze dne 1. února 2008 částce 2 763 000 PLN. Podle auditovaných finančních zpráv se účetní hodnota těchto aktiv rovnala k 1. únoru 2008 částce 1 883 098,97 PLN a podle auditovaných finančních zpráv se čistá účetní hodnota těchto aktiv rovnala k 31. lednu 2010 částce 1 287 425,16 PLN.
(153)
Jak vyplývá z výše uvedeného, polské orgány ustoupily od dvou kapitálových dotací PZL Hydral s tvrzením, že částečné odpisy a částečná splacení veřejných závazků nepředstavovaly podle pravidla soukromého věřitele státní podporu. Také prohlásily, že chování veřejných věřitelů v minulosti (1998-2007) bylo v souladu s pravidlem soukromého věřitele. Uvedly též, že prodej PZL Wrocław byl otevřený, průhledný a nebyl spojen s žádnými podmínkami a že cena nabídnutá investorem může být považována za tržní cenu. Polské orgány tvrdily, že úvěr z roku 2007 a úvěr z roku 2008 byly poskytnuty za tržních podmínek. Ustoupily také od výše popsané kapitalizace dluhu u úvěru z roku 2007, ale navrhly částečnou kapitalizaci dluhu na účasti u obou úvěrů jak z roku 2007, tak z roku 2008 před prodejem a tvrdí, že tento postup je v souladu s pravidlem soukromého věřitele.
VII. PRAVOMOC KOMISE
(154)
Počáteční fáze některých opatření, a to konkrétně nevymáhání veřejných pohledávek PZL Hydral, začala v roce 1998, tzn. před přístupem Polska k EU dne 1. května 2004.
(155)
Podle Smlouvy o přistoupení opatření podpory, která nabyla účinku v nových členských státech přede dnem přistoupení, jsou stále použitelná i po tomto dni a představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU a nejsou stávající podporou, je nutno považovat za státní podporu pro účely použití čl. 108 odst. 3 SFEU.
(156)
Bod 3 přílohy IV Smlouvy o přistoupení stanoví tzv. prozatímní mechanismus. Představuje právní rámec pro posouzení režimů podpory a jednotlivých opatření podpory provedených v novém členském státě přede dnem jeho přistoupení k EU, které jsou nadále použitelné po přistoupení.
(157)
Opatření podpory, která byla provedena před přistoupením a nejsou použitelná po přistoupení, nemůže Komise posoudit na základě prozatímního mechanismu, ani řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU. Na druhou stranu opatření, která byla provedena až po přistoupení, posoudí Komise jako oznámenou podporu nebo jako protiprávní podporu na základě řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU.
(158)
Opatření je použitelné po přistoupení, pokud bylo provedeno před přistoupením, avšak po přistoupení vede k poskytnutí další podpory nebo zvýšení částky již udělené podpory, tzn. pokud přesná hospodářská účast státu není známa v okamžiku udělení podpory, ani v okamžiku přistoupení.
(159)
V tomto konkrétním případě Komise zjišťuje, že nevymáhání pohledávek veřejných věřitelů začalo v roce 1998 a pokračovalo po dni přistoupení. Komise se domnívá, že nevymáhání všech pohledávek nesplacených k 1. květnu 2004 spadá do její jurisdikce v podobě platné k tomuto dni.
(160)
Z výše uvedeného vyplývá, že nevymáhání veřejných pohledávek nesplacených k 1. květnu 2004 představuje opatření použitelné po dni přistoupení a spadá do jurisdikce Komise podle článku 108 SFEU.
VIII. POSOUZENÍ
(161)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU je státní podporou podpora poskytovaná v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, která narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby do té míry, že ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
(162)
Podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 SFEU jsou kumulativní a aby opatření bylo označeno za státní podporu, musí být splněny všechny podmínky zároveň.
(163)
V následujících oddílech posuzuje Komisi případnou státní podporu společnosti PZL Hydral a společnosti PZL Wrocław odděleně.
(164)
U PZL Hydral zjišťuje následující opatření:
-
plánované a zrušené kapitálové dotace PZL Hydral;
-
vymáhání veřejných pohledávek vůči PZL Hydral (1998-2007);
-
vyrovnání s veřejnými věřiteli PZL Hydral (2007-2010).
(165)
U PZL Wrocław zjišťuje následující opatření:
-
úvěr z roku 2007;
-
úvěr z roku 2008;
-
kapitalizaci dluhu týkající se úvěru z roku 2007 a úvěru z roku 2008.
(166)
Komise konstatuje, že polské orgány popírají označení výše uvedených opatření za státní podporu s tvrzením, že opatření úspěšně prošla testem soukromého věřitele (v případě opatření ve prospěch PZL Hydral a kapitalizace dluhu z roku 2010 u PZL Wrocław) a testem tržního investora (v případě úvěrů z roku 2007 a roku 2008 u PZL Wrocław).
VIII.1 Zrušené kapitálové dotace PZL Hydral
(167)
Podle článku 8 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (37) (dále jen „procesní nařízení“), může členský stát po zahájení formálního vyšetřovacího řízení vzít zpět oznámení v přiměřené době před rozhodnutím Komise o tom, zda oznámené opatření představuje podporu. V takových případech Komise řízení ukončí, protože nadále nemá žádný účel.
(168)
Polské orgány zrušily dvě oznámené kapitálové dotace (113 milionů PLN). Vyšetřování těchto dvou opatření prováděné Komisí tak ztratilo svůj účel.
VIII.2 Nevymáhání veřejných pohledávek vůči PZL Hydral (1998-2007)
(169)
Státní podpora mohla být poskytnuta PZL Hydral v podobě trvalého nevymáhání veřejných pohledávek vůči společnosti ze strany různých veřejných věřitelů.
(170)
Komise zdůrazňuje, že čl. 107 odst. 1 SFEU se týká zásahů v různých podobách, které snižují běžné náklady společnosti a které, aniž by se kvůli tomu jednalo o dotace v přesném slova smyslu, mají podobnou povahu a stejný účinek. Judikatura všeobecně uznává, že chování veřejného orgánu příslušného k vybírání pojistného na sociální zabezpečení, který toleruje, aby toto pojistné bylo placeno s prodlením, poskytuje podniku, který z toho má prospěch, podstatné obchodní zvýhodnění tím, že snižuje jeho náklady vyplývající z obvyklého uplatnění systému sociálního zabezpečení, které nemůže být úplně odstraněno úroky a poplatky z prodlení, které jsou mu uloženy (38). Toto odůvodnění se s příslušnými změnami uplatňuje také na další poplatky, dávky a daně vybírané veřejnými orgány.
(171)
V tomto konkrétním případě veřejné orgány příslušné k vybírání nezískaly úhradu svých pohledávek vůči PZL Hydral za období 1998-2007 v plné míře v okamžiku, kdy veřejní věřitelé schválili plán restrukturalizace (viz bod 60 a následující).
(172)
Z judikatury vyplývá, že k určení, zda veřejné orgány nevymáháním veřejných pohledávek poskytly státní podporu, je nutné zjistit, zda dotčená společnost by byla zjevně neschopna získat srovnatelné úlevy od soukromého věřitele, který by se vůči společnosti nacházel ve stejné situaci jako orgán příslušný k vybírání (39).
(173)
Komise konstatuje, že k zajištění dlouhodobé hospodářské životaschopnosti PZL Hydral vypracoval její tehdejší majitel, tzn. polské ministerstvo financí a následně ARP, strategii privatizace na základě studie vyhotovené v roce 1998 soukromými konzultanty a začal hledat investory (viz bod 54). Soukromí a veřejní věřitelé tento přístup podporovali a byli do něj úzce zapojení.
(174)
V roce 2002 polské orgány, stále za podpory soukromých a veřejných věřitelů, navázaly jednání s […]. Tito věřitelé dostávali pravidelné informace o vývoji jednání (viz body 30 a 56).
(175)
Komise konstatuje, že jak soukromí, tak veřejní věřitelé došli k názoru, že hodnota PZL Hydral, a zejména její činnosti v oblasti letectví a obrany, jako fungujícího podniku zdaleka převyšuje hodnotu jejích aktiv, a to zejména z důvodu vlastněných vojenských osvědčení, povolení k obchodování se zbraněmi a lidského kapitálu, a že z těchto důvodů upustili od vyhlášení úpadkového řízení na společnost PZL Hydral.
(176)
Komise zejména konstatuje, že hlavní soukromí věřitelé, tzn. banka […] a banka […], upustili od nuceného vymáhání svých pohledávek navzdory prvořadému zabezpečení (viz body 32 a 34), které bylo vymahatelné přímo na základě bankovních vykonatelných titulů a mohlo být provedeno poměrně snadno (viz bod 28).
(177)
Na druhou stranu veřejní věřitelé podnikli kroky k vymáhání pomocí soudního exekutora a koncem roku 2007 získali úhradu ve výši 28,76 milionu PLN (viz bod 41).
(178)
Komise tak dospívá k závěru, že mezi rokem 1998 a rokem 2007 byla společnost PZL Hydral schopna získat srovnatelné úlevy od dvou soukromých věřitelů, tzn. od banky […] a banky […], kteří nebyli pouze ve stejném ale ve skutečnosti lepším postavení vůči dotčené společnosti než veřejné orgány příslušné pro vybírání.
(179)
Komise také dospívá k závěru, že rozhodnutí jak soukromých, tak veřejných věřitelů ustoupit od zahájení úpadkového řízení vůči PZL Hydral bylo odůvodněno slušnými výhledy na obnovení životaschopnosti činností v oblasti leteckého a obranného průmyslu, jakmile budou vyrovnány nesplacené závazky, jak uvádí strategie vypracovaná v roce 1998 (viz bod 54).
(180)
Skutečnost, že veřejné orgány příslušné pro vybírání nevymáhaly dlužné částky za období 1998-2007, tak neposkytla PZL Hydral výhodu, protože veřejné orgány jednaly stejně, jak by jednal soukromý věřitel, a jejich jednání tudíž nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
VIII.3 Splacení veřejných závazků PZL Hydral (2007-2010)
(181)
Po neúspěšném vyústění jednání o privatizaci s […] přistoupili hlavní soukromí věřitelé PZL Hydral, tzn. banka […] a banka […], na vyrovnání svých pohledávek vůči PZL Hydral.
(182)
Pohledávky soukromých věřitelů byly vyrovnány v dubnu roku 2003 (banka […]) a v listopadu roku 2006 (banka […]). Přes dobrou kvalitu svých zabezpečení souhlasila banka […] s vyrovnáním dluhu PZL Hydral ve výši 51,6 milionu PLN zaplacením částky 4 milionů PLN a banka […] souhlasila s vyrovnáním dluhu PZL Hydral ve výši 86,4 milionu PLN zaplacením částky 11,5 milionu PLN (viz body 31 a 33).
(183)
Veřejné orgány příslušné pro vybírání se v roce 2007 připojily k dohodě o vyrovnání závazků uzavřené mezi ARP a PZL Hydral, která byla začleněna do plánu restrukturalizace v listopadu roku 2007. Tato dohoda obsahovala čtyři zásadní ujednání:
-
PZL Hydral bude platit všechny nové daně, poplatky a příspěvky včas;
-
PZL uhradí část svých nezaplacených závazků ve splátkách, přičemž uhrazení zůstatku bude odloženo až do doby, kdy PZL Hydral prodá své dceřiné společnosti a aktiva;
-
PZL Hydral prodá všechny své dceřiné společnosti a aktiva a použije tohoto výnosu k uhrazení svých nesplacených závazků;
-
Podnikatelská činnost PZL Hydral v leteckém a obranném průmyslu bude soustředěna do dceřiné společnosti PZL Wrocław, která bude následně privatizována, a z výnosu budou uhrazeny pohledávky veřejných věřitelů. Tím se z PZL Hydral stane prázdná skořápka, která půjde do likvidace.
(184)
V souladu s odhadovaným výnosem z prodejů za období 2007-2010 počítal plán restrukturalizace s tím, že veřejným orgánům příslušným k vybírání bude uhrazeno 120,8 milionu PLN (viz bod 61). Ex post se ukázalo, že se jednalo o dobrý odhad, protože částka dosažená v roce 2010 se rovná 122,3 milionu PLN (viz bod 133).
(185)
Komise konstatuje, že plán restrukturalizace také počítal se dvěma kapitálovými dotacemi pro PZL Hydral, které byly určeny k navýšení dostupných peněžních prostředků k vyrovnání minulých závazků. Zahrnutí těchto kapitálových dotací do plánu restrukturalizace ovšem mělo podléhat předchozímu souhlasu Komise. Při dosažení dohody ohledně plánu restrukturalizace tím bylo veřejným věřitelům jasné, že nemohou považovat zahrnutí těchto dodatečných částek do plánu restrukturalizace za získané a jisté.
(186)
Komise také konstatuje, že plán restrukturalizace neobsahoval konečné rozhodnutí o tom, jak budou výnosy rozděleny mezi různé veřejné věřitele. Rozdělení mělo být provedeno až po uskutečnění prodeje dceřiných společností a aktiv na základě skutečného výnosu z prodeje při zohlednění zabezpečení těchto aktiv u jednotlivých veřejných věřitelů.
(187)
Pokud jde o posouzení jednání veřejných věřitelů od roku 2007 do roku 2010, Komise se domnívá, že je nutno posoudit jejich dvě rozdílná rozhodnutí: za prvé rozhodnutí z roku 2007 o souhlasu s plánem restrukturalizace a za druhé rozhodnutí z roku 2010 přijmout konečné vyrovnání v podobě, která je podrobně rozvedena v tabulce 26 tohoto rozhodnutí.
(188)
Podle judikatury Soudního dvora musí Komise v těchto situacích použít kritéria soukromého věřitele, tzn. že ke stanovení, zda snížení některých závazků dlužených podnikem v obtížích veřejným subjektům představuje státní podporu, musí porovnat tento subjekt se soukromým věřitelem, který hledá možnosti zaplacení částek, jež mu dluží dlužník ve finančních obtížích (40).
(189)
Podle judikatury ale v případě, kdy společnost čelící značnému zhoršení své finanční situace navrhne věřitelům dohodu nebo dohody týkající se restrukturalizace dluhu se záměrem nápravy takové situace nebo vyhnutí se úpadku, každý věřitel musí při rozhodování vzít v úvahu na jedné straně částku nabízenou v navrhované dohodě a na druhé straně částku, jakou očekává, že obdrží v případě likvidace firmy. Na jeho rozhodnutí má vliv mnoho činitelů včetně postavení věřitele jako držitele zaručených, preferenčních nebo běžných pohledávek, povahy a rozsahu zabezpečení, věřitelova hodnocení pravděpodobnosti, že se společnost stane opět ziskovou, a rizika, že jeho ztráta vzroste v případě, že se tomu tak nestane, a také částka, jakou by získal v případě její likvidace Jestliže se například ukáže, že v případě likvidace společnosti bude uskutečněná hodnota jejích aktiv stačit pouze na pokrytí hypotečních úvěrů a preferenčních nároků, potom normální nároky budou obvykle bezcenné. V takovém případě věřitel mající normální nároky nepřináší ve skutečnosti žádnou oběť, souhlasí-li s umořením větší části svých nároků (41).
(190)
Komise konstatuje, že podmínky vyrovnání s veřejnými orgány příslušnými pro vybírání jsou jiné než podmínky vyrovnání se dvěma soukromými bankami.
(191)
Zaprvé soukromé banky zvolily okamžité uhrazení, zatímco veřejné orgány příslušné pro vybírání souhlasily počkat na výsledky prodeje aktiv a dceřiných společností PZL Hydral.
(192)
Zadruhé předpokládaná míra splacení u veřejných orgánů příslušných pro vybírání zdaleka převyšuje míru splacení u privátních bank: Banka […] pokryla své pohledávky ze 7 % a banka […] z 13 %, zatímco veřejné orgány příslušné pro vybírání mohou na základě výnosu z prodeje ve výši 122,3 milionu PLN očekávat splacení v míře 38,5 %.
(193)
Komise musí při uplatnění zásad uvedených výše v bodech 188 a 189 posoudit, zda by rozhodnutí veřejných věřitelů z roku 2007 souhlasit s plánem restrukturalizace, který se svou podstatou liší od vyrovnání získaného soukromými věřiteli, přijal na jejich místě soukromý věřitel.
(194)
Zaprvé Komise konstatuje, že veřejní věřitelé měli pouze omezená zabezpečení a že jejich zabezpečení byla nižší kvality než zabezpečení soukromých bank (viz výše uvedené tabulky 16 až 20). Veřejní věřitelé se tak nacházeli ve slabším vyjednávacím postavení. Zároveň ale po vyrovnání se soukromými věřiteli kvalita jejich zabezpečení výrazně vzrostla, čímž získali dodatečné záruky, že v případě, kdyby plán restrukturalizace neuspěl podle očekávání, obdrží stále přijatelnou míru vyrovnání pohledávek z aktiv.
(195)
Zadruhé Komise konstatuje, že veřejní věřitelé mohli na základě předpokladů, ze kterých vycházel plán restrukturalizace, očekávat značně vyšší míru vyrovnání pohledávek než soukromí věřitelé, kteří zvolili rychlé vyrovnání.
(196)
Zatřetí Komise konstatuje, že soukromí věřitelé získali od PZL Hydral a PZL Wrocław ujištění, že všechny nové závazky budou splaceny včas.
(197)
Začtvrté Komise konstatuje, že u nedoplatků PZL Hydral souhlasila s platebním rozvrhem, který počítal se splacením části dluhu ve splátkách a se splacením zůstatku, jakmile bude znám výnos z prodeje aktiv a dceřiných společností. Tyto platby představovaly významné zlepšení oproti splácení v období před přijetím plánu restrukturalizace: v roce 2008, tzn. v prvním roce provádění plánu restrukturalizace, splatila PZL Hydral částku 54,6 milionu PLN oproti pouze 9,5 milionu PLN v roce 2007 (viz tabulka 21).
(198)
Na základě těchto záruk a jištění obdržených od PZL Hydral dochází Komise k závěru, že veřejní věřitelé jednali, jak by jednal soukromý věřitel postavený do srovnatelné situace.
(199)
Komise také konstatuje, že kvůli nezdaru jednání s […] a […] (viz bod 94) trvá skutečné provádění plánu restrukturalizace déle, než se původně předpokládalo. Komise se domnívá, že to bylo nedílným rizikem souhlasu veřejných orgánů příslušných pro vybírání s plánem restrukturalizace.
(200)
Konečné vyrovnání mezi PZL Hydral a jeho veřejnými věřiteli je popsáno v tabulce 26. Jakmile byla následkem nabídky předložené […] stanovena prodejní cena PZL Wrocław, veřejní věřitelé souhlasili s vyrovnáním z prodeje aktiv PZL Hydral, bez jakékoli kapitálové dotace, v souladu s kritériem soukromého věřitele a při zohlednění hodnoty svých pohledávek a kvality svých zabezpečení (viz bod 96).
(201)
Komise proto musí zjistit, zda v případě prodeje bez kapitálových dotací se každý veřejný věřitel ocitne v lepší situaci než v případě úpadku a zda prodej […] je scénářem, od kterého by veřejní věřitelé mohli očekávat nejvíce.
(202)
Všichni veřejní věřitelé dostanou splaceno více než soukromí věřitelé (viz bod 134) s výjimkou ministerstva financí, které ovšem nemá žádné zabezpečení, a proto nemůže být srovnáváno se soukromými věřiteli, kteří vlastní prvořadé zabezpečení (viz body 32 a 34).
(203)
Mělo by se také vzít v úvahu, že studie Ernst&Young objednaná ARP porovnala částky, které může každý veřejný věřitel očekávat v případě úpadku a v případě prodeje (ke kterému došlo v roce 2010) (viz bod 137). Studie uzavírá, že každý veřejný věřitel na tom bude lépe v případě prodeje.
(204)
Komise podrobila studii Ernst&Young kritickému posouzení, aby zjistila, zda její zjištění odolají přezkumu, a prokázala, že souhlasem s vyrovnáním se každý veřejný věřitel choval jako soukromý věřitel ve srovnatelné situaci, přičemž se opírala o judikaturu uvedenou výše v bodech 188 a 189.
(205)
Zaprvé Komise konstatuje, že studie Ernst&Young používá jako metodiku příslušnou judikaturu Evropského soudního dvora pro posouzení kritéria soukromého věřitele a zohledňuje postavení každého veřejného věřitele, jeho zabezpečení, pořadí a částku, kterou by mohl získat zpět v případě likvidace.
(206)
Tabulka 26 tohoto rozhodnutí ukazuje, že na základě tohoto posouzení je každý veřejný věřitel (Úřad sociálního zabezpečení, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství, Finanční úřad Vratislav - Psie Pole, Městský úřad Vratislav, Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob, Úřad Dolnoslezského vojvodství a ministerstvo financí) v lepší situaci v případě prodeje všech aktiv PZL Hydral, tzn. že každý získá nazpět větší část svých neuhrazených pohledávek, než v případě scénáře úpadku, a to při zohlednění pořadí a příslušných zabezpečení veřejných věřitelů (viz bod 134).
(207)
Komise poté ověřila hodnověrnost scénáře úpadku použitého ve studii Ernst&Young. Výchozím bodem posouzení je, že hodnota společnosti PZL Hydral je nulová, protože její závazky zdaleka převyšují hodnotu jejích aktiv a dceřiných společností. Ve scénáři úpadku by proto každý věřitel mohl získat zpět pouze část svých neuhrazených pohledávek jištěných zabezpečením, pokud jeho pořadí umožňuje, aby měl nárok na podíl z likvidační hodnoty jištěných aktiv.
(208)
Tabulky 16 až 20 uvádí zabezpečení každého veřejného věřitele. Míra, do jaké musí být uspokojen každý veřejný věřitel na základě svého zabezpečení a při zohlednění jeho pořadí v případě vyhlášení PZL Hydral v úpadku, je uvedena v bodě 131. Pro odhadnutí hodnoty nemovitého majetku při nuceném prodeji vycházela studie Ernst&Young z běžné spravedlivé hodnoty aktiv, která jsou součástí společnosti, v souladu s bodem 30 a mezinárodními účetními standardy (IAS) 16 - Dlouhodobá hmotná aktiva (42). Komise konstatuje, že použití IAS je v EU povinné, a že je proto odpovídajícím východiskem pro posouzení likvidační hodnoty. Komise považuje za odůvodněné, že úpadková hodnota těchto aktiv je v případě nuceného prodeje snížena o 50 % vzhledem ke skutečnosti, že tato aktiva budou prodána odděleně, že nebude možné uplatnit kritérium „fungujícího podniku“ kvůli snížené poptávce po průmyslových aktivech během hospodářské krize a že tato hodnota je nad průměrným výnosem z prodeje aktiv v úpadku v Polsku, který je 26,86 % ve srovnání s jejich spravedlivou hodnotou.
(209)
Komise dochází k závěru, že pro každého veřejného věřitele je scénář prodeje za částku […] výhodnější než scénář úpadku.
(210)
Zbývá určit, zda nabídka […] je tou nejlepší nabídkou, kterou mohli veřejní věřitelé očekávat. Komise konstatuje, že když bylo v první polovině roku 2009 jasné, že podmínky nabídky společnosti […] nebyly splněny, byla společnost […] jediným kupcem, který měl zájem o získání akcií PZL Wrocław. Přes zveřejnění výzvy k vyjádření zájmu a aktivní hledání možných investorů, jako v květnu roku 2008 (viz bod 90 a následující), se žádný nový investor neobjevil. Veřejní věřitelé proto neměli žádný opodstatněný důvod věřit, že by jiný investor nabídl v budoucnu lepší cenu.
(211)
Na tomto základě se Komise domnívá, že svým souhlasem v roce 2010 s formou vyrovnání uvedenou v tabulce 26 se veřejní věřitelé zachovali jako soukromý věřitel, který hledá možnosti zaplacení částek, jež mu dluží dlužník ve finančních obtížích. Veřejní věřitelé tak neposkytli PZL Hydral výhodu. Vyrovnání neuhrazených závazků částečným odpisem veřejných pohledávek proto ve shodě se studií Ernst&Young nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
VIII. 4 Opatření týkající se PZL Wrocław
(212)
Komise musí posoudit, zda půjčka z roku 2007 udělila PZL Wrocław výhodu. Za tím účelem musí Komise zjistit, zda by soukromý investor („zásada investora v tržním hospodářství“) uzavřel dotčenou transakci za stejných podmínek, a pokud ne, za jakých podmínek by tak učinil (43).
(213)
Komise poznamenává, že ke zjištění, zda je úvěr poskytnutý státním orgánem, který je zároveň akcionářem společnosti, v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, musí být jeho investice porovnána s investicí soukromé holdingové společnosti, která uskutečňuje strukturální politiku a řídí se perspektivami dlouhodobé životaschopnosti (44).
(214)
Komise je toho názoru, že v případě ARP se nejedná o vnějšího věřitele, který investuje za účelem dosažení zisku na základě návratnosti své investice v podobě úrokové sazby, ale že se jedná o akcionáře s více jak 90 % podílů společnosti PZL Hydral, která zase vlastní 100 % podílů PZL Wrocław. Je tedy nutno zjistit, zda by soukromý investor za stejných okolností úvěr z roku 2007 poskytl.
(215)
Pokud jde o úvěr z roku 2007 společnosti PZL Wrocław, Komise zaprvé konstatuje, že byl poskytnut PZL Wrocław, která byla v té době finančně životaschopnou společností a nebyla ve finančních obtížích ve smyslu pokynů k záchraně a restrukturalizaci (viz body 47 a 48). Místo toho se jednalo o nově založenou společnost bez dluhů a s již výrazným počtem objednávek, a to hlavně v podobě smluv s polským ministerstvem národní obrany, s nímž byla v dlouhodobých obchodních vztazích.
(216)
Komise poznamenává, že ARP počítala se zabezpečením návratnosti své investice kapitalizací dluhu ve výši […] % a následným prodejem těchto podílů v PZL Wrocław soukromému investorovi (za odhadovanou částku […]), jak je uvedeno v plánu restrukturalizace.
(217)
ARP zohlednila probíhající jednání s […] (viz bod 74).
(218)
Pro stanovení, zda ARP jednala v souladu se zásadou soukromého investora, je tedy nutno zjistit, s jakou prodejní cenou mohla ARP počítat, jaké bylo riziko a zda návratnost investice vyplývající z prodeje byla přiměřená ve spojení s rizikem, které ARP podstoupila.
(219)
Před poskytnutím úvěru si ARP objednala od nezávislého odborníka studii ke stanovení hodnoty PZL Wrocław poté, co bylo ukončeno vyjmutí z majetku PZL Hydral (viz bod 66).
(220)
Komise tuto studii kriticky posoudila a dospěla k závěru, že bylo důvodné počítat s prodejní cenou přinejmenším ve výši […] (viz bod 71 a následující). Při prodeji přibližně […] % podílů mohla tedy ARP v případě úspěšného prodeje počítat s výraznou návratností ve výši nejméně 48,5 milionu PLN.
(221)
Komise uznává, že s každou privatizací jsou vždy spojena značná rizika. V tomto konkrétním případě první pokus neuspěl. Komise zároveň konstatuje, že obecné výhledy pro polskou společnost působící v odvětví letectví a obrany byly poměrně stabilní vzhledem ke stávajícím závazkům polské armády v zahraničí a podílu, který připadá Polsku v NATO s ohledem na jeho obranný potenciál. Vzhledem k nutnosti vlastnit zvláštní povolení jsou navíc překážky při vstupu na příslušný segment trhu vysoké, což zase zvyšuje přitažlivost zavedených subjektů.
(222)
Komise také konstatuje, že předpokládaná návratnost investice byla dostatečné významná, aby odůvodnila poměrně vysoké riziko, a že k tomu ARP získala zabezpečení v podobě evidované zástavy strojů ve výši 5,5 milionu PLN a obyčejné zástavy […] % podílů (viz bod 65).
(223)
Na tomto základě má Komise za prokázané, že úvěr z roku 2007 byl poskytnut v souladu se zásadou soukromého investora, a proto nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(224)
Komise musí posoudit, zda půjčka z roku 2008 udělila PZL Wrocław výhodu. Za tím účelem Komise uplatní zásadu soukromého investora, jak je rozvedeno v bodech 212 až 214 a z důvodů, které jsou tam vysvětleny.
(225)
Pokud jde o úvěr z roku 2008 společnosti PZL Wrocław, Komise zaprvé konstatuje, že byl poskytnut PZL Wrocław, která byla v té době finančně životaschopnou společností a nebyla ve finančních obtížích ve smyslu pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Místo toho se jednalo o nově založenou společnost bez dluhů a s již výrazným počtem objednávek, a to hlavně v podobě smluv s ministerstvem národní obrany v celkové výši […] (viz bod 48). Komise je toho názoru, že tento úvěr byl poskytnut především za účelem uspokojení stoupajícího počtu objednávek ministerstva národní obrany. V roce 2008 k tomu společnost získala soukromé financování v podobě operativního leasingu (viz bod 87).
(226)
Komise konstatuje, že ARP poskytla úvěr z roku 2008 krátce před předpokládaným koncem jednání s […] ohledně prodeje PZL Wrocław (viz bod 74). Učinila tak, aby poskytla překlenovací úvěr na období před uzavřením tohoto obchodu, kdy PZL Wrocław musela rozšířit své výrobní kapacity, aby zvládla rostoucí počet objednávek od ministerstva národní obrany. Hlavním důvodem ARP pro poskytnutí úvěru tak bylo zajistit, aby společnost mohla využít obchodních příležitostí před uzavřením obchodních jednání s […], a zajistit, že tato jednání budou rychle uzavřena.
(227)
Komise konstatuje, že úvěr je omezen na 4 miliony PLN, což je částka nutná pro nabytí aktiv nezbytných pro zvládnutí dodatečné poptávky ministerstva národní obrany.
(228)
Komise dále zjišťuje, že úvěr byl zabezpečen evidovanou zástavou strojů v hodnotě 2,8 milionu PLN a obyčejnou zástavou výnosů z obchodních smluv v celkové hodnotě 5,2 milionu PLN a že měl pohyblivou úrokovou sazbu, která byla shodná s platnou referenční sazbou vydanou Komisí (viz bod 83). Před poskytnutím úvěru z roku 2008 ARP přesto přezkoumala finanční situaci PZL Wrocław a shledala, že vytváří zisk. Na tomto základě mohla ARP očekávat, že PZL Wrocław vytvoří dostatečné peněžní kroky ke splacení úvěru a k tomu, že ARP se investice vrátí.
(229)
Komise se domnívá, že patří k normálnímu obchodnímu jednání většinového akcionáře, který zrovna prodává společnosti, aby poskytl malý překlenovací úvěr, pokud je tento úvěr nutný k využití obchodních příležitostí a k urychlení prodeje. Komise je názoru, že úvěr z roku 2008, který byl navíc zabezpečen odpovídajícím způsobem a měl úrok ve výši referenční sazby, byl poskytnut ARP v souladu s touto logikou.
(230)
Na tomto základě má Komise za prokázané, že úvěr z roku 2008 byl poskytnut v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, a proto nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(231)
Souhlasem s první kapitalizací dluhu a pozdějším přenecháním výnosu z prodeje podílů PZL Hydral, aby mohla vyrovnat neuhrazené pohledávky veřejných orgánů, jak stanovil plán restrukturalizace, ARP ve skutečnosti odepsala dluhy ve výši 17,2 milionu PLN a obdržela nazpět pouze [ 1 053 196,36 PLN].
(232)
Je nutno zjistit, zda kapitalizace dluhu zahrnuje výhodu poskytnutou ARP společnosti PZL Wrocław. Za tím účelem musí Komise posoudit, zda provedením této transakce ARP postupovala v souladu se zásadou veřejného věřitele definovanou v bodech 188 a 189.
(233)
Komise především konstatuje, že nabídka […] z roku 2009 […] byla o […] nižší než nabídka […] z roku 2008. Komise je názoru, že tento rozdíl obráží zhoršení situace PZL Wrocław, která byla v roce 2008 zisková a s dobrými výhledy, zatímco v roce 2009 vykazovala příznaky obtíží v důsledku výrazného poklesu objednávek ministerstva národní obrany.
(234)
Komise také konstatuje, že ARP neměla důvody očekávat, že najde jiného kupce než […] pro podíly, které získala v PZL Wrocław v důsledku kapitalizace dluhu (viz bod 210). Aby zajistila úspěšné provedení transakce, ARP musela zajistit vyrovnání pohledávek veřejných věřitelů v míře, v jaké vlastnili zabezpečení v podobě hypoték na aktiva PZL Wrocław, protože by jinak nebyla ve stavu splnit závazek převést všechna aktiva nezatížena břemeny.
(235)
Kdyby navíc k prodeji PZL Wrocław, na kterém byla založena restrukturalizace veřejných závazků částečným splacením, nedošlo, daňové orgány by vymáhaly své pohledávky podle daňového zákoníku (viz bod 144). Vzhledem k finanční situaci PZL Wrocław by k tomu neuzavření prodejní dohody vedlo k úpadku společnosti PZL Wrocław (viz bod 52).
(236)
Komise proto dochází k závěru, že jedinou alternativou k souhlasu s odpisem de facto částky 17,2 milionu PLN bylo dát PZL Wrocław a PZL Hydral do likvidačního řízení.
(237)
Dodatek ke studii Ernst&Young posoudil oba tyto scénáře. Komise podrobila studii Ernst&Young kritickému posouzení, aby zjistila, zda její zjištění odolají přezkumu, a prokázala, že souhlasem s vyrovnáním se ARP chovala jako soukromý věřitel ve srovnatelné situaci, přičemž se opírala o judikaturu uvedenou v bodech 188 a 189.
(238)
Studie došla k závěru, že v případě úpadku by obyčejní věřitelé neobdrželi nic, protože řada aktiv je zatížena zástavami a hypotékami a daňové orgány navíc budou schopny vymoci své pohledávky vůči PZL Wrocław (viz bod 143 a následující). Přezkumem finančních zpráv PZL Wrocław a analýzou provádění polských právních předpisů Komise tuto informaci potvrdila a dospěla k závěru, že posouzení studie Ernst&Young je odůvodněné.
(239)
V důsledku toho se Komise domnívá, že hodnota obyčejné zástavy, která jistila úvěr z roku 2008, je při likvidačním scénáři nulová. Zástava […] % podílů k tomu nemá při likvidačním scénáři také žádnou hodnotu, protože hodnota samotných akcií je nulová.
(240)
Ke zjištění, co by ARP obdržela při likvidačním scénáři, je tedy nutno odhadnout zisky, se kterými by mohla počítat při prodeji aktiv, na která vlastní evidované zástavy.
(241)
Dodatek ke studii Ernst&Young uvádí, že stroje, na které ARP vlastnila zástavy v rámci úvěru z roku 2007, měly v roce 2007 účetní hodnotu ve výši 5,5 milionu PLN, zatímco stroje, na které měla zástavy v rámci úvěru z roku 2008, měly v roce 2008 účetní hodnotu ve výši 2,8 milionu PLN.
(242)
V dodatku ke studii Ernst&Young vycházelo posouzení likvidační hodnoty zástav zaevidovaných ve prospěch ARP z účetní hodnoty aktiv uvedené v auditovaných finančních zprávách PZL Wrocław (viz body 151 a 152) ke dni 31. ledna 2010, tzn. 2,1 milionu PLN.
(243)
Komise se domnívá, že účetní hodnota dlouhodobých hmotných aktiv (která sloužila jako zástava u úvěrů z roku 2007 a z roku 2008) uvedená v auditovaných finančních zprávách je vhodným výchozím bodem pro posouzení jejich likvidační hodnoty. Komise zaprvé konstatuje, že velký rozdíl mezi účetní a čistou hodnotou aktiv, který v roce 2008 zjistila studie oceňující PZL Wrocław, byl zapříčiněn výrazným vzrůstem hodnoty nemovitostí. U hodnoty strojů nedošlo k žádné úpravě. Zadruhé Komise konstatuje, že vzhledem ke krátkému časovému období mezi vytvořením zástavy a posouzením nic neprokazuje, že by účetní hodnota neobrážela konzervativně odhadnutou hodnotu strojů.
(244)
Dodatek ke studii Ernst&Young tvrdí, že v případě likvidace by tato aktiva musela být prodána v nuceném prodeji s 50 % slevou a že tím jejich očekávaná hodnota dosahuje částky 1 053 196,36 PLN. Komise uznává, že aktiva jako stroje, která jsou nabízena k prodeji v souvislosti s likvidací, jsou obvykle prodána pod jejich účetní hodnotou.
(245)
Komise se domnívá, že 50 % sleva je oprávněná z důvodů uvedených ve studii Ernst&Young a popsaných výše v bodě 147. Zejména se domnívá, že určení jejich hypotetické hodnoty v případě úpadku bylo provedeno za použití metodiky, kterou lze považovat za vhodnou pro stanovení realizační hodnoty pohledávek vůči dlužníkům, jimž hrozí úpadek, vzhledem ke zvláštnímu druhu prodávaných strojů a závislosti obchodního obratu na zvláštním zákazníkovi (ministerstvu národní obrany), který snížil své výdaje kvůli nutnosti přizpůsobit se poklesu daňových příjmů zapříčiněnému krizí.
(246)
Komise proto na základě informací, které jí byly dostupné v okamžiku přijetí tohoto rozhodnutí, dochází k závěru, že úpadková hodnota nesplacených úvěrů ARP byla 1 053 196,36 PLN.
(247)
V případě scénáře prodeje byla hodnota nesplacených úvěrů ARP vyšší, než […] nabídl ARP zaplatit [ 1 053 196,36 PLN].
(248)
Komise dochází k závěru, že soukromý věřitel v situaci ARP by souhlasil s odpisem částky 17,2 milionu PLN, protože by nemohl rozumně očekávat, že v úpadkovém řízení získá vyšší vyrovnání svých pohledávek. Na tomto základě má proto Komise za prokázané, že jednání ARP v souvislosti s kapitalizací dluhu z roku 2010 je v souladu se zásadou soukromého investora a že kapitalizace dluhu neobsahuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
IX. ZÁVĚR
(249)
Komise konstatuje, že podle článku 8 procesního nařízení se formální vyšetřování kapitálových dotací ve výši 113 milionů PLN oznámených a následně odvolaných polskými orgány stalo bezpředmětným.
(250)
Pokud jde o nevymáhání pohledávek veřejných věřitelů a jejich případné vyrovnání, Komise se domnívá, že veřejní věřitelé jednali v souladu s pravidlem soukromého věřitele. Chování veřejných věřitelů tak nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(251)
Komise se domnívá, že kapitalizace dluhu plánovaná Agenturou pro průmyslový rozvoj v rámci plánu restrukturalizace v jeho pozměněném znění nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, protože je v souladu s pravidlem soukromého věřitele. Komise se také domnívá, že úvěr z roku 2007 a úvěr z roku 2008 ve prospěch společnosti PZL Wrocław nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, protože jsou v souladu se zásadou soukromého investora,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Komise se rozhodla ukončit formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie týkající se kapitálových dotací ve výši 113 milionů PLN vzhledem k tomu, že Polsko vzalo zpět své oznámení a nebude v tomto projektu podpory pokračovat.
Článek 2
1. Částečné nevymáhání pohledávek v období 1998-2007, které měly polské veřejné orgány vůči společnosti PZL Hydral, a vyrovnání těchto dluhů v období od roku 2007 do roku 2010 nepředstavují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
2. Úvěry poskytnuté ARP společnosti PZL Wrocław v roce 2007 (12,5 milionu PLN) a v roce 2008 (4 miliony PLN) nepředstavují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
3. Následný částečný odpis těchto úvěrů týkající se částky 17,2 milionu a provedený formou kapitalizace dluhu nepředstavuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Polské republice.
V Bruselu dne 4. srpna 2010.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2010 m. rugpjūčio 4 d.
dėl valstybinės pagalbos C 40/08 (ex N 163/08), kurią Lenkija suteikė bendrovei PZL Hydral S.A.
(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 5406)
(Tekstas autentiškas tik lenkų kalba)
(Tekstas svarbus EEE)
(2010/690/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
atsižvelgdama į Sprendimą C (2008) 4753 (1), kuriuo Komisija nusprendė pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą, ir Sprendimą C (2008) 6371 (2) išplėsti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą įtraukiant pagalbą Nr. C 40/2008 (ex Nr. 163/2008),
pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas,
kadangi:
I. PROCEDŪRA
(1)
2008 m. kovo 27 d. rašte Lenkijos valdžios institucijos pranešė apie PZL Hydral S.A. (PZL Hydral) restruktūrizavimo planą. 2008 m. gegužės 6 d. raštu Komisija paprašė pateikti papildomą informaciją. 2008 m. birželio 4 d. rašte Lenkijos valdžios institucijos paprašė pratęsti atsakymo pateikimo terminą iki 2008 m. birželio 27 d.; 2008 m. birželio 10 d. rašte Komisija su tuo sutiko. 2008 m. liepos 7 d. rašte Lenkijos valdžios institucijos pateikė papildomą informaciją apie restruktūrizavimo planą.
(2)
2008 m. rugsėjo 10 d. pradėta procedūra pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalį (oficiali tyrimo procedūra). 2008 m. lapkričio 12 d. priimtu sprendimu oficiali tyrimo procedūra pratęsta.
(3)
2008 m. spalio 14 d. ir gruodžio 22 d. Lenkija pateikė savo pastabas, 2009 m. balandžio 7 d. - papildomą informaciją. Pastabų iš trečiųjų šalių Komisija negavo.
(4)
Susitikimai su Lenkijos valdžios institucijų atstovais vyko 2009 m. balandžio 27 d., spalio 14 d. ir 2010 m. vasario 12 d.2009 m. gruodžio 18 d. Komisija paprašė išsamesnės informacijos. Komisija ir Lenkijos valdžios institucijos susirašinėjo elektroniniu paštu, Lenkijos valdžios institucijos pateikė papildomą informaciją elektroniniu paštu 2009 m. spalio 20 d., lapkričio 23 d., gruodžio 15 d., 2010 m. sausio 13 ir 16 d., vasario 9, 10 ir 26 d., kovo 1, 3, 4 ir 19 d., gegužės 5, 12, 20 ir 28 d., birželio 3, 4, 7, 8, 9, 17, 23, 24 ir 28 d., liepos 7, 8, 9, 12 ir 13 d.
II. APIBŪDINIMAS
II.1. Pagalbos gavėjai: PZL Hydral ir PZL Wrocław
(5)
PZL Hydral įsteigta 1946 m. kaip valstybinė įmonė. Šiuo metu tai stambi bendrovė, kuri iki 2008 m. specializavosi civilinės ir karinės pramoninės hidraulikos gamybos, elektroninių hidromechaninių kuro reguliavimo sistemų, skirtų visų rūšių orlaivių varikliams, orlaiviams skirtų hidraulinių kontrolės sistemų ir malūnsparniams skirtos jėgos hidraulikos projektavimo, gamybos ir aptarnavimo srityse. Nuo 2008 m. PZL Hydral buvo grupės kontroliuojančioji bendrovė, pati pramoninės veiklos daugiau nevykdo.
(6)
2003 m. valstybei priklausanti Pramonės vystymo agentūra (PVA) iš Iždo įsigijo 80,94 % PZL Hydral akcijų (1 284 686 akcijas). Vėliau Iždas dar perdavė PVA akcijų: 2005 m. 499 103 akcijas - taip PVA akcijų dalis padidėjo iki 87,39 %, 2007 m. 64 374 akcijas - akcijų dalis padidėjo iki 90,54 % ir 2010 m. sausio 12 d.38 399 akcijas - akcijų dalis padidėjo iki 92,42 %. Kiekvienas šių sandorių sudarytas už simbolinę 1 PLN kainą. Nuo 2010 m. sausio 12 d. PVA priklauso 18 886 562 akcijos, jų nominalioji vertė yra 18 865 620 PLN. Likusios akcijos (7,58 %), kurių nominalioji vertė yra 1 547 210 PLN, šiuo metu priklauso darbuotojams.
(7)
2007 m. PZL Hydral kontroliavo šias antrines įmones: Zakład Odlewniczy „Hydral“ Sp. z o.o., kurios pagrindinė veikla yra plieno detalių liejimas, lydimas, apdorojimas ir apdirbimas; Zakład Cieplowniczy Term „Hydral“ Sp. z o.o., kuri gamina ir parduoda šilumos energiją; Przedsiębiorstwo Usługowo Handlowe Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o., kuri gamina vožtuvus ir hidraulinius skirstytuvus, apdirba metalo įrangą ir teikia hidraulinių įrenginių ir įrangos remonto paslaugas, ir PZL Wrocław Sp. z o.o. (PZL Wrocław). PZL Hydral taip pat kontroliavo dar dvi bendroves, kurios šiuo metu likviduojamos. 2006 m. pabaigoje visoje grupėje dirbo 795 darbuotojai.
(8)
PZL Wrocław įsteigta 2004 m. kaip PZL Hydral visiškai priklausanti antrinė bendrovė, kad kaip operatorius perimtų iš PZL Hydral visą valdymo veiklą, kad pastaroji galėtų veikti kaip kontroliuojančioji bendrovė ir valdyti PZL Hydral grupės restruktūrizavimo procesą.
(9)
Dalį turto PZL Hydral perdavė PZL Wrocław kaip įnašą natūra į PZL Wrocław kapitalą arba pardavė už buhalterinę vertę, nurodytą PZL Hydral 2004 m. apskaitos dokumentuose, kaip parodyta 1 lentelėje.
1 lentelė
Turto perdavimas įnašo natūra arba pardavimo būdu (PLN)
Perdavimo data
Turtas
Perdavimo būdas (pardavimas arba įnašas natūra)
Turto buhalterinė vertė
2004 12 30
ilgalaikis turtas - kilnojamasis turtas
įnašas natūra
3 917 321,0
2004 12 30
nematerialusis turtas
įnašas natūra
801 332,0
2004 12 30
nebaigti darbai
įnašas natūra
1 251 352,0
2004 12 30
medžiagos
įnašas natūra
251 719,0
2006 11 30
ilgalaikis turtas - kilnojamasis turtas
įnašas natūra
138 516,44
2006 11 30
medžiagos
įnašas natūra
679 915,73
2006 11 30
ilgalaikis turtas - kilnojamasis turtas
įnašas natūra
1 186 803,54
2006 11 30
nematerialusis turtas
įnašas natūra
290 268,95
2007 6 20
ilgalaikis turtas - kilnojamasis turtas
pardavimas
1 250 000,0
2007 12 30
ilgalaikis turtas - kilnojamasis turtas
įnašas natūra
1 293 600,0
2008 12 21-23
nebaigti darbai
pardavimas
5 230 644,91
2008 3 27
medžiagos
pardavimas
2 985 631,15
2009 3 10
medžiagos
pardavimas
304 294,33
(10)
Ilgalaikis materialusis turtas, kurį PZL Wrocław įgijo iš PZL Hydral, buvo perduotas kaip įnašas natūra į PZL Wrocław kapitalą arba parduotas, kaip parodyta 2 lentelėje. Abiem atvejais sandorio vertė rėmėsi nepriklausomo eksperto vertinimu. Tuo metu, kai šis ilgalaikis turtas buvo perduodamas, jis jau buvo užstatytas nekilnojamojo turto hipoteka šių viešų kreditorių naudai: Socialinio draudimo tarnybai, Žemutinės Silezijos regiono mokesčių tarnybai ir Vroclavo miesto tarybai, suma - 142,558 mln. PLN.
2 lentelė
Nekilnojamojo turto perdavimas (PLN)
Perdavimo data
Turtas
Perdavimo būdas (pardavimas arba įnašas natūra)
Turto buhalterinė vertė
2007 12 30
materialusis turtas - nekilnojamasis turtas
įnašas natūra
8 337 000,0
2007 12 30
materialusis turtas - nekilnojamasis turtas
pardavimas
10 309 508,56
(11)
2007 m. gruodžio 31 d.PZL Hydral perdavė PZL Wrocław lėšų, kurių nominalioji vertė sudarė 918 900 PLN, kaip įnašą į PZL Wrocław kapitalą.
(12)
Likęs turtas, kurį 2006 m. sausio 17 d.-2010 m. balandžio 27 d.PZL Hydral perdavė PZL Wrocław, buvo parduotas už buhalterinę vertę, jį sudarė įvairus nebaigtas statyti turtas, šis turtas nebuvo įkeistas ar užstatytas hipoteka.
(13)
Bendra turto, kurį 2004-2010 m. PZL Hydral perdavė PZL Wrocław, vertė sudarė 44 708 791,02 PLN.
(14)
2008 m. PZL Hydral perdavė PZL Wrocław 559 darbuotojus, 2009 m. - 37 darbuotojus.
(15)
PZL Wrocław gamina Lenkijos ginkluotųjų pajėgų orlaiviams skirtus komponentus (iki 2007 m. pabaigos šią gamybą vykdė PZL Hydral) ir teikia Lenkijos armijos naudojamos įrangos priežiūros ir remonto paslaugas. Kariniai gaminiai sertifikuojami pagal gaminių tipus, laikantis Lenkijos ginkluotųjų pajėgų techninių reikalavimų. Atskiri dokumentai pateikiami kiekviename etape, šiuos gaminius (ir su jais susijusias priežiūros paslaugas) prižiūri nuolatinis karinis atstovas.
(16)
PZL Wrocław šiuo metu veikia pagal Vidaus reikalų ir administravimo ministerijos 2007 m. sausio 17 d. išduotą leidimą Nr. B-007/2007 ūkinei veiklai vykdyti šiose srityse:
-
šaudymo prietaisų, skirtų duoti pavojaus signalą, signalinės ir dujų amunicijos, nurodytos 2001 m. gruodžio 3 d. Ministrų kabineto nutarimo dėl ginklų ir amunicijos tipų ir karinių bei policijos gaminių ir technologijų, kurių gamybai ir rinkodarai būtinas leidimas, sąrašo (3) 1-ojo priedo 8 dalyje (Ginklų ir amunicijos tipai), gamyba ir pardavimas;
-
karinių arba policijos gaminių, išvardytų pirmiau nurodyto Ministrų kabineto nutarimo 2-ojo priedo (Karinių bei policijos gaminių ir technologijų, kurių gamybai ir rinkodarai būtinas leidimas, sąrašas) „WT V“ antraštinėje dalyje, taip pat gaminių komponentų ir sudėtinių dalių, išvardytų „WT II“, „WT III“ ir „WT XIV“ antraštinėse dalyse (1-4 ir 7-10 dalys), gamyba ir pardavimas;
-
įrangos, skirtos kariniams arba policijos gaminiams gaminti, gamyba ir pardavimas ir tam tikslui skirtų gaminių gamybos technologijų pardavimas, kaip nurodyta Ministrų kabineto nutarimo 2-ojo priedo (Karinių bei policijos gaminių ir technologijų, kurių gamybai ir rinkodarai būtinas leidimas, sąrašas) „WT XIII“ antraštinėje dalyje.
(17)
PZL Wrocław turi šiuos pažymėjimus:
-
atitikties ISO 9001:2000 reikalavimams pažymėjimas, išduotas Bureau Veritas Certification;
-
atitikties AS9100-B reikalavimams pažymėjimas, išduotas Bureau Veritas Certification;
-
Lenkijos civilinės aviacijos tarnybos išduotas pažymėjimas, pagal kurį leidžiama gaminti aviacijos reikmenis, atitinkančius 21 dalies aviacijos taisykles;
-
Lenkijos civilinės aviacijos tarnybos išduotas techninio gaminių, atitinkančių 145 dalies aviacijos taisykles, aptarnavimo pažymėjimas;
-
Veiklos priežiūros instituto išduotas NADCAP pažymėjimas tam tikriems specialiems procesams: terminiam apdorojimui (HT), nedestruktyviam testavimui (NDT), cheminiams procesams (CHP) ir apdorojimui elektros iškrovos mašinomis (EDM).
(18)
Lenkijos valdžios institucijos informavo Komisiją, kad PZL Hydral (dabar - PZL Wrocław) gaminių linija yra svarbi Lenkijos Vyriausybės 1995 m. priimto 1996-2000 m. ir 2000 m. priimto 2001-2006 m. ekonominės plėtros plano dalis.
(19)
Be to, atskiros nuorodos į PZL Hydral arba jos veiklą pateiktos įvairiose ekonominės plėtros plano įgyvendinimo priemonėse ir Vyriausybės gairėse, pavyzdžiui:
-
Centrinės planavimo tarnybos ministro / vadovo 1995 m. sausio 30 d. gairėse dėl 1996-2000 m. ekonominės plėtros plano;
-
Ekonomikos reikalų ministro 2000 m. liepos mėn. gairėse dėl 2001-2006 m. pagrindinio ekonominės plėtros plano;
-
2001 m. rugpjūčio 23 d. Darbo, kurį atlieka įmonės įgyvendindamos nacionalinio saugumo įstatymą, organizavimo dokumente (4);
-
2003 m. birželio 24 d. Ministrų kabineto nutarime dėl valstybės saugumui ir gynybai bei specialiai apsaugai ypač svarbios įrangos (5);
-
2004 m. rugpjūčio 20 d. Ministrų kabineto nutarime dėl ypatingos ekonominės ir gynybinės svarbos bendrovių sąrašo (6);
-
2007 m. lapkričio 9 d. Ministrų kabineto nutarime dėl ypatingos ekonominės ir gynybinės svarbos bendrovių sąrašo (7).
(20)
Iš bendrovių, kurios įtrauktos į šio pobūdžio sąrašus, reikalaujama teikti išsamias metines ataskaitas apie jų gynybos gaminių pajėgumus (kiekį, pobūdį, vertę), kad ministras galėtų užtikrinti, kad karinės užduotys būtų atliktos.
(21)
Lenkijos valdžios institucijos informavo Komisiją, kad atitinkami leidimai ir pažymėjimai (16 ir 17 punktai) suteikia galimybę tam tikros kokybės prekes ir paslaugas tiekti specialiems klientams (įmonėms, turinčioms ypatingos svarbos valstybės gynybai, ir Gynybos ministerijai). PZL Wrocław (anksčiau PZL Hydral) ne tik tiekia hidraulinių sistemų, kuro sistemų ir kontrolės sistemų komponentus; įdiegtų dalių remontas ypač svarbus Lenkijos ginkluotųjų pajėgų orlaivių veikimui (W-3, Mi-2, M28 Bryza ir PZL 130 Orlik); Lenkijos valdžios institucijos taip pat pabrėžė, kad W-3 ir Mi-2 yra pagrindiniai Lenkijos armijos naudojami malūnsparniai.
(22)
PZL Hydral gaminamos prekės, skirtos ginkluotosioms pajėgoms, turi atitinkamą NATO kodą pagal NATO standartizavimo susitarimą, bendrovė taip pat turi NATO kodą.
(23)
Kaip paaiškinta 9 ir paskesniuose punktuose, nuo 2004 m. gruodžio mėn. PZL Hydral perdavė turtą PZL Wrocław. Tik 2007 m. gruodžio 30 d. perduotas (nekilnojamasis) turtas buvo užstatytas hipoteka viešų kreditorių naudai.
(24)
Lenkijos valdžios institucijos patvirtino, kad nuo savo veiklos pradžios PZL Wrocław laiku atsiskaitydavo su viešaisiais kreditoriais už visus savo įsipareigojimus, įskaitant socialinio draudimo įmokas ir mokesčius už savo darbuotojus.
II.2. Finansiniai PZL Hydral sunkumai
(25)
1998 m. PZL Hydral patyrė sunkumų, susijusių su įsipareigojimų vykdymu privatiems ir viešiems kreditoriams,
(26)
1998 m. pabaigoje PZL Hydral privatūs įsipareigojimai bankams ir tiekėjams sudarė 90,4 mln. PLN. Didžioji dalis šių skolų buvo dviem bankams: bankui […] (8) ir bankui […].
(27)
1998 m. pabaigoje PZL Hydral buvo skolinga bankui […] 54 mln. PLN, 2006 m. lapkričio mėn., kai buvo pasirašytas atsiskaitymo susitarimas - 86,4 mln. PLN, įsiskolinimas bankui galutinai padengtas 2007 m. 1998 m. pabaigoje PZL Hydral buvo skolinga bankui […] 23 mln. PLN, 2003 m. lapkričio mėn. - 55,6 mln. PLN, įsiskolinimas bankui galutinai padengtas 2004 m.
3 lentelė
Bendros sumos, kurią PZL Hydral buvo skolinga […], pokytis (tūkst. PLN)
1998 12 31
1999 12 31
2000 12 31
2001 12 31
2002 12 31
2003 12 31
2004 12 31
2005 12 31
2006 12 31
Pagrindinė dalis
44 447
48 424
51 605
49 628
37 416
39 041
38 741
38 291
35 377
Palūkanos
9 583
17 683
26 194
34 449
29 157
38 184
40 920
43 776
51 018
Iš viso
54 030
66 107
77 798
84 077
66 573
77 225
79 721
82 067
86 395
4 lentelė
Bendros sumos, kurią PZL Hydral buvo skolinga […], pokytis (tūkst. PLN)
1998 12 31
1999 12 31
2000 12 31
2001 12 31
2002 12 31
2003 12 31
2004 12 31
2005 12 31
2006 12 31
Pagrindinė dalis
18 571
21 986
21 959
21 127
20 741
19 825
4 000
0
0
Palūkanos
4 572
5 983
10 842
16 759
23 975
35 773
0
0
0
Iš viso
23 143
27 969
32 801
37 886
44 716
55 598
4 000
0
0
(28)
Šiems privatiems bankams priklausė pirmosios eilės užstatas (toliau tai išsamiau aptarta 32 ir 34 punktuose), jie galėjo lengvai priverstinai susigrąžinti įsiskolinimus, remdamiesi bankų vykdomaisiais raštais. Pagal 1997 m. Bankų įstatymą (9) bankai gali išleisti bankų vykdomuosius raštus, remdamiesi savo arba kitais dokumentais, susijusiais su banko sandoriais. Banko vykdomasis raštas gali būti priverstinio vykdymo pagrindu po to, kai teismas nurodo, kad jis yra vykdytinas. Tai daug greitesnis būdas negu kitų kreditorių, kurie prieš priverstinį vykdymą turi pirmiausia kreiptis į kompetentingą teismą, kad šis priimtų sprendimą, atveju. Nepaisant to, šie privatūs kreditoriai nesiėmė priverstinio vykdymo veiksmų, kitaip tariant, jie nesikreipė dėl to, kad PZL Hydral būtų pradėtos bankroto procedūros, ir nesiėmė kitų priemonių, kad įsiskolinimai jiems būtų priverstinai grąžinti panaudojant šį turtą.
(29)
Kai PZL Hydral patyrė sunkumų grąžindama paskolas 1998-2006 m., bankai pagal Civilinį kodeksą galėjo reikalauti įstatymuose nurodytų Ministrų kabineto nustatyto dydžio palūkanų, kaip parodyta 7 lentelėje. Tačiau užuot sistemiškai reikalavę šių palūkanų, jie tam tikru laiku reikalavo tik 5 ir 6 lentelėse nurodytų normų palūkanų.
5 lentelė
Banko […] reikalaujamos palūkanos (už paskolas JAV doleriais, taikant LIBOR)
Metai
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
8,53
8,71
9,87
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
6 lentelė
[…] reikalaujamos palūkanos (už paskolas JAV doleriais, taikant LIBOR)
Metai
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
7,78
7,96
9,12
6,08
4,45
3,62
4,37
6,26
7,63
7,37
7 lentelė
Įstatymuose nurodytos palūkanų normos
Metai
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
34
23
23
30
18
13
12
13
11,5
11,5
(30)
Lenkijos valdžios institucijos tvirtina, kad šie bankai manė, jog gaus didesnę grąžą, jei prisidės prie PZL Hydral restruktūrizavimo proceso. Jie atidžiai stebėjo derybas su pirma bendrove, kuri domėjosi PZL Wrocław įsigijimu, būtent […] (žr. 57 ir paskesnius punktus.). Bankai reguliariai stebėjo PZL Hydral ekonominę padėtį, remdamiesi jos finansinėmis ataskaitomis, apsilankymais įmonėje ir rinkos analize.
(31)
2003 m. balandžio mėn. sudarius atsiskaitymo susitarimą galutinai atsiskaityta už įsipareigojimus bankui […]. Jis nurašė 51,6 mln. PLN ir sutiko, kad jam būtų grąžinti tik 4 mln. PLN (7 %). Šis nurašymas pagal atsiskaitymo susitarimą užregistruotas PZL Hydral 2004 finansinių metų apskaitos dokumentuose.
(32)
Bankas […], nors ir turėdamas pirmosios eilės užstatą, sutiko, kad atsiskaitymas vyktų remiantis jo paties ekonominiu vertinimu. Visų pirma, banko kreditas buvo užtikrintas 13,7 mln. PLN vertės nekilnojamojo turto užstatu, visų licencinių ir komercinių teisių pagal licencijos sutartį, sudarytą su […] dėl 1,2 mln. USD (apie 3 968 000 PLN) (10) vertės oro kondicionavimo įrangos gamybos perleidimu, 2,4 mln. USD (apie 7 938 000 PLN) vertės įrenginių ir įrangos, kurią tiekia […] pagal licencijos sutartį, perdavimu ir gautinų sumų iš oro kondicionierių pardavimo, ne mažiau kaip 8 mln. USD kasmet (apie 26,5 PLN), perleidimu (11).
(33)
2006 m. lapkričio mėn. bankas […] sutiko pagal atsiskaitymo susitarimą nurašyti 86,4 mln. PLN ir sutiko, kad jam būtų grąžinta tik 11,5 mln. PLN. Taigi, PZL Hydral turėjo apmokėti tik 13 % savo įsipareigojimų. Likusi dalis, t. y. 74,5 mln. PLN, nurašyta.
(34)
Bankas […] sutiko su šia maža suma nepaisydamas to, kad turėjo pirmosios eilės užstatą, kurį sudarė svarbiausias nekilnojamasis turtas, kurio didžioji dalis buvo būtina gamybai ir kuriame buvo įsikūrusios administravimo struktūros. Šį užstatą sudarė, visų pirma, dviejų nekilnojamojo turto vienetų, kurių bendra vertė - 19,75 mln. PLN, pirmosios eilės hipoteka, kaip pirmaeilis turtas įkeista technologinė kompresorių gamybos linija, kurios vertė - 20 mln. PLN, kaip pirmaeilis turtas perleidžiamos gautinos sumos pagal pardavimo sutartis, sudarytas dėl 20 mln. PLN kompresorių, kaip pirmaeilis turtas registruotas įrenginių ir įrangos, kurių bendra vertė - 2,8 mln. PLN, įkeitimas ir sutartys dėl kilnojamojo turto, kurio vertė, atitinkamai - 2,65 mln. PLN, 2,4 mln. PLN, 0,56 mln. PLN ir 1,1 mln. PLN, pirmaeilio perdavimo. Be to, užstato pobūdis suteiktų galimybę bet kuriam galimam pirkėjui tęsti gamybą po pirkimo, įrenginius - visus arba jų dalis - taip pat būtų galima pervežti jų nesugadinant, jeigu galimas pirkėjas nuspręstų jas perkelti.
(35)
Po susitarimo su bankais ilgalaikio turto užstatas panaikintas. Dėl to viešų kreditorių padėtis šio užstato atžvilgiu tapo geresnė, t. y. jų užstato eilė tapo aukštesnė (12).
(36)
1998 m. bendrovės įsipareigojimai viešiems kreditoriams už įsiskolinimus, susijusius su valstybės įstatymais (t. y. įsiskolinimus Socialinio draudimo tarnybai, Žemutinės Silezijos regiono mokesčių tarnybai, Vroclavo Psie Pole mokesčių tarnybai, Žemutinės Silezijos regiono tarnybai, Vroclavo miesto tarybai, Valstybinio neįgaliųjų reabilitacijos fondui), sudarė 29 mln. PLN. Be to, įsiskolinimai Finansų ministerijai pagal civilinę teisę siekė 9,4 mln. PLN. Šie įsipareigojimai konkretiems viešiems kreditoriams kito, kaip parodyta 8, 9, 10, 11, 12, 13 ir 14 lentelėse.
8 lentelė
PLZ Hydral įsipareigojimai Socialinio draudimo tarnybai (tūkst. PLN)
1998 12 31
1999 12 31
2000 12 31
2001 12 31
2002 12 31
2003 12 31
2004 12 31
2005 12 31
2006 12 31
2007 12 31
Pagrindinė dalis
20 028
27 477
35 107
42 963
47 695
55 935
62 395
69 296
74 187
74 903
Palūkanos
9 219
20 000
32 651
46 100
60 810
68 421
76 653
84 040
88 835
102 223
Iš viso
29 247
47 477
67 758
89 063
108 505
124 356
139 048
153 336
163 022
177 126
9 lentelė
PLZ Hydral įsipareigojimai Žemutinės Silezijos regiono mokesčių tarnybai (tūkst. PLN)
1998 12 31
1999 12 31
2000 12 31
2001 12 31
2002 12 31
2003 12 31
2004 12 31
2005 12 31
2006 12 31
2007 12 31
Pagrindinė dalis
1 700
2 700
3 656
4 750
6 198
10 928
12 471
18 655
20 769
38 946
Palūkanos
750
1 100
1 500
1 950
2 900
3 200
3 800
5 347
8 450
10 553
Iš viso
2 450
3 800
5 156
6 700
9 098
14 128
16 271
24 002
29 219
49 499
10 lentelė
PLZ Hydral įsipareigojimai Vroclavo Psie Pole mokesčių tarnybai (tūkst. PLN)
1998 12 31
1999 12 31
2000 12 31
2001 12 31
2002 12 31
2003 12 31
2004 12 31
2005 12 31
2006 12 31
2007 12 31
Pagrindinė dalis
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
Palūkanos (13)
0
0
0
0
0
0
532
532
532
532
Iš viso
0
0
0
0
0
0
532
532
532
532
11 lentelė
PLZ Hydral įsipareigojimai Vroclavo miesto tarybai (tūkst. PLN)
1998 12 31
1999 12 31
2000 12 31
2001 12 31
2002 12 31
2003 12 31
2004 12 31
2005 12 31
2006 12 31
2007 12 31
Pagrindinė dalis
1 682
3 058
4 510
5 972
7 556
9 404
11 299
13 180
14 465
16 389
Palūkanos
1 800
2 200
3 500
5 500
7 100
7 950
8 500
9 065
9 951
10 698
Iš viso
3 482
5 258
8 010
11 472
14 656
17 354
19 799
22 245
24 416
27 087
12 lentelė
PLZ Hydra l įsipareigojimai Žemutinės Silezijos regiono tarnybai (tūkst. PLN)
1998 12 31
1999 12 31
2000 12 31
2001 12 31
2002 12 31
2003 12 31
2004 12 31
2005 12 31
2006 12 31
2007 12 31
Pagrindinė dalis
0
15
37
57
76
90
90
90
567
935
Palūkanos
0
2
8
14
21
29
35
40
75
136
Iš viso
0
17
45
71
97
119
125
130
642
1 071
13 lentelė
PLZ Hydral įsipareigojimai Valstybiniam neįgaliųjų reabilitacijos fondui (tūkst. PLN)
1998 12 31
1999 12 31
2000 12 31
2001 12 31
2002 12 31
2003 12 31
2004 12 31
2005 12 31
2006 12 31
2007 12 31
Pagrindinė dalis
2 446
2 937
3 457
3 394
4 313
4 771
4 927
5 510
5 577
5 639
Palūkanos
3 550
3 900
4 100
4 308
4 807
5 080
5 518
6 040
6 898
7 245
Iš viso
5 996
6 837
7 557
7 702
9 120
9 851
10 445
11 550
12 476
12 884
14 lentelė
PLZ Hydral įsipareigojimai Finansų ministerijai (tūkst. PLN)
1998 12 31
1999 12 31
2000 12 31
2001 12 31
2002 12 31
2003 12 31
2004 12 31
2005 12 31
2006 12 31
2007 12 31
Pagrindinė dalis
8 018,8
14 395,5
64 717,1
64 717,1
19 687,7
19 646,5
19 422,5
18 773,1
18 260,3
18 260,3
Palūkanos
1 372,9
2 639,2
9 627,6
28 741,3
0
0
0
0
193,7
1 117,1
Iš viso
9 391,7
17 034,7
74 344,7
93 458,4
19 687,7
19 646,5
19 422,5
18 773,1
18 454,0
19 377,4
(37)
Vieši kreditoriai už nepriemokas nustatė 15 lentelėje nurodytas palūkanų normas. Svarbu pažymėti, kad 8-14 lentelėse atsižvelgta į grąžintų lėšų dalį ir parodyta būklė metų pabaigoje; todėl bet kurių konkrečių metų palūkanos nėra tiesiogiai susijusios su pagrindine skolos dalimi, kuri gali kisti.
15 lentelė
Mokestinės nepriemokos palūkanos (14)
Metai
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
%
50
35
44
40
23
15
15
14
11
12
14
11
10
(38)
Socialinio draudimo tarnyba, Žemutinės Silezijos regiono mokesčių tarnyba, Vroclavo Psie Pole mokesčių tarnyba, Vroclavo miesto taryba ir Žemutinės Silezijos regiono tarnyba ne tik taikė atitinkamas palūkanas už mokestinę nepriemoką, bet užtikrino savo reikalavimus, užregistruodami PZL Hydral nekilnojamojo turto hipotekas. 16, 17, 18, 19 ir 20 lentelėse parodyti PZL Hydral turto hipotekų, kurias turi vieši kreditoriai, pokyčiai.
16 lentelė
Socialinio draudimo fondui užstatytas PZL Hydral turtas
Metai
Suma
Pastabos
1
1998
21 996 411,92 PLN
Hipotekų suma iš viso
2
1999
21 996 411,92 PLN
Hipotekų suma iš viso
3
2000
21 996 411,92 PLN
Hipotekų suma iš viso
4
2001
28 660 990,95 PLN
Hipotekų suma iš viso
papildyta 6 664 579,03 PLN hipoteka
5
2002
29 602 956,07 PLN
Hipotekų suma iš viso
papildyta 941 965,12 PLN hipoteka
6
2003
37 315 430,58 PLN
Hipotekų suma iš viso
papildyta 7 712 474,51 PLN hipoteka
7
2004
68 984 278,13 PLN
Hipotekų suma iš viso
papildyta 31 668 847,55 PLN hipoteka
8
2005
82 625 551,83 PLN
Hipotekų suma iš viso
papildyta 1 364 127,70 PLN hipoteka
9
2006
91 511 663,94 PLN
Hipotekų suma iš viso
papildyta 8 886 112,11 PLN hipoteka
10
2007
96 153 021,00 PLN
Hipotekų suma iš viso
papildyta 4 641 357,06 PLN hipoteka
17 lentelė
Žemutinės Silezijos regiono mokesčių tarnybai užstatytas PZL Hydral turtas
Metai
Suma
Pastabos
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
-
-
4
2001
-
-
5
2002
-
-
6
2003
-
-
7
2004
-
-
8
2005
5 692 649,25 PLN
Hipotekų suma iš viso
9
2006
5 692 649,25 PLN
Hipotekų suma iš viso
10
2007
5 692 649,25 PLN
Hipotekų suma iš viso
18 lentelė
Vroclavo Psie Pole mokesčių tarnybai užstatytas PZL Hydral turtas
Metai
Suma
Pastabos
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
112 759,61 PLN
Hipotekų suma iš viso
4
2001
212 138,61 PLN
Hipotekų suma iš viso
papildyta 99 379,00 PLN hipoteka
5
2002
212 138,61 PLN
Hipotekų suma iš viso
6
2003
212 138,61 PLN
Hipotekų suma iš viso
7
2004
212 138,61 PLN
Hipotekų suma iš viso
8
2005
212 138,61 PLN
Hipotekų suma iš viso
9
2006
212 138,61 PLN
Hipotekų suma iš viso
10
2007
212 138,61 PLN
Hipotekų suma iš viso
19 lentelė
Vroclavo miesto tarybai užstatytas PZL Hydral turtas
Metai
Suma
Pastabos
1
1998
710 074,30 PLN
Hipotekų suma iš viso
2
1999
710 074,30 PLN
Hipotekų suma iš viso
3
2000
710 074,30 PLN
Hipotekų suma iš viso
4
2001
945 962,80 PLN
Hipotekų suma iš viso
papildyta 235 888,50 PLN hipoteka
5
2002
2 119 622,40 PLN
Hipotekų suma iš viso
papildyta 1 173 659,60 PLN hipoteka
6
2003
2 119 622,40 PLN
Hipotekų suma iš viso
7
2004
11 217 294,85 PLN
Hipotekų suma iš viso
papildyta 9 097 672,45 PLN hipoteka
8
2005
11 217 294,85 PLN
Hipotekų suma iš viso
9
2006
12 589 452,85 PLN
Hipotekų suma iš viso
papildyta 3 538 324,00 PLN hipoteka
10
2007
15 379 758,25 PLN
Hipotekų suma iš viso
papildyta 2 790 305,40 PLN hipoteka
20 lentelė
Žemutinės Silezijos regiono tarnybai užstatytas PLZ Hydral turtas
Metai
Suma
Pastabos
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
-
-
4
2001
-
-
5
2002
634 594,10 PLN
Hipotekų suma iš viso
6
2003
634 594,10 PLN
Hipotekų suma iš viso
7
2004
634 594,10 PLN
Hipotekų suma iš viso
8
2005
634 594,10 PLN
Hipotekų suma iš viso
9
2006
634 594,10 PLN
Hipotekų suma iš viso
10
2007
634 594,10 PLN
Hipotekų suma iš viso
(39)
Lenkijos valdžios institucijos taip pat pažymėjo, kad vieši kreditoriai atsižvelgė į tai, kad pramoninio nekilnojamojo turto vertė Vroclave nuo 2003 iki 2008 m. labai išaugo. Nekilnojamojo turto kainos visur išaugo 100 %, o PZL Hydral nekilnojamojo turto vertė padidėjo 300 %. Todėl viešų kreditorių, turinčių PZL Hydral turto hipotekų, turimo užstato vertė de facto padidėjo.
(40)
Lenkijos valdžios institucijos informavo Komisiją, kad Valstybinis neįgaliųjų reabilitacijos fondas ir Finansų ministerija neturi jokio PZL Hydral turto užstato (hipotekų). Tačiau Finansų ministerija ėmėsi priverstinio dalies įsiskolinimo jai grąžinimo priemonių sudarydama 2002 m. gegužės 20 d. susitarimą su PZL Hydral - pagal šį susitarimą PZL Hydral turėjo iki 2002 m. pabaigos apmokėti didelę dalį savo įsipareigojimų, kaip parodyta 14 lentelėje.
(41)
Lenkijos valdžios institucijų teigimu vieši kreditoriai - kitaip negu privatūs - ėmėsi priverstinio vykdymo veiksmų, pasitelkdami teismo priverstinio vykdymo pareigūną. 1998-2007 m. Socialinio draudimo tarnyba išleido vykdomuosius raštus 119,95 mln. PLN sumai, Žemutinės Silezijos regiono tarnyba - 43,8 mln. PLN sumai, Valstybinis neįgaliųjų reabilitacijos fondas - 2,1 mln. PLN sumai, tačiau per priverstinio vykdymo procesą faktiškai gautų sumų dydis neatitiko vykdomuosiuose raštuose nurodytų įsipareigojimų dydžio. Lenkijos valdžios institucijos pabrėžė, kad teismo priverstinio vykdymo pareigūno manymu, alternatyvios priemonės, pavyzdžiui, turto perėmimas, nebuvo tinkamos ir neturėjo ekonominės prasmės. Kiti vieši kreditoriai nesiėmė priverstinio vykdymo veiksmų, bet stebėjo privatizavimo ir restruktūrizavimo procesą, kuris, jų įsitikinimu, suteiktų jiems didesnę grąžą negu tiesioginis įsiskolinimų jiems grąžinimas.
21 lentelė
Viešų kreditorių priverstinio vykdymo veiksmų prieš PZL Hydral santrauka (1997-2009)
Metai
Apmokėti viešieji įsipareigojimai
1
1998
206 349,90 PLN
2
1999
0,00 PLN
3
2000
674 100,75 PLN
4
2001
4 922 525,14 PLN
5
2002
3 209 042,05 PLN
6
2003
223 928,70 PLN
7
2004
1 960 765,69 PLN
8
2005
3 641 223,35 PLN
9
2006
4 472 476,92 PLN
10
2007
9 455 133,89 PLN
11
2008
54 590 790,45 PLN
12
2009
4 500 000 PLN
Iš viso
87 846 336,84 PLN
(42)
1998-2009 m. įvykdyti viešieji įsipareigojimai sudarė 87,846 mln. PLN (26 %).
(43)
Nuo 2003 m. PZL Hydral vykdomų viešųjų įsipareigojimų suma labai išaugo.
II.3. PZL Hydral bendrovės sunkumai
(44)
22 lentelėje parodyti PZL Hydral 1998-2009 m. finansiniai duomenys.
22 lentelė
Kai kurie PZL Hydral finansinių ataskaitų duomenys (tūkst. PLN)
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Pajamos iš grynojo pardavimo
44 088
46 403
45 691
37 933
35 500
37 111
34 651
47 560
48 618
55 741
32 757
11 870
Pardavimo pelnas (nuostoliai)
(10 839)
(1 546)
2 004
(8 772)
(10 005)
(9 420)
(6 857)
972
49
3 641
(6 454)
(165 020)
Grynasis pelnas (nuostolis) (15)
(13 661)
(13 354)
217
18,473
49,346
(177 982)
(48 151)
(14 927)
(1 076)
61 578
23 902
46
Turtas iš viso
203 936
212 834
228 344
250 115
192 013
113 255
86 966
92 011
76 986
111 051
35 661
30 617
Akcininkų nuosavybė (neigiama)
9 707
3 078
268
18 440
15 074
(166 664)
(214 815)
(229 743)
(250 500)
(188 922)
(165 020)
(164 974)
Ilgalaikiai įsipareigojimai ir rezervai
194 231
209 756
228 075
231 675
176 939
279 920
301 781
321 753
327 486
299 973
200 681
195 592
(45)
1998-2002 m. PZL Hydral nuosavo kapitalo rodiklis buvo teigiamas. Nuo 2003 m. nuosavo kapitalo rodiklis buvo neigiamas, iki 2007 m. buvo sistemiškai patiriami grynieji nuostoliai. Nuo 2007 iki 2009 m. PZL Hydral veikė pelningai. PZL Hydral turto vertė sumažėjo nuo 203,936 mln. PLN 1998 m. iki 76,986 mln. PLN 2006 m. Ilgalaikiai įsipareigojimai nuolat augo nuo 1998 iki 2001 m. ir nuo 2003 iki 2006 m., kai pasiekė 327,486 mln. PLN.
(46)
Kaip buvo paaiškinta, nuo 2008 m. PZL Hydral pajamų gavo daugiausia iš paslaugų pardavimo, ankstesniais metais pagamintų atsargų pardavimo ir, iš dalies, iš savo antrinių bendrovių.
II.4. PZL Wrocław bendrovės sunkumai
(47)
Dėl finansinės PZL Wrocław padėties nei 2007, nei 2008, nei 2009 m. PZL Wrocław neprarado daugiau kaip 50 % savo kapitalo ir neatitiko kriterijų bankroto procedūrai pradėti pagal Lenkijos įstatymus. PZL Wrocław apyvarta 2006 m. sudarė 5,3 mln. PLN, 2007 m. - 23 mln. PLN, 2008 m. - 60 mln. PLN. 2006 m. grynasis nuostolis sudarė 1 mln. PLN, 2007 m. grynasis pelnas siekė 0,04 mln. PLN ir 2008 m. labai išaugo iki 8,7 mln. PLN.
(48)
Kaip matyti iš PZL Wrocław finansinių ataskaitų, ilgalaikio turto vertė padidėjo nuo 4,8 mln. PLN 2006 m. iki 25,7 mln. PLN 2007 m., 2008 m. jis sudarė 27 mln., o 2009 m. - 29 mln. PLN. Pagal Lenkijos biudžeto įstatymą finansinius išteklius karinėms reikmėms įsigyti kasmet skiria Gynybos ministerija. 2008 m. PZL Wrocław sudarė sutarčių ir pardavė karinių prekių (pvz., hidraulinių sistemų, pneumatinių kuro kontrolės sistemų komponentų) už […] sumą, suteikė Gynybos ministerijai priežiūros paslaugų už […] , t. y. iš viso už […].
(49)
Lenkijos valdžios institucijos taip pat tvirtina, kad iki 2008 m. pabaigos rinkoje, kurioje veikė PZL Wrocław, t. y. aviacijos ir gynybos rinkoje, augimo lėtėjimo požymių nebuvo.
(50)
Tačiau 2009 m. PZL Wrocław patyrė finansinių sunkumų dėl to, kad dėl ekonominės krizės labai sumažėjo Gynybos ministerijos užsakymų. 2009 m. užsakytų ir parduotų karinių prekių (pvz., hidraulinių sistemų, pneumatinių kuro kontrolės sistemų komponentų) vertė sumažėjo iki […], o suteiktų priežiūros paslaugų vertė sumažėjo iki […]. Dėl to karinių prekių pardavimas sumažėjo […] %, palyginti su 2008 m. Todėl PZL Wrocław 2009 m. patyrė 8,3 mln. PLN grynųjų nuostolių. Jos apyvarta sumažėjo nuo 60 mln. PLN 2008 m. iki 41 mln. PLN 2009 m.
(51)
Bendrovės įsipareigojimai padidėjo nuo 31 mln. PLN 2008 m. iki 35 mln. PLN 2009 m. 2006 m. įsipareigojimai sudarė 7 mln. PLN, o 2007 m. - 18,4 mln. PLN.
(52)
Lenkijos valdžios institucijos informavo Komisiją, kad pagal Lenkijos įstatymus (16) PZL Wrocław dar neatitiko kriterijų bankroto procedūrai pradėti. Tačiau jeigu dabartinis Hydral Group restruktūrizavimo procesas, grindžiamas prielaidomis, kuriomis grindžiamas įsipareigojimų pagal viešąją teisę restruktūrizavimo planas ir pagrindinė sutartis su investuotoju, bus nesėkmingas, PZL Wrocław turės pateikti paraišką dėl bankroto.
II.5. Restruktūrizavimo planas ir privatizavimo procesas
(53)
PZL Hydral ir PZL Wrocław restruktūrizavimo planą (toliau - Planas) reikia vertinti atsižvelgiant į Lenkijos pastangas privatizuoti gyvybingas verslo dalis, ypač aviacijos ir gynybos srityse.
(54)
1998 m. privati konsultacijų grupė Business Management Finance S.A parengė PZL Hydral restruktūrizavimo strategiją. Strategiją sudarė dabartinės PZL Hydral finansinės padėties įvertinimas ir išlaidų bei restruktūrizavimo veiklos analizė. Joje nurodyta, kad būtų tikslinga kai kurį PZL Hydral turtą atskirti ir parduoti privačiam investuotojui, kad būtų galima restruktūrizuoti PZL Hydral įsipareigojimus.
(55)
PZL Hydral ir PZL Wrocław, kuri buvo prijungta 2004 m., akcininkai rengė reguliarius susitikimus, kad aptartų grupės ar jos dalių (PZL Wrocław) privatizavimą, ir derėjosi dėl sandorio su suinteresuotosiomis šalimis sąlygų.
(56)
Taigi Lenkijos valdžios institucijos pradėjo derybas su galimais investuotojais, kurias privatūs (tik kai vyko pirmas bandymas privatizuoti su […]) ir vieši kreditoriai atidžiai stebėjo. Derybos vyko su šiomis bendrovėmis: […] (2002-2006), […] (2007-2008), […] (2008) ir, nuo 2009 m., su dabartiniu investuotoju […] (toliau - „[…]“, arba investuotojas).
(57)
2002 m. bendradarbiaujant pramonės srityje su […], pasauliniu aviacijos komponentų gamintoju, kurio metinė apyvarta 2009 m. buvo […], prasidėjo derybos dėl PZL Hydral pardavimo. 2002 m. lapkričio 25 d. […] ir PZL Hydral sudarė susitarimą dėl informacijos neatskleidimo. 2003 m. balandžio 22 d. […] nusiuntė ketinimų protokolą PZL Hydral, kuriame išreiškė savo susidomėjimą galimu PZL Hydral akcijų pirkimu ir norą atlikti išsamų patikrinimą. Išsamus patikrinimas atliktas 2003 m. gegužės mėn. 2005 m. balandžio mėn. […] išplėtė išsamaus patikrinimo mastą, atsižvelgdamas į galimą PZL Wrocław, kuri buvo prijungta 2004 m., pirkimą. 2005 m. birželio mėn. dokumentai buvo pateikti […]. Per antrą 2005 m. pusmetį ir pirmą 2006 m. pusmetį vyko daugybė susitikimų su […] atstovais. Tačiau nuo 2006 m. lapkričio mėn. […] nesiėmė veiksmų, kad sandoris būtų užbaigtas.
(58)
Lenkijos valdžios institucijų teigimu, […] pasitraukė iš derybų, nes nebuvo rastas sprendimas dėl bendrovės skolos.
(59)
Per šias derybas vieši ir privatūs kreditoriai buvo reguliariai, kartais kas savaitę, informuojami apie jų eigą.
(60)
Lenkijos valdžios institucijos vykdė naują privatizavimo strategiją, kuria daugiausia buvo siekiama, kad PZL Wrocław verslas būtų gyvybingas ir jį būtų galima parduoti, tada nutraukti PZL Hydral veiklą pasinaudojant lėšomis, gautomis pardavus PZL Wrocław ir kitas jos antrines bendroves bei turtą. Šiai strategijai PVA, PZL Hydral ir vieši PZL Hydral kreditoriai pritarė ir ketvirtą 2007 m. ketvirtį ji įforminta kaip 2007-2010 m. restruktūrizavimo planas (toliau - Planas).
(61)
Pagal Planą viešiems kreditoriams turėjo būti sumokėta iš pajamų, gautų pardavus PZL Hydral turtą: Zakład Ciepłowniczy „Term-Hydral“ Sp. z o.o. - 1 mln. PLN, Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o. - 3 mln. PLN. Numatyta, kad pardavus PZL Wrocław bus gauta 65,9 mln. PLN (įskaitant liejyklą). Planuota, kad pardavus kitą finansinį turtą bus gauta 0,5 mln. PLN, o nekilnojamąjį turtą - BBCenter - 47,5 mln. PLN, automobilių parką - 2 mln. PLN, jėgainę (GSZ) - 0,9 mln. PLN. Taigi Planas buvo grindžiamas prielaida, kad pardavus turtą iš viso bus gauta 120,8 mln. PLN.
(62)
Plane taip pat numatyta 36 mln. PLN kapitalo injekcija, siekiant garantuoti, kad viešiems kreditoriams būtų grąžinta 156,8 mln. PLN. Taip pat numatyta, kad PVA gali skirti dar vieną, 77,4 mln. PLN kapitalo injekciją, kad būtų galima apmokėti 1996-1998 m. įsipareigojimus Socialinio draudimo tarnybai.
(63)
Vėliau, 2007 m. sausio mėn., PZL Wrocław įsigijo karinius pažymėjimus ir leidimus prekiauti ginklais (žr. 16 dalį). Per 2007 m. ji įsigijo daugiau turto, įrenginių, įrangos, taip pat įgijo praktinės patirties. Tai finansavo iš 12,5 mln. PLN paskolos, kurią PVA suteikė PZL Wrocław2007 m. gegužės 24 d. (toliau - 2007 m. paskola), ir kontroliuojančiosios įmonės, PZL Hydral, įnašo natūra į PZL Wrocław kapitalą 2007 m. gruodžio mėn. perdavus turtą.
(64)
Lenkijos valdžios institucijos taip pat pabrėžė, kad 2007 m. paskola suteikta tikintis, kad PVA įsigis apie […] % PZL Wrocław akcijų (nurašius skolą mainais už nuosavo kapitalo dalį) ir kad PVA gaus tinkamą grąžą už kapitalo investiciją, kai parduos turimas PZL Wrocław akcijas, o PZL Hydral pasinaudos savo akcijų paketu, kad patenkintų viešų kreditorių reikalavimus.
(65)
2007 m. suteiktai paskolai taikoma kintanti 3 mėn. WIBOR palūkanų norma, pridedant 200 bazinių punktų, tuo metu 6,45 %, paskola suteikta pradiniam laikotarpiui iki 2007 m. pagal susitarimą, kad terminas bus pratęstas, kol skola bus nurašyta mainais už nuosavo kapitalo dalį, iki PZL Wrocław pardavimo. Skola užtikrinta šiuo užstatu:
-
įkeitimų registre užregistruotu 5,5 mln. PLN vertės ilgalaikio PZL Wrocław turto (įrenginių) įkeitimu (17),
-
paprastuoju 66 850 akcijų, sudariusių 100 % bendrovės akcijų sandorio metu, 2007 m. gegužės mėn., ir […] % 2007 m. pabaigoje, įkeitimu (18).
(66)
Lenkijos valdžios institucijos informavo Komisiją, kad 2007 m. gegužės mėn. PZL Wrocław vertę PVA prašymu nustatė konsultantai Realizacja Inwestycji Techniczno-Ekonomicznych, veikiantys kaip nepriklausomi ekspertai. Taikyti trys vertinimo metodai: pajamų metodas, grindžiamas diskontuotu grynuoju pelnu (1 metodas), pajamų metodas, grindžiamas diskontuotu grynuoju pelnu ir nusidėvėjimu (2 metodas), ir diskontuotų pinigų srautų metodas (3 metodas) (19), taip pat jautrumo analizė (vidutinis, optimistinis ir pesimistinis scenarijai).
(67)
PZL Wrocław vertė nustatyta pagal šiuos tris metodus:
1 metodas:
a)
pagal vidutinį scenarijų nustatyta vertė […];
b)
pagal optimistinį scenarijų nustatyta vertė […];
c)
pagal pesimistinį scenarijų nustatyta vertė […].
2 metodas:
a)
pagal vidutinį scenarijų nustatyta vertė […];
b)
pagal optimistinį scenarijų nustatyta vertė […];
c)
pagal pesimistinį scenarijų nustatyta vertė […].
3 metodas:
a)
pagal vidutinį scenarijų nustatyta vertė […];
b)
pagal optimistinį scenarijų nustatyta vertė […];
c)
pagal pesimistinį scenarijų nustatyta vertė […].
(68)
PZL Wrocław įvertinti naudoti šie trys elementai:
-
bendrovės finansinės prognozės, įskaitant pinigų srautų, grynojo pelno ir nusidėvėjimo prognozes 2007-2011 m., atsižvelgiant į jautrumo analizę (vidutinį, optimistinį ir pesimistinį scenarijus); žr. toliau 23 lentelę;
-
diskonto norma, pagrįsta vidutine svertine kapitalo kaina (WACC) kuri yra 10,25 %; ir
-
prielaida, kad po 2007-2011 m. pinigų srautai bus pastovūs.
23 lentelė
Įvairūs 2007 m. tyrime numatyti scenarijai (tūkst. PLN)
Metai
2007
2008
2009
2010
2011
Vidutinis scenarijus
Pinigų srautai
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Grynasis pelnas
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Nusidėvėjimas
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Grynasis pelnas + nusidėvėjimas
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Optimistinis scenarijus
Pinigų srautai
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Grynasis pelnas
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Nusidėvėjimas
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Grynasis pelnas + nusidėvėjimas
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Pesimistinis scenarijus
Pinigų srautai
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Grynasis pelnas
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Nusidėvėjimas
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Grynasis pelnas + nusidėvėjimas
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(69)
Visuose trijuose metoduose diskonto norma apskaičiuota kaip vidutinė svertinė kapitalo kaina ir yra 10,25 % (20). Bendrovės finansinės prognozės, įskaitant pinigų srautų, grynojo pelno ir nusidėvėjimo prognozes 2007-2011 m., atsižvelgiant į jautrumo analizę (vidutinį, optimistinį ir pesimistinį scenarijus), atliktos remiantis PZL Wrocław pateiktais duomenimis. Kaip matyti iš tyrimo, šie duomenys daugiausia grindžiami prognozuojamais Gynybos ministerijos užsakymais.
(70)
Pagal šį vertinimą nustatydamos bendrovės akcijų vertę Lenkijos valdžios institucijos rėmėsi pesimistiniu scenarijumi, pagal kurį gauti prasčiausi rezultatai. Atsižvelgdamos į tai, jos darė prielaidą, kad užstato paprastuoju PZL Wrocław akcijų įkeitimu rinkos vertė buvo ne mažesnė kaip 20,3 mln. PLN (21). Todėl Lenkijos valdžios institucijos manė, kad kartu su įkeistais įrenginiais, kurių vertė tuo metu buvo 5,5 mln. PLN, užstato vertė tuo metu viršijo paskolos vertę.
(71)
Be to, remdamasi ekspertų tyrimu, PVA 2007 m. nusprendė, kad būtų tikslinga atsižvelgti į PZL Wrocław vertę 2007 m. pabaigoje, kuri buvo […], ir pritaikyti vidutinį scenarijų. PVA taip pat atsižvelgė į tai, kad ji gaus grąžos iš savo investicijos. Tiesioginė grąža, kurią PVA galėtų gauti, jeigu nurašytų skolą mainais už dalį nuosavo kapitalo, iki pardavimo ir turėtų […] % akcijų (tai preliminarus procentinis dydis, kurį PVA taikė kaip darbinę prielaidą), sudarytų ne mažiau kaip 48,5 mln. PLN.
(72)
Taigi Lenkijos valdžios institucijos tvirtino, kad 2007 m. paskolos atveju PVA veikė kaip investuotojas PZL Wrocław pardavimo procese. Lenkijos valdžios institucijos taip pat nurodė, kad dėl to 2007 m. paskola nebuvo suteikta PZL Hydral, kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą.
(73)
Pagal naują privatizavimo strategiją ir 2007-2010 m. restruktūrizavimo planą […], […] pasaulinė aviacijai, kosmosui ir gynybos pramonei skirtų sistemų ir paslaugų lyderė, kurios pajamos 2009 m. siekė […], 2007 m. pirmą ketvirtį pradėjo derybas dėl PZL Wrocław pardavimo ir 2007 m. liepos-rugpjūčio mėn. ir 2008 m. vasario mėn. atliko išsamų PZL Wrocław tyrimą. Šios derybos buvo esamo pramoninio bendradarbiavimo rezultatas.
(74)
2008 m. sausio 31 d. […] pateikė pasiūlymą dėl PZL Wrocław akcijų, kurį pirmą kartą padidino 2008 m. vasario 14 d.2008 m. kovo 17-18 d. […] atstovai surengė susitikimą su PVA. 2008 m. balandžio 2 d. […] padidino savo pasiūlymą antrą kartą. 2008 m. balandžio 2 d. už akcijas siūloma kaina buvo […] (ji atspindėjo PZL Wrocław vertę, buvusią 2007 m. gruodžio 31 d.), įtraukiant pagal specialią formulę apskaičiuotus trumpalaikio turto pokyčius. Lenkijos valdžios institucijos informavo Komisiją, kad pritaikius formulę, siekiant atsižvelgti į pelno augimą, kaina padidėtų […].
(75)
Šis pasiūlymas atitiko PVA pasamdyto nepriklausomo eksperto vertinimą. Per šį vertinimą, kurį atliko ekonomikos daktaras Dariusz Zarzecki, padaryta išvada, kad 2008 m. kovo mėn. PZL Wrocław vertė buvo […], skaičiuojant pagal grynosios turto vertės metodą (toliau - GTV metodas). Taikant šį metodą svarbiausias kriterijus vertinant yra turtas, atsižvelgiama į turto vertę ir į balansinius ir nebalansinius kredito ir debeto straipsnius. Kartu atsižvelgiama į PZL Hydral vertę, apskaičiuotą pagal diskontuotų pinigų srautų metodą (toliau - DPS metodas) - atsižvelgta į būsimas pajamas ne tik iš materialiojo, bet ir iš nematerialiojo PZL Wrocław turto. Tyrime nėra jokios jautrumo analizės (t. y. jame neaptariami skirtingi scenarijai).
(76)
Pagal DPS metodą pinigų srautų prognozės nuo 2008 m. grindžiamos PZL Wrocław finansiniu 2007-2013 m. planu, kuriame daroma prielaida, kad infliacija bus tokia, kokią 2008 m. vasario mėn. atitinkamam laikotarpiui prognozavo Lenkijos nacionalinis bankas. Įvertinta kapitalo kaina yra 16,65 %: ją sudaro nerizikinga palūkanų norma (4,70 %), rinkos rizikos priemoka (7,17 %), sektoriaus rizikos priemoka (1,78 %) ir rinkos dydžio priemoka (3 %), atsižvelgiant į PZL Wrocław dydį, palyginti su konkurentais (kaip antai […] arba […]). Tyrime daroma prielaida, kad nuo 2014 m. pinigų srautai augs po 3 % per metus (kai infliacija yra 2 %).
24 lentelė
PZL Wrocław būsimų pinigų srautų prognozė (tūkst. PLN)
Metai
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Nuosavo kapitalo kaina (%)
16,65
16,65
16,65
16,65
16,65
16,65
Būsimų pinigų srautų prognozė
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Diskontuotų būsimų pinigų srautų prognozė
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(77)
Pagal pakoreguotos grynosios turto vertės metodą vertinama „veiklos tęstinumo prielaida“, pakoreguojant viso turto ir įsipareigojimų vertę, kad ji atitiktų tikrąją rinkos vertę (22). Įsipareigojimų, kurių buhalterinė vertė buvo 18,35 mln. PLN, pakoreguota grynoji turto vertė buvo […], ji apskaičiuota atsižvelgiant į planuojamą 2007 m. skolos nurašymą mainais už nuosavo kapitalo dalį. Atliekant paskutinį koregavimą atsižvelgta į nebalansinį turtą.
25 lentelė
PZL Wrocław - pakoreguotos GTV metodas (tūkst. PLN) (23)
Buhalterinė vertė
Grynoji turto vertė
Ilgalaikis turtas
25 710
[…]
Trumpalaikis turtas
9 945
[…]
Įsipareigojimai
18 350
[…]
Nebalansinis turtas
0
[…]
Iš viso
17 305
[…]
(78)
Pakoreguota grynoji ilgalaikio turto vertė yra […], jo buhalterinė vertė sudaro 25,710 mln. PLN. Koregavimas iš esmės atliktas apskaičiuojant tikrąją viso turto rinkos vertę, remiantis 2007 m. kovo 29 d. nepriklausomo eksperto Realizacja Inwestycji Techniczno-ekonomicznych atliktu ir Komisijai pateiktu tyrimu. Tyrime iš esmės skaičiuojama nekilnojamojo turto, pastatų ir žemės, vertė. Pastatų vertė apskaičiuota pagal tokią formulę:
V = Cn (1-Lu/100) × R
„Cn“ yra naujo pastato statybos kaina; „Lu“ yra pastato naudojimo lygis; „R“ yra koeficientas, kuriuo atsižvelgiama į skirtingų regionų kainų skirtumus. Žemės vertė apskaičiuota lyginamuoju būdu, darant prielaidą, kad žemės kaina atitinka kainą, gautą už panašų žemės sklypą, ją pakoregavus pagal infliacijos svyravimus.
(79)
Įsipareigojimų, kurių buhalterinė vertė sudarė 18,350 mln. PLN, pakoreguota grynoji turto vertė sudarė […] ir buvo apskaičiuota remiantis planuojamu 2007 m. skolos nurašymu mainais už nuosavo kapitalo dalį.
(80)
Per paskutinį koregavimą atsižvelgta į nebalansinį turtą. Straipsniai, kurie nėra įtraukiami į balansą, bet turėtų būti įtraukti vertinant, pasak tyrimo autorių yra: „žmogiškųjų išteklių organizacinė struktūra“ ir „gamybos proceso organizacinė struktūra“, atsižvelgiant į nekiekybinius vertinimo aspektus, susijusius su bendrovės valdymo verte.
(81)
Gavusios […] pasiūlymą, Lenkijos valdžios institucijos 2008 m. kovo mėn. pranešė Komisijai apie Planą kaip pagalbą restruktūrizuojant PZL Hydral, darydamos prielaidą, kad PZL Wrocław bus parduota už […]. Jos taip pat įtraukė 2007 m. paskolą ir papildomą 4 mln. PLN paskolą, kuri turėjo būti suteikta PZL Wrocław įgyvendinant priemones deryboms su […] užbaigti.
(82)
Papildoma paskola (toliau - 2008 m. paskola) buvo suteikta 2008 m. balandžio 2 d., tą dieną, kai PVA gavo išsamesnių duomenų apie antrą pasiūlymo padidinimą. PVA suteikė šią paskolą kaip trumpalaikę paskolą, kol bus užbaigtas sandoris su […]. PZL Wrocław buvo reikalingi pinigai, kad galėtų įvykdyti Gynybos ministerijos užsakymus, kurių pradėjo daugėti.
(83)
Paskola suteikta penkerių metų laikotarpiui už kintamą palūkanų normą, nustatytą pagal Komisijos orientacinę normą Lenkijai (6,42 % tuo metu, kai buvo suteikta) ir buvo užtikrinta šiuo užstatu:
-
registruotu ilgalaikio PZL Wrocław turto (keturių įrenginių ir įrangos), kurio vertė 2,8 mln. PLN, įkeitimu, užregistruotu įkeitimų registre;
-
gautinų sumų pagal komercinę sutartį, iš viso 5,2 mln. PLN, perleidimu.
(84)
Todėl Lenkijos valdžios institucijos mano, kad įkeitimų vertė viršijo paskolos vertę.
(85)
Paskola suteikta, kad PZL Wrocław galėtų įsigyti gamybos procesui reikalingų įrenginių. PVA suteikė 2008 m. paskolą jau pažengus deryboms su […], remdamasi prielaida, kad ją grąžins PZL Wrocław iš savo lėšų arba investuotojas.
(86)
Tuo remdamosi Lenkijos valdžios institucijos tvirtino, kad PVA veikė ne kaip privatus investuotojas, bet kaip PZL Wrocław parduodantis subjektas.
(87)
Lenkijos valdžios institucijos taip pat informavo Komisiją, kad PZL Wrocław veikla 2008 m. iš dalies buvo finansuojama iš veiklos nuomos. 2008 m. birželio mėn. sudarytos dvi veiklos nuomos sutartys […] ir […] su privačia bendrove […]. Grynoji šios nuomos vertė pagal šias sutartis buvo 271 002 EUR ir 401 263,20 EUR (0,82 mln. PLN, įskaitant pridėtinės vertės mokestį) (24). PZL Wrocław nuomos kaina pagal šias sutartis sudarė 88 762,30 EUR - tai skirtumas tarp grynosios įrenginių vertės ir grynosios nuomos vertės. Šios sutartys veikia panašiai kaip paskolos, o nuomos objektas atlieka užstato funkciją. Pasibaigus nuomai PZL Wrocław įgis teisę nupirkti įrenginius už 5 835 EUR. Prieš sudarydama šias nuomos sutartis su PZL Wrocław, […] nuodugniai išanalizavo finansinę ir ekonominę bendrovės padėtį, taip pat ir jos gebėjimą sukurti pakankamą pinigų srautą, kad galėtų sumokėti įmokas.
(88)
Lenkijos valdžios institucijos savo pradiniame pranešime taip pat paminėjo 13,5 mln. PLN skolos (ir palūkanų) nurašymą mainais už nuosavo kapitalo dalį, numatytą Plane.
(89)
2008 m. kovo ir balandžio mėn. buvo baigtos derybos dėl akcijų perdavimo sutarties sąlygų. Tačiau 2008 m. balandžio 14 d. […] atsiėmė savo pasiūlymą. Lenkijos valdžios institucijų teigimu, galima to priežastis buvo dideli pokyčiai pasaulinėje rinkoje, įvykę dėl ekonominės krizės.
(90)
Kadangi […] pasitraukė iš derybų, pardavimo procesas pradėtas iš naujo. Apie pardavimą paskelbta vidaus ir tarptautinėje spaudoje - paskelbtas kvietimas dalyvauti derybose dėl 100 % PZL Wrocław akcijų pirkimo. 2008 m. gegužės 19 d. kvietimas paskelbtas Puls Biznesu („Verslo pulsas“), didžiausiame Lenkijos specializuotame leidinyje, ir Rzeczpospolita, didžiausiame šalies dienraštyje. 2008 m. gegužės 20-26 d. jis taip pat paskelbtas Flight International, pasauliniame specializuotame aviacijos žurnale. 2008 m. lapkričio mėn. duomenys apie planuojamą pardavimą paskelbti Raport Wojsko Technika Obronność, Lenkijos aviacijos žurnale, skirtame užsienio skaitytojams. Pasiūlymų pirkti akcijas nebuvo gauta.
(91)
Taigi PZL Hydral ėmėsi tolesnių priemonių ir šią informaciją tiesiogiai perdavė ir pristatė bendrovėms, kurias galėtų dominti PZL Wrocław pirkimas. Lenkijos valdžios institucijos pažymėjo, kad apie pardavimą buvo pranešama mugėse ir pramonės renginiuose, taip pat ir per aviacijos šventes (25), daugiau kaip 80 bendrovių išsiųsti laiškai. Lenkijos valdžios institucijos taip pat nurodė, kad informacija apie pardavimą buvo viską laiką skelbiama PZL Hydral interneto svetainėje, kurią kasmet aplanko 500 000 lankytojų. Atsižvelgdamos į specifinį PZL Wrocław gamybos pobūdį (ji tiekia prekes ir teikia paslaugas Lenkijos ginkluotosioms pajėgoms, PZL Wrocław yra ypač svarbi nacionaliniam saugumui), gana aukštą aviacijos pramonės koncentracijos lygį pasaulyje ir gana nedidelį galimų investuotojų skaičių, Lenkijos valdžios institucijos tvirtino, kad visi galimi investuotojai turėjo galimybę gauti informaciją apie PZL Wrocław pardavimą ir dalyvauti jos privatizavimo procese. Todėl, Lenkijos valdžios institucijų teigimu, visas sektorius žinojo apie pardavimą.
(92)
Pranešime apie pardavimą buvo tik kviečiama dalyvauti derybose, jame nebuvo jokių konkrečių sąlygų.
(93)
Lenkijos valdžios institucijoms savo pastangas atnaujinus, 2008 m. antrą pusmetį PVA gavo pirmą susidomėjimo laišką, o vėliau ir pasiūlymą iš […]. Antrą 2008 m. pusmetį PVA gavo antrą susidomėjimo laišką, šįkart iš […].
(94)
2008 m. rugsėjo 30 d. […] pateikė preliminarų neįpareigojantį pasiūlymą pirkti 100 % PZL Wrocław akcijų (toliau - 2008 m. rugsėjo 30 d. pasiūlymas) už […] sumą. […] yra investicinis fondas, investuojantis privataus kapitalo rinkoje, kurio savininkas (privatus asmuo) taip pat valdo 100 % […] dalį (26). 2008 m. rugsėjo 30 d. buvo pateiktas pasiūlymas pirkti bendrovę be skolų, su sąlyga, kad 2009 m. finansiniai rezultatai (ypač grynasis pelnas ir pelnas neatskaičius palūkanų, mokesčių, nusidėvėjimo ir amortizacijos (EBITDA)) bus tokie, kaip 2008 m. Visų pirma, turėjo būti pasiektas ne mažesnis kaip […] EBITDA, 2009 m. gautas ne mažesnis kaip […] grynasis pelnas; be to, buvo reikalaujama, kad pardavimo augimas sudarytų 5 %. Tačiau dėl finansų krizės PZL Wrocław pajamos sumažėjo apie 35 %, ir pasiūlyme nurodyti lyginamieji rodikliai nebuvo pasiekti. Iki pirmo 2009 m. ketvirčio PZL Hydral jau galutinai žinojo, kad finansiniai rezultatai neatitiks minimalių […] pasiūlyme reikalaujamų rodiklių. Be to, 2009 m. pradžioje patvirtintas mažesnis Gynybos ministerijos užsakymų kiekis, tai turėjo reikšmingo poveikio bendrovės pelningumui. Vėliau ryšiai su […] nebuvo palaikomi.
(95)
[…], […] bendrovė, viena iš stambiausių pasaulyje technologiškai pažangių aviacijos produktų (skirtų komerciniams, regioniniams, įmonių ir kariniams orlaiviams) ir pramonės produktų tiekėja, kurios apyvarta 2009 m. buvo […], 2009 m. pirmą ketvirtį pradėjo derybas dėl PZL Wrocław akcijų pirkimo.
(96)
Ši bendrovė 2009 m. balandžio-gegužės mėn. atliko išsamų patikrinimą. Remdamasi šiuo patikrinimu ji 2009 m. rugpjūčio 20 d. pasirašė su PVA susitarimo memorandumą (kuriame išdėstyti bendri planuojamo sandorio metmenys) dėl PZL Wrocław akcijų pirkimo už […] sumą. PVA įsipareigojo užtikrinti, kad joks PZL Wrocław turtas nebūtų suvaržytas už įsiskolinimus PZL Hydral viešiems kreditoriams. Susitarimo memorandume daroma prielaida, kad PVA pati nupirks 100 % PZL Wrocław akcijų ir tada parduos jas investuotojui. Investuotojas įsipareigojo po pardavimo pats investuoti dar […]. 2009 m. gruodžio 18 d. PVA, PZL Hydral ir […] pasirašė pagrindinę sutartį. Sutarties 2 priedas, kuriame nustatytos taisyklės dėl dalies skolos nurašymo mainais už nuosavo kapitalo dalį, dalies 2007 ir 2008 m. paskolų nurašymo ir grąžinimo, buvo sudarytas 2010 m. kovo 12 d.
(97)
Lenkijos valdžios institucijos patvirtino, kad skelbiant pardavimą nebuvo nustatyta jokių sąlygų, ypač dėl darbo vietų išsaugojimo. Lenkijos valdžios institucijos taip pat informavo Komisiją, kad investuotojas galėjo laisvai nustatyti verslo sandorių su Gynybos ministerija tvarką.
(98)
Išsamus derybų su […] aprašymas pateiktas VI dalyje.
II.6. Lenkijos valdžios institucijų atliktas teisinis Plano įvertinimas
(99)
Lenkijos valdžios institucijos nurodė, kad restruktūrizavimo išlaidos iš viso sudarys 262,2 mln. PLN ir pasiskirstomos taip: 234 mln. PLN viešosios skolos restruktūrizavimui, 11,5 mln. PLN kitam finansiniam restruktūrizavimui, 11 mln. PLN investicijoms, 5,6 mln. PLN turto restruktūrizavimui ir 0,3 mln. PLN personalo restruktūrizavimui.
(100)
Lenkijos valdžios institucijų teigimu, bendros PZL Hydral restruktūrizavimo išlaidos būtų padengtos iš 130,5 mln. PLN valstybės pagalbos ir 132 mln. PLN nuosavo įnašo. Pagal Planą nuosavas įnašas sudaro 50,3 % restruktūrizavimo išlaidų. Nuosavą įnašą sudaro pajamos, gautos pardavus ilgalaikį turtą ir akcijas, bei lėšos, kurias būsimas investuotojas skirs PZL Wrocław.
(101)
Dėl kompensacinių priemonių Plane siūloma parduoti dalį gamybai skirto turto - iš dalies tai įgyvendinta 2004-2006 m., todėl sumažėjo pajėgumai. Įrenginių ir įrangos pardavimas pagal Planą pajėgumus sumažintų iš viso 380 000 įrenginių darbo valandų, t. y. 42 %. Planuotas sumažinimas (315 000 įrenginių darbo valandų) jau įvykdytas. Lenkijos valdžios institucijos tvirtino, kad vienas trečdalis šio sumažinimo nebuvo būtinas, kad būtų sugrąžintas gyvybingumas, bet buvo suplanuotas tam, kad sumažėtų gamyba pramoninės hidraulikos srityje - mažo pelningumo segmente, kuriame bendrovė nusprendė savo veiklą apriboti.
(102)
Plane taip pat nurodyta, kad planuojamas tam tikros (tariamai pelningos) veiklos atsisakymas ir su gamyba nesusijusio turto pardavimas turėtų būti laikomi kompensacinėmis priemonėmis, kaip nurodyta Gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (27) (toliau - Sanavimo ir restruktūrizavimo gairės). Galiausiai Lenkijos valdžios institucijos tvirtino, kad PZL Wrocław privatizavimas, kuris suteiks galimybę konkurentams įgyti PZL Hydral pajėgumus, praktinę patirtį ir rinkos dalį, taip pat turėtų būti laikomas kompensacine priemone.
III. ABEJONĖS, KURIAS KOMISIJA IŠREIŠKĖ PRADĖDAMA IR IŠPLĖSDAMA OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ
(103)
Plane, apie kurį pranešta, pateiktas restruktūrizavimo scenarijus, laikantis Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių. Todėl Komisija, atlikdama preliminarų vertinimą, rėmėsi tuo metu turima informacija. Remdamasi šia informacija Komisija išreiškė susirūpinimą dėl šių aspektų:
(104)
Dėl bendrovės tinkamumo gauti restruktūrizavimo pagalbą pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires Komisija abejojo, ar PZL Hydral nepasinaudojo kokia nors sanavimo arba restruktūrizavimo pagalba per pastaruosius dešimt metų.
(105)
Visų pirma Komisija abejojo, ar viešųjų įsipareigojimų priverstinio vykdymo priemonių netaikymas arba pavėluotas taikymas neturėtų būti laikomas valstybės pagalba. Komisija nurodė, kad tai, kad viešoji institucija, renkanti socialinio draudimo įmokas, ilgą laiką toleruoja įmokų nemokėjimą arba pavėluotą mokėjimą, be jokio abejonės, suteikia gavėjui pranašumo, nes sumažina naštą, kurią įprastas socialinio draudimo sistemos taikymas sukuria gavėjui (28). Komisija, pripažindama, kad vieši kreditoriai ėmėsi tam tikrų priverstinio vykdymo priemonių, abejojo, ar jos buvo pakankamos arba, jei jos būtų buvusios pritaikytos vėlesniame etape, būtų buvusios veiksmingos, ypač viešų kreditorių turimo užstato, kuriuo būtų buvę galima pasinaudoti, atžvilgiu. Todėl šiame proceso etape Komisija abejojo, ar privatūs kreditoriai tokiomis aplinkybėmis būtų elgęsi taip, kaip elgėsi vieši kreditoriai.
(106)
Komisija taip pat išreiškė abejonę dėl to, ar kitos priemonės, apie kurias pranešė Lenkijos valdžios institucijos, nebuvo valstybės pagalba.
(107)
Komisija abejojo, ar dalinis viešųjų įsipareigojimų apmokėjimas arba jų dalies nurašymas, apie kurį pranešė Lenkijos valdžios institucijos, nebuvo valstybės pagalba ir ar atitiko privataus kreditoriaus principą.
(108)
Komisija taip pat išreiškė abejonę dėl to, ar Planas yra suderinamas su vidaus rinka, remiantis Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 31 ir paskesniais punktais.
(109)
Komisija abejojo, ar siūlomas įnašas buvo realus ir faktinis, taigi, ar Planas atitiko Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 43-45 punktus. Komisija abejojo, ar planuojamas pajamas iš PZL Wrocław pardavimo, net jei tai bus įgyvendinta, galima vertinti kaip nuosavą įnašą į restruktūrizavimą. Kaip minėta, PZL Wrocław įsteigta 2004 m. pabaigoje. Pagal Planą gamybai skirtas turtas turėjo būti perduotas ir privatizavimo procesas pradėtas jau 2007 m. Pradiniai investuotojų pasiūlymai turėjo būti pateikti iki ketvirto 2007 m. ketvirčio ir, įvykus deryboms, 2008 m. pirmą pusmetį turėjo būti sudaryta preliminari pardavimo sutartis. Tačiau tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas pradėti procedūrą, Komisija neturėjo informacijos apie jokį galimo investuotojo susidomėjimą pirkti PZL Wrocław.
(110)
Komisija taip pat išreiškė abejonę dėl to, ar Planas užtikrintų ilgalaikį gyvybingumą, kaip to reikalaujama Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 34-37 punktuose. Komisija pastebėjo, kad planuojant restruktūrizavimą daugiausia dėmesio skirta finansiniam restruktūrizavimui, t. y. apie 90 % visų restruktūrizavimo išlaidų skirta viešųjų skolų nepriemokoms sumokėti. Taigi, likusios restruktūrizavimo priemonės buvo gana ribotos. Komisija taip pat pažymėjo, kad, kaip paaiškinta, tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas pradėti procedūrą, ji neturėjo informacijos apie jokių galimų investuotojų susidomėjimą. Lenkija taip pat nurodė, kad bendrovę privatizavus gali prireikti tolesnių restruktūrizavimo priemonių, o tai sukėlė abejonių dėl Plano gyvybingumo.
(111)
Komisija taip pat nurodė, kad jai reikia papildomų paaiškinimų, ar kompensacinės priemonės atitinka Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 38-42 punktus. Lenkijos valdžios institucijos savo pranešime tvirtino, kad bent vienas pajėgumų sumažinimo trečdalis buvo skirtas tam, kad būtų sumažinti pajėgumai mažo pelningumo hidraulikos segmente. Remdamasi šia informacija Komisija abejojo, ar bendrovės įgyvendintas arba planuojamas pajėgumų sumažinimas buvo pakankamas. Komisija taip pat pažymėjo, kad bent kai kurios iš siūlytų priemonių buvo būtinos ilgalaikiam gyvybingumui pasiekti. Visų pirma Komisija pažymėjo, kad tam tikras gamybai skirtas turtas praeityje greičiausiai parduotas būtent siekiant atkurti gyvybingumą. Taigi ir planuojamas nekilnojamojo turto pardavimas būtų finansavimo šaltinis, o ne konkurencijos iškraipymo kompensavimas.
IV. LENKIJOS PASTABOS DĖL OFICIALIOS TYRIMO PROCEDŪROS PRADĖJIMO
(112)
Lenkijos valdžios institucijos pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą ir galimybės taikyti privataus kreditoriaus kriterijų pagal nurodytą scenarijų, t. y. kai skiriamos kapitalo injekcijos.
(113)
Lenkijos valdžios institucijos nurodė, kad siūlomi nurašymai atitiko privataus kreditoriaus principą, atsižvelgiant į tai, kad vieši kreditoriai gautų daugiau pardavus PZL Hydral turtą, o ne bendrovei bankrutavus. Lenkijos valdžios institucijos taip pat nurodė, kad šis teiginys pagrįstas ekonomine ir finansine analize, atitinkami vieši kreditoriai tam pritaria.
(114)
Lenkijos valdžios institucijos tvirtino, kad dvi kapitalo injekcijos, kurias PVA turėjo suteikti bendrovei PZL Hydral ir kurios, remiantis pranešimu, buvo skirtos skoloms viešiems kreditoriams grąžinti, netrukdė taikyti privataus kreditoriaus principo.
(115)
Lenkijos valdžios institucijos taip pat tvirtino, kad PZL Wrocław rinkos vertė buvo glaudžiai susijusi su turimais aviacijos pažymėjimais ir leidimais prekiauti ginklais bei jos darbo jėga, turinčia unikalią patirtį ir kvalifikaciją. Bankroto atveju šios organizacijos nebūtų įmanoma atkurti iki aviacijos priežiūros tarnyboms priimtino lygio.
(116)
Lenkijos valdžios institucijos įvertino, kad nuosavas įnašas sudarytų 130 mln. PLN, t. y. 50 % restruktūrizavimo išlaidų, net jei priverstinio skolų grąžinimo priemonių netaikymas ir būtų vertinamas kaip valstybės pagalba. Lenkijos valdžios institucijos taip pat pažymėjo, kad turto pardavimas įpusėjo, taigi visas Plane numatytas turtas bus realizuotas per restruktūrizavimo procesą.
(117)
Dėl Plano ilgalaikio gyvybingumo Lenkijos valdžios institucijos patikino, kad restruktūrizavimo tikslai tinkamai įgyvendinami. Visų pirma gamybos koncentravimas rytinėje PZL Hydral teritorijos dalyje padėjo sumažinti fiksuotąsias išlaidas, patobulinti gamybos veiklą ir gauti papildomų pajamų iš atlaisvintų patalpų nuomos. Be to, gamyba ir pardavimas (įskaitant 570 darbuotojų) buvo perduoti PZL Wrocław, kuri tuo metu buvo ekonomiškai gyvybinga (pirmųjų dešimties 2008 m. mėnesių duomenys). Įvertinta, kad PZL Wrocław grynasis pelnas 2008 m. pabaigoje buvo apie 6 mln. PLN, o pardavimas 50 mln. PLN. Lenkijos valdžios institucijos pridūrė, kad sudarius sutartį, laikantis privataus kreditoriaus principo, ketvirtą 2007 m. ketvirtį ir PZL Hydral, ir PZL Wrocław laiku apmokėjo savo trumpalaikius įsipareigojimus viešiems kreditoriams.
V. TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS
(118)
Pastabų iš trečiųjų šalių Komisija negavo.
VI. ĮVYKIAI PO OFICIALIOS TYRIMO PROCEDŪROS PRADŽIOS - PAKOREGUOTAS PLANAS
(119)
Lenkijos valdžios institucijos mano, kad […] pasiūlyta PZL Wrocław akcijų pardavimo kaina atitinka šios bendrovės rinkos vertę. Lenkijos valdžios institucijų teigimu, pasiūlyta kaina atitiko bendrovės finansinę padėtį, kuri 2009 m. pablogėjo dėl finansų krizės ir sumažėjusio Lenkijos ginkluotųjų pajėgų užsakymų kiekio.
(120)
Lenkijos valdžios institucijos taip pat nurodė, kad ši kaina atspindi makroekonomines sąlygas. Vien Varšuvos vertybinių popierių biržoje Varšuvos vertybinių popierių indeksas (WIG) nukrito 36 %. Nuo 2008 m. balandžio mėn. (kai […] pasitraukė iš derybų) iki 2009 m. birželio mėn. kotiruojamų aviacijos sektoriaus bendrovių, vykdančių panašaus pobūdžio gamybą kaip PZL Wrocław, rinkos reitingas labai sumažėjo. […], kuriam priklauso […], akcijų vertė nukrito […] %, […] akcijų vertė nukrito […] %, o […] akcijų vertė nukrito […] %.
(121)
[…] atliko išsamų patikrinimą (žr. 96 dalį). Atliekant šį patikrinimą […] duomenys palyginti su 32 aviacijos sektoriaus bendrovių duomenimis. Tada apskaičiuoti vidutiniai koeficientai, kurie parodė, kaip […]. Šie koeficientai pritaikyti […]. Gautas rezultatas […].
(122)
Tačiau diskusijos su PVA dėl investuotojo vertinimo rodo, kad šiame etape […] yra labai priklausomas nuo vieno užsakovo, Lenkijos ginkluotųjų pajėgų, iš kurių jis planuoja gauti […] % 2010-2013 m. planuotų pajamų pagal modernizavimo programą, kurios rezultatai nėra garantuoti, o jei PZL Wrocław finansinė padėtis 2010 m. nepagerės, turės būti pradėtos bankroto procedūros.
(123)
Tuo remdamasis investuotojas tvirtina, kad siūlydamas […] už PZL Wrocław akcijas, jis de facto sumokės priemoką už jas.
(124)
Sužinojusi, kokią kainą pasiūlė investuotojas, PVA pradėjo derybas su viešais kreditoriais dėl dalinio įsiskolinimo jiems apmokėjimo arba nurašymo, kaip nurodyta Plane, panaudojant lėšas iš PZL Hydral turto pardavimo be papildomų kapitalo injekcijų.
(125)
Tam tikslui PVA 2010 m. sausio 15 d. pavedė Ernst&Young, kaip nepriklausomam ekspertui, atlikti tyrimą ir palyginti šiuos du scenarijus:
-
PZL Hydral, įskaitant jos antrinę bendrovę PZL Wrocław, bankrotas;
-
atsiskaitymas už įsipareigojimus pasinaudojant lėšomis, gautomis pardavus PZL Wrocław […] už […], ir lėšas, gautas pardavus kitą PZL Hydral turtą.
(126)
Ernst&Young įvertino padėtį pagal kiekvieną viešą kreditorių: Socialinio draudimo tarnybą, Žemutinės Silezijos regiono mokesčių tarnybą, Vroclavo Psie Pole mokesčių tarnybą, Vroclavo miesto tarybą, Valstybinį neįgaliųjų reabilitacijos fondą, Žemutinės Silezijos regiono tarnybą ir Finansų ministeriją. Į analizę neįtraukta PVA, nes ji buvo ne PZL Hydral kreditorius, o tik akcininkas.
(127)
Ernst&Young tyrimas baigtas 2010 m. vasario 24 d. Tyrimas pagrįstas konservatyviu požiūriu: kiekybiškai vertintos tik tos sumos, kurias numatyta tiesiogiai susigrąžinti pagal kiekvieną iš scenarijų. Todėl analizėje neatsižvelgta į alternatyviąsias išlaidas (29), ilgalaikes pelno prognozes ir infliaciją.
(128)
Bankroto scenarijus, pagal kurį būtų vykdomas likvidavimas, analizuotas remiantis prielaida, kad likvidavimas būtų pakankamai veiksmingas. Jame remiamasi - tuo grindžiama jo metodika - tinkamo privataus kreditoriaus kriterijaus reikalavimais, nustatytais pagal teismų praktiką (Ispanija prieš Komisiją ir Hamsa prieš Komisiją), kai viešosios įstaigos elgsena analizuojama privataus kreditoriaus, siekiančio, kad finansinių sunkumų turintis skolininkas grąžintų skolą, požiūriu (30). Ataskaita grindžiama kiekvieno konkretaus kreditoriaus analize, visų pirma atsižvelgiant į kreditoriaus turimą užstatą skolininko turtu ir tai, kokią įsiskolinimo dalį galima būtų padengti, jeigu skolininkas bankrutuotų (31).
(129)
Kad būtų galima nustatyti turto vertę bankroto atveju, Ernst&Young tyrime daryta prielaida, kad ilgalaikio nekilnojamojo turto tikroji pardavimo vertė sudarė 50 % jo tikrosios vertės. Apskaičiuodami tikrąją vertę Ernst&Young naudojosi 16-ame tarptautiniame apskaitos standarte „Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai“ aptartais metodais, pasinaudojo visais turimais nepriklausomų ekspertų vertinimais. 50 % mažesnė vertė pasirinkta, atsižvelgiant į bankroto procedūrų Lenkijoje neefektyvumą - čia įplaukos iš turto pardavimo vidutiniškai sudaro 26,86 % tikrosios turto vertės.
(130)
Ernst and Young tyrime taip pat pažymima, kad įplaukos, kurių gali tikėtis vieši kreditoriai pagal bankroto scenarijų, priklauso nuo atitinkamo jų turimo užstato turto hipoteka eiliškumo. Ernst&Young tyrime tuo tikslu pateikta kiekvieno PZL Hydral turto sudedamosios dalies hipotekos, atitinkamų hipotekų vertės ir kreditorių eiliškumo apžvalga.
(131)
Remdamiesi ankstesnėse dviejose pastraipose išdėstytomis prielaidomis, Ernst&Young apskaičiavo, kad bendra suma, kuri gali būti susigrąžinta bankroto atveju pardavus hipoteka užstatytą turtą yra 52,4 mln. PLN; trys vieši kreditoriai (Valstybinis neįgaliųjų reabilitacijos fondas, Žemutinės Silezijos regiono tarnyba ir Finansų ministerija) negalės nieko susigrąžinti, likusieji kreditoriai galės susigrąžinti šias sumas: Socialinio draudimo tarnyba - 44,8 mln. PLN, Žemutinės Silezijos regiono mokesčių tarnyba - 2,3 mln. PLN, Vroclavo Psie Pole mokesčių tarnyba - 0,457 mln. PLN ir Vroclavo miesto taryba - 4,9 mln. PLN.
(132)
Faktinę įplaukų sumą pagal bankroto scenarijų reikėtų pakoreguoti pridedant sumą, susigrąžintą iš kito PZL Hydral turto, t. y. 13,5 mln. PLN (32). Taigi, įplaukų bankroto atveju būtų 66 mln. PLN, kaip parodyta 26 lentelėje.
(133)
Pagal turto pardavimo scenarijų numatoma, kad visas Plane nurodytas PZL Hydral turtas bus parduotas už 122 323 202,31 PLN: Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o. už […], BBCenter nekilnojamasis turtas už […], automobilių parkas už […], Zakład Cieplowniczy „Term-Hydral“ Sp. z o.o. už […], jėgainė (GSZ) už […], PZL Wrocław už […], liejykla už […] PLN, mažumos akcijos už […] ir bus sumokėtos PZL Hydral gautinos sumos, […].
26 lentelė
2010 m. pardavimo ir bankroto scenarijų palyginimas PZL Hydral požiūriu (PLN) Ernst&Young tyrime
Viešas kreditorius
Įsipareigojimai iš viso (33)
Įplaukos pagal bankroto scenarijų
Įplaukos pagal turto pardavimo scenarijų
Socialinio draudimo fondas
192 427 569,63
58 326 475,00
91 857 554,58
Žemutinės Silezijos regiono mokesčių tarnyba
59 579 407,58
2 294 047,11
18 250 999,45
Vroclavo Psie Pole mokesčių tarnyba
532 432,60
456 768,68
456 800,00
Vroclavo miesto taryba
27 087 078,25
4 928 184,34
4 930 000,00
Valstybinis neįgaliųjų reabilitacijos fondas
12 884 457,46
-
5 007 169,46
Žemutinės Silezijos regiono tarnyba
1 320 678,82
-
1 320 678,82
Finansų ministerija
24 050 232,71
-
500 000,00
Iš viso
317 881 857,5
66 005 475,13
122 323 202,31
(134)
26 lentelėje parodyta, kad pagal Ernst&Young tyrimą Socialinio draudimo tarnyba susigrąžintų 47,7 % įsiskolinimo, Žemutinės Silezijos regiono mokesčių tarnyba - 30,6 %, Vroclavo Psie Pole mokesčių tarnyba - 85,8 %, Vroclavo miesto taryba - 18,2 %, būtų padengti visi įsiskolinimai Žemutinės Silezijos regiono tarnybai, Valstybiniam neįgaliųjų reabilitacijos fondui - 38,9 %, Finansų ministerijai - 2,1 %.
(135)
Pagal Lenkijos įstatymus, jeigu viešas kreditorius sutinka, kad įsiskolinimas būtų padengtas, dalį jo nurašant, palūkanos už šį įsiskolinimą nesikaupia, jų reikalaujama tik jeigu įsiskolinimas nepadengiamas, o taip nutiktų pagal bankroto scenarijų. Todėl į 26 lentelėje parodytus įsipareigojimus įskaičiuotos atitinkamos visų viešų kreditorių palūkanos, apskaičiuotos atgaline data už laikotarpį iki 2007 m. sutarties sudarymo, išskyrus Žemutinės Silezijos regiono mokesčių tarnybą (kuriai už kai kuriuos mokestinius įsipareigojimus palūkanos vis dar skaičiuojamos) ir Žemutinės Silezijos regiono tarnybą (kuriai palūkanos vis dar skaičiuojamos) dėl specialaus teisinio įsiskolinimo jai pobūdžio.
(136)
Reikėtų pažymėti, kad patikslintame Plane numatyta dalį grąžinimo viešiems kreditoriams - Vroclavo miesto tarybai, Valstybiniam neįgaliųjų reabilitacijos fondui ir Žemutinės Silezijos regiono mokesčių tarnybai - atidėti, dalį įsipareigojimų jiems apmokėti dalimis, kol bus parduotas PZL Hydral turtas, t. y. įsipareigojimai būtų apmokėti iš dalies. Visų pirma, sutartyje išsamiai aptariami šie aspektai:
-
atidėtas 4,9 mln. PLN skolos Vroclavo miesto tarybai grąžinimas;
-
atidėtas 5 mln. PLN skolos Valstybiniam neįgaliųjų reabilitacijos fondui grąžinimas;
-
18,25 mln. PLN bus panaudota daliai skolos Žemutinės Silezijos regiono mokesčių tarnybai grąžinti; dalis grąžinimo bus atidėta, dalis bus mokama dalimis (34) ir dalis bus sumokėta su palūkanomis, apskaičiuotomis mokėjimo dieną.
(137)
Taigi, kaip nurodyta Ernst&Young tyrime (žr. 26 lentelę), pardavus PZL Wrocław ir kitą PZL Hydral turtą, kreditoriai iš viso gautų 122 mln. PLN, o pagal bankroto scenarijų likvidavus PZL Hydral kreditoriai gautų tik 66 mln. PLN ir trys iš jų (Finansų ministerija, Žemutinės Silezijos regiono tarnyba ir Valstybinis neįgaliųjų reabilitacijos fondas) negautų nieko.
(138)
Pagal pardavimo scenarijų vieši kreditoriai iš viso nurašytų 195 mln. PLN viešųjų įsipareigojimų. Nepaisant to, kiekvienam viešam kreditoriui pardavimo scenarijus naudingesnis už bankroto scenarijų. Iš viso vieši kreditoriai susigrąžintų 38,5 % skolos.
(139)
Lenkijos valdžios institucijos informavo Komisiją, kad remdamiesi Ernst&Young tyrimo išvadomis, vieši kreditoriai sutiko su daliniu įsiskolinimų jiems apmokėjimu 2010 m.
(140)
Per diskusijas su […], PVA sutiko, kad dalis jos kredito būtų išmainyta, dalis grąžinta ir dalis nurašyta. Pagal pagrindinės sutarties 2 straipsnį PVA turėjo keisti dalį 2007 m. paskolos pagrindinės dalies ir dalį 2008 m. paskolos pagrindinės dalies, iš viso […], į PZL Wrocław akcinį kapitalą ir likvidųjį turtą ir atsisakyti […] palūkanų už 2007 m. paskolą. Po šių mainų PZL Wrocław akcinis kapitalas turėjo būti sumažintas, tuo tikslu pateikus prašymą jurisdikcijos turinčiam teismui.
(141)
Lenkijos valdžios institucijos nurodė, kad PZL Wrocław finansinė padėtis pablogėjo tik 2009 m., tai sukėlė ekonominis nuosmukis, kurio nebuvo galima numatyti ir kuris kilo dėl to, kad Lenkijos ginkluotųjų pajėgų užsakymų sumažėjo beveik […] %. Taigi PVA kaip kreditoriaus padėtis labai pablogėjo, taip pat pablogėjo visų įsiskolinimų jai susigrąžinimo perspektyvos.
(142)
Dėl pagrindinės sutarties 2 straipsnio buvo deramasi ypač atsižvelgiant į papildyto Ernst&Young tyrimo išvadas. Šis papildytas tyrimas parengtas 2010 m. vasario 24 d. Jame analizuojami du scenarijai: bankrotas, kurio metu PZL Wrocław būtų likviduota, ir PZL Wrocław pardavimas investuotojui. Jame ypač daug dėmesio skiriama tam, ką PVA gautų iš savo užstato pagal bankroto scenarijų, ir lyginama su sumomis, kurių ji galėtų tikėtis gauti, jeigu PZL Wrocław būtų parduota investuotojui.
(143)
Papildytame Ernst&Young tyrime nurodoma, kad PZL Wrocław turtas buvo įkeistas arba užstatytas hipoteka. Buhalterinė viso PZL Wrocław turto vertė 2009 m. gruodžio 31 d. buvo 52,5 mln. PLN, iš jų užstatytas turtas sudarė 21,3 mln. PLN, o neužstatytas ir (arba) nesuvaržytas turtas - 31,2 mln. PLN.
(144)
Net jei neužstatytas ir (arba) nesuvaržytas turtas sudarytų […] % PZL Wrocław turto vertės, jei PZL Wrocław pardavimas neįvyktų, mokesčių institucijos priimtų sprendimą pagal Mokesčių kodekso (35) 112 ir 118 straipsnius, kad PZL Wrocław atsako už PZL Hydral 2006-2007 m. įsipareigojimus - taip įsiskolinimai joms būtų apmokėti priverstinai. Tai patvirtinta Žemutinio Silezijos regiono mokesčių tarnybos 2007 m. lapkričio 23 d. rašte, kuriame nurodoma, kad jei restruktūrizavimas nepavyks, bus imtasi priverstinio vykdymo veiksmų pagal Mokesčių kodekso 112 straipsnį.
(145)
Kadangi PZL Wrocław priklauso PZL Hydral gamybai skirtas turtas (kurį ji nupirkto 2004-2007 m.), šis sprendimas paveiktų tam tikrus PZL Hydral viešuosius įsipareigojimus. Įsiskolinimų, kuriuos paveiktų toks procesas, suma atitiktų PZL Hydral viešųjų įsipareigojimų, susidariusių 2006-2007 m., sumą, ir sudarytų ne mažiau kaip 64,4 mln. PLN (36). Kaip nurodyta Ernst&Young papildytame tyrime, šių įsiskolinimų vertė viršytų neužstatyto ir (arba) nesuvaržyto turto buhalterinę vertę. Kartu šio turto buhalterinė vertė turėtų būti vertinama atsižvelgiant į jo rinkos vertę, nes šį turtą sudaro gautinos sumos, pinigai ir kitas piniginis turtas.
(146)
Jeigu PZL Wrocław bankrutuotų, pirmiau už įsiskolinimus mokesčių institucijoms būtų padengti tik hipoteka arba registruotu įkeitimu užtikrinti įsiskolinimai. Neužtikrintų įsiskolinimų PZL Wrocław privatiems kreditoriams nebūtų buvę galima padengti pardavus PZL Wrocław turtą. Atsižvelgiant į tai, kad iš bankroto turto įsiskolinimai būtų padengti ne visiems kreditoriams, bankroto atveju PZL Wrocław akcijų vertė būtų nulinė. Taip pat, kadangi tik registruotų įkeitimų ir hipotekų turėtojų reikalavimai būtų patenkinti, paprasti įkeitimai būtų beverčiai.
(147)
Atsižvelgiant į tai Ernst&Young papildytame tyrime analizuojama PVA registruoto PZL Wrocław turto įkeitimo vertė. Užstato registruotu įrenginių įkeitimu vertė nustatoma remiantis prielaida, kad įkeisto turto vertė bankroto atveju sudarytų 50 % jo grynosios buhalterinės vertės, nes jo tikroji vertė nebuvo žinoma, o kilnojamojo ilgalaikio turto vertė kito pagal taikomas nusidėvėjimo normas. Ernst&Young padarė išvadą, kad vertė pardavimo už daug mažesnę nei rinkos vertė atveju yra reprezentatyvi, atsižvelgiant į galimybę panaudoti įvertintą turtą tam tikrais tikslais tam tikruose gamybos procesuose, galimybę panaudoti jį alternatyviais tikslais ir sutarčių, su kuriomis jis susijęs, pobūdį. Ernst&Young tyrime nurodoma, kad kai parduodamas turtas yra labai specifinis ir buvo naudotas gamybai, skirtai konkrečiam pirkėjui, jo likvidacinė vertė gali būti labai maža ir gali sudaryti 30 % jo grynosios buhalterinės vertės. Pavyzdžiui, Autoglass Group SA, kurio buhalterinė vertė siekė 19,8 mln. PLN, parduota per bankroto procesą už 6 mln. PLN. Be to, į atitinkamą PZL Wrocław turtą, kuris panaudotas registruotam įkeitimui, įeina daug mažos vertės turto sudedamųjų dalių. Ypač 2007 m. paskola buvo užtikrina 1 709 sudedamosiomis dalimis, kurios metams bėgant nuvertėjo, apie 1 400 sudedamųjų dalių vertė yra mažesnė už 3 500 PLN; taigi, atliktas vienkartinis nusidėvėjimo apskaičiavimas.
(148)
Kaip ir pagrindinėje ataskaitoje, Ernst&Young papildytame tyrime vertinant bankroto scenarijų PZL Wrocław kreditorių požiūriu, nebuvo atsižvelgta į infliacijos poveikį, turint omenyje galimai ilgą bankroto procedūrą.
(149)
Kaip rodo šis tyrimas, grynoji turto - įrenginių, panaudotų registruotam įkeitimui - buhalterinė vertė 2010 m. sausio 31 d. sudarė 2 106 392,71 PLN. Jeigu šią formulę pritaikytume grynajai turto buhalterinei vertei, jo vertė (bankroto atveju) parduodant už daug mažesnę nei rinkos kainą būtų 1 053 196,36 PLN.
(150)
Ernst&Young papildytame tyrime padaryta išvada, kad PVA pagal bankroto scenarijų gaus 1 053 196,36 PLN, o pagal pardavimo scenarijų [ 1 053 196,36 PLN] (kaip nurodyta pagrindinės sutarties 2 priede).
(151)
Lenkijos valdžios institucijos informavo Komisiją, kad grynoji buhalterinė turto, panaudoto registruotam įkeitimui už 2007 m. paskolą, vertė pagal audituotas 2007 m. finansines ataskaitas buvo 5 480 861,37 PLN, o audituotas 2010 m. sausio 31 d. finansines ataskaitas - 818 967,55 PLN.
(152)
Lenkijos valdžios institucijos informavo Komisiją, kad grynoji buhalterinė turto, panaudoto registruotam įkeitimui už 2008 m. paskolą, pagal 2008 m. vasario 1 d. nepriklausomo eksperto ataskaitą sudarė 2 763 000 PLN. Šio turto buhalterinė vertė pagal audituotas finansines ataskaitas 2008 m. vasario 1 d. buvo 1 883 098,97 PLN, o grynoji buhalterinė šio turto vertė pagal audituotas finansines ataskaitas 2010 m. sausio 31 d. buvo 1 287 425,16 PLN.
(153)
Taigi Lenkijos valdžios institucijos atsisakė dviejų kapitalo injekcijų PZL Hydral, teigdamos, kad dalies viešųjų įsipareigojimų nurašymas ir dalinis apmokėjimas nebuvo valstybės pagalba, remiantis privataus kreditoriaus principu. Jos taip pat nurodė, kad viešų kreditorių elgsena praeityje (1998-2007) visiškai atitiko privataus kreditoriaus principą. Dar nurodė, kad PZL Wrocław pardavimas buvo atvirtas, skaidrus ir besąlyginis ir kad investuotojo pasiūlytą kainą galima laikyti rinkos kaina. Lenkijos valdžios institucijos teigė, kad ir 2007 m., ir 2008 m. paskolos buvo suteiktos rinkos sąlygomis. Jos taip pat atsisakė nurašyti dalį minėtos 2007 m. paskolos mainais už nuosavo kapitalo dalį, bet pasiūlė dalinius mainus už 2007 ir 2008 m. paskolas iki pardavimo, teigdamos, kad tai atitinka privataus kreditoriaus principą.
VII. KOMISIJOS KOMPETENCIJA
(154)
Pirmoji tam tikrų priemonių dalis, būtent priverstinio viešųjų įsipareigojimų vykdymo priemonių netaikymas PZL Hydral, pradėta vykdyti 1998 m., t. y. iki Lenkijos įstojimo į ES 2004 m. gegužės 1 d.
(155)
Pagal Stojimo sutartį pagalbos priemonės, kurios reiškia valstybės pagalbą, bet ne esamą pagalbą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį ir kurias naujos valstybės narės pradėjo taikyti iki stojimo ir toliau taiko po įstojimo, taikant Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį turi būti laikomos nauja pagalba.
(156)
Stojimo sutarties IV priedo 3 punkte išdėstyta tarpinio mechanizmo procedūra. Ji sudaro teisinį pagrindą, kuriuo remiantis vertinamos pagalbos schemos ir konkrečios pagalbos priemonės, kurias nauja valstybė narė pradėjo taikyti iki stojimo į ES dienos ir taiko po įstojimo.
(157)
Komisija negali nagrinėti pagalbos priemonių, kurios buvo pradėtos taikyti iki stojimo, o po įstojimo nebebuvo taikomos, nei pagal tarpinio mechanizmo procedūrą, nei pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalį. Kita vertus, priemones, kurios buvo pradėtos taikyti tik po įstojimo, Komisija vertins kaip pagalbą, apie kurią pranešta, arba kaip neteisėtą pagalbą Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.
(158)
Priemonė yra taikoma po įstojimo, jeigu ji pradėta taikyti iki stojimo, bet po įstojimo dėl jos vis dar gali būti teikiama papildoma pagalba arba padidėti jau suteiktos pagalbos mastas, t. y. jeigu tada, kai priemonė buvo pradėta taikyti, tikslus ekonominis valstybės poveikis nebuvo žinomas ir įstojimo dieną vis dar nėra žinomas.
(159)
Šiuo atveju Komisija pažymi, kad priverstinio įsipareigojimų viešiems kreditoriams vykdymo priemonės pradėtos netaikyti 1998 m. ir stojimo dieną toliau nebuvo taikomos. Komisija mano, kad visų iki 2004 m. gegužės 1 d. neįvykdytų įsipareigojimų priverstinio vykdymo priemonių netaikymas nuo tos dienos tapo jos jurisdikcijos dalyku.
(160)
Atsižvelgiant į tai, iki 2004 m. gegužės 1 d. neįvykdytų viešųjų įsipareigojimų priverstinio vykdymo priemonių netaikymas yra po įstojimo taikoma priemonė ir pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnį priklauso Komisijos jurisdikcijai.
VIII. VERTINIMAS
(161)
Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį valstybės pagalba yra valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.
(162)
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje nurodytos sąlygos taikomos visos kartu, todėl tam, kad priemonė būtų priskirta valstybės pagalbai, vienu metu turi būti įvykdytos visos sąlygos.
(163)
Toliau Komisija atskirai vertina galimą valstybės pagalbą PZL Hydral ir PZL Wrocław.
(164)
Ji nurodo šias priemones, skirtas PZL Hydral:
-
planuotos ir atšauktos kapitalo injekcijos PZL Hydral;
-
viešųjų įsipareigojimų priverstinio vykdymo priemonių taikymas PZL Hydral (1998-2007);
-
atsiskaitymas su PZL Hydral viešais kreditoriais (2007-2010).
(165)
Ji nurodo šias priemones, skirtas PZL Wrocław:
-
2007 m. paskola;
-
2008 m. paskola;
-
2007 ir 2008 m. paskolos nurašymas mainais už nuosavo kapitalo dalį.
(166)
Komisija pažymi, kad Lenkijos valdžios institucijos neigė, kad pirmiau išvardytos priemonės yra valstybės pagalba, teigdamos, kad šios priemonės atitinka privataus kreditoriaus kriterijų (PZL Hydral taikytos priemonės ir 2010 m. PZL Wrocław skolos nurašymas mainais už nuosavo kapitalo dalį) ir rinkos investuotojo kriterijų (2007 ir 2008 m. paskolos PZL Wrocław).
VIII.1. Atsisakytos kapitalo injekcijos PZL Hydral
(167)
Pagal 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (37) (toliau - Procedūrų reglamentas), 8 straipsnį po oficialios tyrimo procedūros pradžios valstybė narė gali nustatytu laiku atšaukti pranešimą, kol Komisija dar nėra priėmusi sprendimo, ar priemonė, apie kurią pranešta, yra pagalba. Tokiais atvejais Komisija nutraukia procedūrą, remdamasi tuo, kad ji nebėra tikslinga.
(168)
Lenkijos valdžios institucijos atsisakė dviejų kapitalo injekcijų, apie kurias buvo pranešta (113 mln. PLN). Taigi, Komisijos tyrimas dėl šių dviejų priemonių nebėra tikslingas.
VIII.2. Priverstinio viešųjų įsipareigojimų vykdymo priemonių netaikymas PZL Hydral (1998-2007 m.)
(169)
Valstybės pagalba galėjo būti suteikta, kai įvairūs PZL Hydral vieši kreditoriai ilgą laiką bendrovei netaikė priverstinio vykdymo priemonių.
(170)
Komisija pažymi, kad Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalis taikoma įvairaus pobūdžio intervencijai, kuri mažina įprastas bendrovės išlaidas ir kuri, nors ir nėra subsidija griežtąja to žodžio prasme, yra panašaus pobūdžio ir daro tokį patį poveikį. Teismų praktikoje visuotinai pripažįstama, kad toks valstybės institucijos, kuri yra atsakinga už socialinių įmokų surinkimą, elgesys, kai ji toleruoja vėlavimą mokėti šias įmokas, finansinių sunkumų turinčiai bendrovei, kuriai tokia elgsena yra naudinga, suteikia nemažų komercinių pranašumų, nes sumažina naštą, susijusią su įprastu socialinio draudimo sistemos taikymu, kurios taikomos palūkanos ir delspinigiai (38) negali visiškai pašalinti. Ši logika mutatis mutandis taikoma ir kitoms įmokoms, rinkliavoms ir mokesčiams, kuriuos renka valstybės valdžios institucijos.
(171)
Šiuo atveju valstybės mokesčių surinkimo institucijos 1998-2007 m. neišieškojo visų įsiskolinimų joms iš PZL Hydral, kai vieši kreditoriai patvirtino Planą (žr. 60 ir paskesnius punktus).
(172)
Remiantis teismų praktika, norint nustatyti, ar valstybės valdžios institucijos suteikė valstybės pagalbą netaikydamos priverstinio viešųjų įsiskolinimų apmokėjimo priemonių, reikia įsitikinti, ar atitinkama bendrovė tikrai nebūtų galėjusi pasiekti, kad privatus kreditorius, esantis tokioje pat padėtyje tos bendrovės atžvilgiu kaip ir valstybės mokesčių surinkimo institucija, taikytų panašias sąlygas (39).
(173)
Komisija pažymi, kad norėdami užtikrinti ilgalaikį PZL Hydral ekonominį gyvybingumą, tuometis jos savininkas, Lenkijos iždas, o vėliau PVA, vadovaudamiesi 1998 m. privačių konsultantų parengtu tyrimu, parengė privatizavimo strategiją ir pradėjo ieškoti investuotojų (žr. 54 dalį). Privatūs ir vieši kreditoriai palaikė šį būdą ir vėliau aktyviai dalyvavo jį taikant.
(174)
2002 m. Lenkijos valdžios institucijos, vis dar remiamos privačių ir viešų kreditorių, pradėjo derybas su […]. Šie kreditoriai buvo reguliariai informuojami apie padarytą pažangą (žr. 30 ir 56 punktus).
(175)
Komisija pažymi, kad ir privatūs, ir vieši kreditoriai laikėsi nuomonės, kad PZL Hydral, ypač jos veiklos, kaip tęstinės veiklos, aviacijos ir gynybos srityse vertė labai viršijo jos turto vertę, ypač dėl turimų karinių pažymėjimų ir leidimų prekiauti ginklais, taip pat dėl žmogiškojo kapitalo, ir dėl tos priežasties sutiko nepradėti bankroto procedūrų prieš PZL Hydral.
(176)
Komisija ypač pažymi, kad pagrindiniai privatūs kreditoriai, t. y. Bankas […] ir Bankas […], nesiėmė priverstinio įsipareigojimų jiems vykdymo priemonių, nepaisydami to, kad jiems priklausė pirmosios eilės užstatas (žr. 32 ir 34 punktus), kurį priverstiniam vykdymui buvo galima panaudoti tiesiogiai, remiantis banko vykdomaisiais raštais, ir buvo galima palyginti lengvai realizuoti (žr. 28 dalį).
(177)
Kita vertus, vieši kreditoriai ėmėsi priverstinio vykdymo veiksmų pasitelkdami teismo priverstinio vykdymo pareigūną ir iki 2007 m. pabaigos iš viso susigrąžino 28,76 mln. PLN (žr. 4 dalį).
(178)
Todėl Komisija daro išvadą, kad 1998-2007 m. PZL Hydral galėjo pasiekti, kad du privatūs kreditoriai, t. y. Bankas […] ir Bankas […], kurie buvo ne tokioje pat, bet faktiškai geresnėje padėtyje tos bendrovės atžvilgiu negu valstybės mokesčių surinkimo institucijos, taikytų panašias sąlygas.
(179)
Komisija taip pat daro išvadą, kad ir privačių, ir viešų kreditorių sprendimas nepradėti bankroto procedūrų prieš PZL Hydral buvo pagrįstas, nes perspektyvos, kad grąžinus skolos nepriemokas bus sugrąžintas veiklos aviacijos ir gynybos srityse ekonominis gyvybingumas, buvo geros, kaip nurodyta 1998 m. parengtoje strategijoje (žr. 54 dalį).
(180)
Todėl tai, kad valstybės mokesčių surinkimo institucijos 1998-2007 m. netaikė priverstinių įsiskolinimų joms grąžinimo priemonių, PZL Hydral nesuteikia pranašumų, nes valstybės valdžios institucijos veikė taip, kaip būtų veikęs privatus kreditorius, todėl tai nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.
VIII.3. PZL Hydral viešųjų įsipareigojimų apmokėjimas (2007-2010 m.)
(181)
Po nepasisekusių derybų dėl privatizavimo su […], PZL Hydral atsiskaitė už įsiskolinimus pagrindiniams privatiems PZL Hydral kreditoriams, t. y. Bankui […] ir Bankui […].
(182)
Už įsiskolinimus privatiems kreditoriams atsiskaityta 2003 m. balandžio mėn. (su Banku […]) ir 2006 m. lapkričio mėn. (su Banku […]). Nepaisydamas geros turimo užstato kokybės Bankas […] sutiko, kad PZL Hydral vietoj 51,6 mln. PLN skolos grąžintų 4 mln. PLN, o Bankas […] sutiko, kad vietoj 86,4 mln. PLN skolos PZL Hydral grąžintų 11,5 mln. PLN (žr. 31 ir 33 punktus).
(183)
Valstybės mokesčių surinkimo institucijos 2007 m. sudarė atsiskaitymo už skolą sutartį su PVA ir PZL Hydral, 2007 m. lapkričio mėn. ji įtraukta į Planą. Keturios pagrindinės šios sutarties sąlygos:
-
PLZ Hydral laiku mokės visus naujus mokesčius, rinkliavas ir įmokas;
-
PZL Hydral dalimis apmokės dalį neapmokėtų įsipareigojimų, o likusios dalies mokėjimas bus atidėtas, kol PZL Hydral parduos savo antrines bendroves ir turtą;
-
PLZ Hydral parduos visas savo antrines bendroves ir turtą ir panaudos gautas įplaukas skolos nepriemokoms sumokėti;
-
PZL Hydral verslas aviacijos ir gynybos srityje bus perduotas antrinei bendrovei PZL Wrocław, kuri vėliau bus privatizuota ir viešiems kreditoriams iš gautų įplaukų bus grąžintos skolos. Taip PZL Hydral nebeturėtų nieko ir būtų likviduota.
(184)
Atsižvelgiant į planuojamas įplaukas iš pardavimo 2007-2010 m., Plane numatyta, kad valstybės mokesčių surinkimo institucijos susigrąžins 120,8 mln. PLN (žr. 61 dalį). Ex post paaiškėjo, kad ši prognozė tiksli, nes 2010 m. apskaičiuota suma buvo 122,3 mln. PLN (žr. 133 dalį).
(185)
Komisija pažymi, kad Plane numatytos dvi kapitalo injekcijos PZL Hydral, skirtos pinigų sumai, kurią būtų galima panaudoti atsiskaityti už praeityje prisiimtus įsipareigojimus, padidinti. Prieš įtraukiant šias kapitalo injekcijas į Planą, reikėjo gauti Komisijos leidimą; todėl, kai buvo pasiektas susitarimas dėl Plano, viešiems kreditoriams tapo aišku, kad jie negali vertinti šių papildomų sumų įtraukimo į Planą kaip garantuoto ir užtikrinto dalyko.
(186)
Komisija taip pat pažymi, kad Plane nėra galutinio sprendimo, kaip įplaukos bus paskirstytos skirtingiems viešiems kreditoriams. Šis paskirstymas turėjo vykti po to, kai bus parduotos antrinės bendrovės ir turtas, atsižvelgiant į faktiškai gautas įplaukas iš pardavimo ir įvairių viešų kreditorių turimą užstatą tuo turtu.
(187)
Dėl viešų kreditorių elgsenos 2007-2010 m. vertinimo Komisija mano, kad reikia vertinti du skirtingus viešų kreditorių sprendimus: pirma, 2007 m. sprendimą pritarti Planui ir, antra, 2010 m. sprendimą sutikti su šio sprendimo 26 lentelėje pateiktu atsiskaitymu.
(188)
Remiantis teismo praktika, tokiais atvejais Komisija privalo taikyti privataus kreditoriaus principą, t. y. kad nustatytų, ar tam tikros sunkioje padėtyje esančios įmonės skolos viešosios teisės reglamentuojamai institucijai sumažinimas yra valstybės pagalba, ji privalo palyginti tą instituciją su privačiu kreditoriumi, siekiančiu susigrąžinti skolą iš finansinių sunkumų turinčio skolininko (40).
(189)
Tačiau, remiantis teismų praktika, kai bendrovė, kurios finansinė padėtis labai pablogėja, savo kreditoriams pasiūlo susitarimą arba kelis susitarimus dėl skolos restruktūrizavimo, kad ištaisytų padėtį ir išvengtų bankroto, kiekvienas kreditorius turi priimti savo sprendimą, atsižvelgdamas į sumą, kuri jam siūloma pagal pasiūlytą susitarimą, ir sumą, kurią jis tikisi susigrąžinti bendrovės likvidavimo atveju. Jo sprendimą lemia keletas veiksnių, tarp jų - kreditoriaus statusas, t. y. ar skola jam yra užtikrinta, pirmaeilė ar paprasta, jo turimo užstato suma, taip pat tikimybės, kad bus sugrąžintas bendrovės gyvybingumas ir rizikos, kad jo nuostoliai išaugs, jei taip nenutiks, įvertinimas, bei suma, kurią jis gautų likvidavimo atveju. Pavyzdžiui, jeigu paaiškėtų, kad bendrovės likvidavimo atveju jos turto realizavimo vertės pakaktų padengti tik hipotekai ir pirmaeilėms skoloms, paprastieji įsiskolinimai nebūtų atlyginti. Jeigu paprastas kreditorius tokiomis aplinkybėmis sutiktų, kad didžioji skolos jam dalis būtų panaikinta, iš tiesų tai nebūtų auka (41).
(190)
Komisija pažymi, kad atsiskaitymo su valstybės mokesčių surinkimo institucijomis sąlygos skiriasi nuo atsiskaitymo su dviem privačiais bankais sąlygų.
(191)
Pirma, privatūs bankai pasirinko neatidėliotino išmokėjimo alternatyvą, o valstybės mokesčių surinkimo institucijos sutiko palaukti PZL Hydral turto ir antrinių bendrovių pardavimo rezultatų.
(192)
Antra, valstybės mokesčių surinkimo institucijų numatoma susigrąžinti lėšų suma labai viršija privačių bankų susigrąžintas sumas: Bankas […] susigrąžino 7 %, Bankas […] susigrąžino 13 %, o valstybės mokesčių surinkimo institucijos tikisi susigrąžinti 38,5 % remdamosi tuo, kad įplaukos iš pardavimo bus 122,3 mln. PLN.
(193)
Komisija privalo įvertinti, ar viešų kreditorių sprendimą pritarti 2007 m. Planui, kuris pagal savo pobūdį skiriasi nuo privačių kreditorių pasirinkto atsiskaitymo būdo, būtų priėmęs privatus kreditorius, jei būtų buvęs jų vietoje, taikydama 188 ir 189 punktuose išdėstytus principus.
(194)
Pirma, Komisija pažymi, kad vieši kreditoriai turėjo tik ribotą užstatą ir kad jų užstatas buvo blogesnės kokybės už privačių bankų (žr. 16-20 lenteles). Todėl jų derybinės pozicijos buvo silpnesnės. Kartu po atsiskaitymo su privačiais kreditoriais jų užstato kokybė labai pagerėjo, jiems suteiktas papildomas užtikrinimas, kad jeigu Planas neveiks taip, kaip numatyta, jie vis dar susigrąžins pakankamą lėšų dalį pardavus turtą.
(195)
Antra, Komisija pažymi, kad vieši kreditoriai galėtų tikėtis, remdamiesi prielaidomis, kuriomis grindžiamas Planas, susigrąžinti gerokai didesnes lėšas negu privatūs kreditoriai, kurie pasirinko greito atsiskaitymo būdą.
(196)
Trečia, Komisija pažymi, kad privatūs kreditoriai gavo PZL Hydral ir PZL Wrocław garantiją, kad visi nauji įsipareigojimai bus apmokėti laiku.
(197)
Ketvirta, Komisija pastebi, kad dėl neapmokėtų įsipareigojimų PZL Hydral sutiko su mokėjimo planu, kuriame numatyta, kad dalis skolos bus grąžinama dalimis, o likusi dalis bus grąžinta, kai bus žinomos įplaukos pardavus turtą ir antrines bendroves. Šie mokėjimai reiškė nemažą pažangą, palyginti su iki Plano suderinimo susigrąžintomis sumomis: 2008 m., pirmaisiais Plano įgyvendinimo metais, PZL Hydral grąžino 54,6 mln. PLN, o 2007 m. - tik 9,5 mln. PLN (žr. 21 lentelę).
(198)
Komisija daro išvadą, kad atsižvelgiant į šias PZL Hydral garantijas ir užtikrinimus, vieši kreditoriai veikė taip, kaip panašioje padėtyje būtų veikęs privatus kreditorius.
(199)
Komisija taip pat pastebi, kad dėl nepavykusių derybų su […] ir […] (žr. 94 dalį) faktinis Plano įgyvendinimas užtruko ilgiau, negu iš pradžių manyta. Komisija mano, kad valstybės mokesčių surinkimo institucijoms pritarus Planui tokia rizika tapo neišvengiama.
(200)
Galutinis atsiskaitymas tarp PZL Hydral ir jo viešų kreditorių apibūdintas 26 lentelėje. Kai buvo nustatyta PZL Wrocław pardavimo kaina, gavus […] pasiūlymą, vieši kreditoriai sutiko, kad su jais būtų atsiskaityta pardavus PZL Hydral turtą, be jokių kapitalo injekcijų, laikantis privataus kreditoriaus principo ir atsižvelgiant į įsiskolinimų jiems vertę bei jų užstato kokybę (žr. 96 dalį).
(201)
Todėl Komisija privalo nustatyti, ar pardavimas be kapitalo injekcijų kiekvienam viešam kreditoriui yra naudingesnis už bankrotą ir ar pardavimas […] yra geriausias pardavimo scenarijus, kokio vieši kreditoriai galėtų tikėtis.
(202)
Visi vieši kreditoriai susigrąžins daugiau lėšų už privačius kreditorius (žr. 134 dalį), išskyrus Finansų ministeriją, kuri neturėjo jokio užstato, taigi jos negalima lyginti su privačiais kreditoriais, kurie turėjo pirmosios eilės užstatą (žr. 32 ir 34 punktus).
(203)
Taip pat reikėtų pažymėti, kad PVA užsakymu parengtame Ernst&Young tyrime lyginamos sumos, kurias vieši kreditoriai galėtų tikėtis gauti bankroto atveju ir pardavimo atveju (jis įvyko 2010 m.) (žr. 137 dalį). Tyrime padaryta išvada, kad visiems viešiems kreditoriams naudingesnis pardavimas.
(204)
Komisija kritiškai įvertino Ernst&Young tyrimą, kad nustatytų, ar išvados tikrai pagrįstos ir rodo, kad sutikdami su atsiskaitymu visi vieši kreditoriai elgėsi taip, kaip panašioje padėtyje būtų elgęsi privatūs kreditoriai, remdamasi 188 ir 189 dalyse cituotais teismų sprendimais.
(205)
Pirma, Komisija pažymi, kad Ernst&Young tyrime privataus kreditoriaus principo vertinimo metodika buvo paremta atitinkama Europos teismų praktika ir atsižvelgta į kiekvieno viešo kreditoriaus statusą, jo turimą užstatą, jo eiliškumą ir sumą, kurią jis susigrąžintų likvidavimo atveju.
(206)
Šio sprendimo 26 lentelėje parodyta, kad pagal šį vertinimą visiems viešiems kreditoriams (Socialinio draudimo tarnybai, Žemutinės Silezijos regiono mokesčių tarnybai, Vroclavo Psie Pole mokesčių tarnybai, Vroclavo miesto tarybai, Valstybiniam neįgaliųjų reabilitacijos fondui, Žemutinės Silezijos regiono tarnybai ir Finansų ministerijai) naudingesnis viso PZL Hydral turto pardavimas, t. y. kiekvienas susigrąžintų didesnę neapmokėtų įsipareigojimų dalį negu tada, jei bendrovė būtų likviduota pagal bankroto scenarijų, atsižvelgiant į viešų kreditorių eiliškumą ir atitinkamą užstatą (žr. 134 dalį).
(207)
Komisija patikrino Ernst&Young aptarto bankroto scenarijaus tikėtinumą. Pradinė vertinimo prielaida yra ta, kad PZL Hydral vertė yra nulinė, nes jos įsipareigojimai gerokai viršija jos turto ir antrinių bendrovių vertę. Todėl bet kuris kreditorius pagal bankroto scenarijų galėtų susigrąžinti tik dalį jam neapmokėtų įsipareigojimų, kuri buvo užtikrinta užstatu, jeigu pagal savo eiliškumą jis galėtų pasinaudoti užstatyto turto likvidacine verte.
(208)
16-20 lentelėse parodytas kiekvieno viešo kreditoriaus turimas užstatas. Tai, kiek įsiskolinimai kiekvienam kreditoriui būtų padengti iš jų turimo užstato, atsižvelgiant į jo eiliškumą, jeigu būtų paskelbtas PZL Hydral bankrotas, aptarta 131 dalyje. Norėdami nustatyti nekilnojamojo turto vertę jo pardavimo už daug mažesnę nei rinkos kainą atveju, Ernst&Young rėmėsi dabartine tikrąja turto, sudarančio bendrovę, verte pagal 30 punktą ir 16-ąjį tarptautinį apskaitos standartą (TAS) „Nekilnojamasis turtas, įrengimai ir įranga“ (42). Komisija pažymi, kad TAS naudojimas yra privalomas ES, todėl tai tinkama pradinė prielaida likvidacinei vertei apskaičiuoti. Komisija mano, kad galima pagrįstai vertinti, kad šio turto vertė bankroto atveju, jį pardavus už daug mažesnę negu rinkos kainą, sumažės 50 %, nes turtas bus parduotas atskirai, jam nebus galima pritaikyti veiklos tęstinumo principo dėl per ekonominę krizę sumažėjusios pramoninio turto paklausos, ir kad ši vertė bus didesnė už vidutines įplaukas Lenkijoje bankroto atveju pardavus turtą, kurios sudarytų 26,86 % turto tikrosios vertės.
(209)
Komisija daro išvadą, kad visiems viešiems kreditoriams pardavimo […] scenarijus yra naudingesnis už bankroto scenarijų.
(210)
Dar reikia nustatyti, ar […] pasiūlymas yra geriausias, kokio vieši kreditoriai galėjo tikėtis. Komisija pažymi, kad kai 2009 m. pirmą pusmetį paaiškėjo, kad […] pasiūlyme nurodytos sąlygos nebuvo įvykdytos, […] buvo vienintelis pirkėjas, kurį domino PZL Wrocław akcijų pirkimas. Nepaisant to, kad kvietimas pareikšti susidomėjimą buvo skelbiamas ir nuo 2008 m. gegužės mėn. buvo aktyviai ieškoma galimo investuotojo (žr. 90 ir paskesnius punktus), kitas investuotojas neatsirado. Todėl vieši kreditoriai negalėjo pagrįstai tikėtis, kad kuris nors kitas investuotojas ateityje pasiūlytų geresnę kainą.
(211)
Turėdama tai omenyje Komisija mano, kad sutikdami su atsiskaitymo struktūra, parodyta 26 lentelėje, vieši kreditoriai elgėsi kaip privatus kreditorius, norintis susigrąžinti skolas iš finansinių sunkumų turinčio skolininko. Todėl vieši kreditoriai nesuteikė PZL Hydral pranašumo. Taigi atsiskaitymas už neapmokėtus įsipareigojimus, nurašant dalį viešųjų įsipareigojimų, kaip nurodyta Ernst&Young tyrime, nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.
VIII.4. Priemonės dėl PZL Wrocław
(212)
Komisija turi nustatyti, ar 2007 m. paskola suteikė PZL Wrocław pranašumo. Tuo tikslu Komisija turi nustatyti, ar privatus investuotojas (pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą) tokį sandorį būtų sudaręs tokiomis pat sąlygomis ir, jei ne, kokiomis sąlygomis (43).
(213)
Komisija pažymi, kad norint patikrinti, ar valstybės institucijos, kuri yra bendrovės akcininkė, suteikta paskola atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą, jos investicijas reikia palyginti su privačios kontroliuojančiosios bendrovės arba privačių bendrovių grupės, vykdančios struktūrinę politiką arba siekiančios ilgalaikių tikslų, investicijomis (44).
(214)
Komisija laikosi nuomonės, kad PVA nėra išorės kreditorius, kuris investuoja siekdamas pelno iš savo investicijos grąžos - palūkanų, ji yra akcininkė, kuriai priklauso daugiau kaip 90 % PZL Hydral, kuri savo ruožtu valdo 100 % PZL Wrocław akcijų, akcijų. Todėl reikia nustatyti, ar privatus investuotojas būtų tokiomis aplinkybėmis suteikęs 2007 m. paskolą.
(215)
Dėl 2007 m. paskolos PZL Wrocław Komisija pirmiausia pažymi, kad ji buvo suteikta PZL Wrocław, kuri tuo metu buvo finansiškai gyvybinga, neturėjo finansinių sunkumų, nurodytų Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse (žr. 47 ir 48 punktus). Priešingai - tai buvo nauja bendrovė, be skolų, savo apskaitos dokumentuose jau užregistravusi nemažai užsakymų, daugiausia pagal sutartis su Gynybos ministerija, su kuria ji buvo užmezgusi ilgalaikius verslo santykius.
(216)
Komisija pažymi, kad PVA tikėjosi užtikrinti savo investicijos grąžą nurašiusi […] % skolos mainais už nuosavo kapitalo dalį ir tada pardavusi šią PZL Wrocław kapitalo dalį privačiam investuotojui (kaip planuota, už […]), kaip nurodyta Plane.
(217)
PVA atsižvelgė į vykstančias derybas su […] (žr. 74 dalį).
(218)
Kad būtų galima nustatyti, ar PVA veikė pagal privataus investuotojo principą, reikia nustatyti, už kokią kainą PVA galėjo tikėtis parduoti savo dalį, koks buvo rizikos lygis ir ar investicijų grąža iš to pardavimo būtų buvusi pakankama, palyginti su PVA prisiimta rizika.
(219)
Prieš suteikdama paskolą, PVA užsakė, kad nepriklausomas ekspertas parengtų tyrimą ir nustatytų PZL Wrocław vertę po jos atsiskyrimo (žr. 66 dalį).
(220)
Komisija kritiškai įvertino šį tyrimą ir padarė išvadą, kad buvo galima pagrįstai tikėtis, kad pardavimo kaina bus ne mažesnė kaip […] (žr. 71 ir paskesnius punktus). Todėl pardavusi apie […] % akcijų, PVA sėkmingo pardavimo atveju galėjo gauti nemažą grąžą, kuri siektų ne mažiau kaip 48,5 mln. PLN.
(221)
Komisija pripažįsta, kad bet kokiam privatizavimui būdinga nemaža rizika. Šiuo atveju pirmasis bandymas jau žlugo. Kartu Komisija pažymi, kad bendros Lenkijos aviacijos ir gynybos bendrovės perspektyvos buvo gana stabilios, atsižvelgiant į Lenkijos armijos pareigų užsienyje tęstinumą ir Lenkijos įsipareigojimus NATO dėl gynybos pajėgumų. Be to, atsižvelgiant į būtinybę turėti specialius leidimus, kliūtys patekti į atitinkamą rinkos segmentą yra didelės, o tai, savo ruožtu, padidina esamų dalyvių patrauklumą.
(222)
Komisija taip pat pažymi, kad numatoma investicijų grąža buvo pakankamai svarbi palyginti didelei rizikai pateisinti ir kad, be to, PVA gavo užstatą registruotu 5,5 mln. PLN vertės įrenginių įkeitimu ir paprastu […] % akcijų įkeitimu (žr. 65 dalį).
(223)
Remdamasi tuo Komisija yra tikra, kad 2007 m. paskola suteikta laikantis privataus investuotojo principo, todėl ji nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.
(224)
Komisija turi nustatyti, ar 2008 m. paskola suteikė pranašumų PZL Wrocław. Tuo tikslu Komisija taikys privataus investuotojo principą, kaip nurodyta 212-214 dalyse ir dėl jose paaiškintų priežasčių.
(225)
Dėl 2008 m. paskolos PZL Wrocław, Komisija pirmiausia pažymi, kad ji suteikta PZL Wrocław, bendrovei, kuri tuo metu buvo finansiškai gyvybinga ir neturėjo finansinių sunkumų pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires. Priešingai - tai buvo nauja bendrovė, neturinti skolų, bet savo apskaitos dokumentuose jau užregistravusi nemažai užsakymų, daugiausia pagal sutartis, kurių vertė sudarė […], su Gynybos ministerija (žr. 48 dalį). Komisija mano, kad ši paskola buvo suteikta konkrečiu tikslu - kad padėtų įvykdyti didėjantį Gynybos ministerijos užsakymų skaičių. Be to, 2008 m. bendrovė gavo privatų finansavimą veiklos nuomos forma (žr. 87 dalį).
(226)
Komisija pažymi, kad PVA suteikė 2008 m. paskolą visai prieš baigiantis deryboms su […] dėl PZL Wrocław pardavimo (žr. 74 punktą). Ji taip padarė, kad suteiktų trumpalaikę paskolą laikotarpiui iki bus sudarytas sandoris, kai PZL Wrocław turėjo greitai padidinti savo pajėgumus, kad galėtų įvykdyti išaugusį Gynybos ministerijos užsakymų skaičių. Todėl pagrindinis PVA motyvas suteikti paskolą buvo siekis užtikrinti, kad bendrovė galėtų pasinaudoti verslo galimybėmis prieš sudarant sandorį su […] ir užtikrinti, kad sandoris būtų sudarytas sklandžiai.
(227)
Komisija pažymi, kad paskolos suma yra 4 mln. PLN - tokia suma, kurios reikia įsigyti reikalingam turtui, kad būtų galima patenkinti papildomą Gynybos ministerijos poreikį.
(228)
Taip pat Komisija pastebi, kad paskola buvo užtikrina registruotu 2,8 mln. PLN vertės įrenginių įkeitimu ir paprastu gautinų sumų pagal komercines sutartis, kurių vertė buvo 5,2 mln. PLN, įkeitimu ir kad jai taikoma kintanti palūkanų norma, atitinkanti Komisijos paskelbtą taikomą orientacinę normą (žr. 83 punktą). Vis dėlto prieš suteikdama 2008 m. paskolą PVA išanalizavo PZL Wrocław finansinę padėtį ir nustatė, kad ji yra pelninga. Tuo remdamasi PVA galėjo tikėtis, kad PZL Wrocław sukurs pakankamą pinigų srautą, kad galėtų grąžinti paskolą ir PVA galėtų gauti grąžą už savo investiciją.
(229)
Komisija mano, kad tokia verslo elgsena, kai bendrovę parduodantis stambus akcininkas suteikia trumpalaikę paskolą, jeigu ta paskola yra būtina tam, kad būtų galima pasinaudoti verslo galimybėmis, ir užtikrina, kad pardavimas vyktų sklandžiai, yra normali. Komisija mano, kad 2008 m. paskolą, kuri dar buvo užtikrinta ir suteikta su orientacinio dydžio palūkanomis, PVA suteikė vadovaudamasi tokia logika.
(230)
Remdamasi tuo Komisija yra tikra, kad 2008 m. paskola suteikta pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą, todėl ji nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.
(231)
Sutikdama, pirmiausia, kad dalis skolos būtų nurašyta mainais už nuosavo kapitalo dalį ir visos kapitalo pardavimo įplaukos būtų perduotos PZL Hydral, kad ši galėtų apmokėti neapmokėtus įsipareigojimus valstybės institucijoms, kaip nurodyta Plane, PVA faktiškai atsisakė 17,2 mln. PLN skolų, susigrąžino tik [ 1 053 196,36 PLN].
(232)
Reikia nustatyti, ar nurašydama skolą mainais už nuosavo kapitalo dalį PVA suteikė pranašumo PZL Wrocław. Tuo tikslu Komisija turi nustatyti, ar vykdydama šį sandorį PVA laikėsi privataus kreditoriaus principo, kaip nurodyta 188 ir 189 punktuose.
(233)
Pirma, Komisija pažymi, kad […] 2009 m. pasiūlymas […] buvo […] mažesnės vertės už […] 2008 m. pasiūlymą. Komisija mano, kad šis skirtumas atspindi PZL Wrocław padėties pablogėjimą - 2008 m. jos veikla buvo pelninga, turėjo gerų perspektyvų, o iki 2009 m. pradėjo atsirasti sunkumų, daugiausia dėl labai sumažėjusio Gynybos ministerijos užsakymų skaičiaus.
(234)
Komisija taip pat pažymi, kad PVA nesitikėjo rasti kitą PZL Wrocław akcijų, kurių įsigijo nurašydama skolą mainais už nuosavo kapitalo dalį, pirkėją nei […] (žr. 210 punktą). Kad užtikrintų sandorio sėkmę, PVA turėjo užtikrinti, kad ji galės atsiskaityti už įsipareigojimus viešiems kreditoriams pagal jų turimas PZL Wrocław turto hipotekas, antraip ji nebūtų galėjusi įvykdyti įsipareigojimo perduoti visą neužstatytą turtą.
(235)
Be to, jeigu PZL Wrocław pardavimas - šia sąlyga buvo grindžiamas viešųjų įsipareigojimų restruktūrizavimas, juos apmokant iš dalies - toliau nevyktų, mokesčių institucijos imtųsi priverstinio įsiskolinimų joms sumokėjimo priemonių pagal Mokesčių kodeksą (žr. 144 dalį). Taip pat, atsižvelgiant į finansinę PZL Wrocław padėtį, pardavimo sutarties žlugimas reikštų PZL Wrocław bankrotą (žr. 52 punktą).
(236)
Todėl Komisija daro išvadą, kad vienintelė sutikimo de facto atsisakyti 17,2 mln. PLN alternatyva buvo PZL Wrocław ir PZL Hydral likvidavimas.
(237)
Ernst&Young papildytame tyrime vertinami šie du scenarijai. Komisija kritiškai įvertino Ernst&Young tyrimą, kad nustatytų, ar išvados tikrai pagrįstos ir rodo, kad sutikdama su atsiskaitymu PVA elgėsi taip, kaip panašioje padėtyje būtų elgęsis privatus kreditorius, remdamasi 188 ir 189 dalyse cituotais teismų sprendimais.
(238)
Tyrime daroma išvada, kad bankroto atveju paprasti kreditoriai negautų nieko, nes didelė dalis turto yra įkeista ar užstatyta hipoteka, be to, mokesčių institucijos galės imtis priverstinio įsiskolinimo joms sumokėjimo priemonių prieš PZL Wrocław (žr. 143 ir paskesnius punktus). Komisija patvirtino šią informaciją, išnagrinėjusi finansines PZL Wrocław ataskaitas ir išanalizavusi Lenkijos įstatymų įgyvendinimą, ir padarė išvadą, kad Ernst&Young vertinimas pagrįstas.
(239)
Todėl Komisija mano, kad paprastas gautinų sumų įkeitimas, kuriuo užtikrinta 2008 m. paskola, likvidacijos atveju neturi jokios vertės. […] % akcijų įkeitimas likvidacijos atveju taip pat neturi jokios vertės, nes pačių akcijų vertė yra nulinė.
(240)
Todėl norint nustatyti, ką PVA gautų likvidacijos atveju, būtina įvertinti pelną, kurio ji galėtų tikėtis pardavusi turtą, dėl kurio ji užregistravo įkeitimą.
(241)
Ernst&Young papildytame tyrime pažymėta, kad įrenginių, kurie buvo įkeisti PVA už 2007 m. paskolą, buhalterinė vertė 2007 m. buvo 5,5 mln. PLN, o įrenginių, kurie buvo jai įkeisti už 2008 m. paskolą, buhalterinė vertė buvo 2,8 mln. PLN.
(242)
Ernst&Young papildytame tyrime įkeitimų, užregistruotų PVA naudai, likvidacinė vertė buvo skaičiuojama remiantis turto buhalterine verte, nurodyta PZL Wrocław2010 m. sausio 31 d. audituotose finansinėse ataskaitose (žr. 151 ir 152 punktus), kuri buvo 2,1 mln. PLN.
(243)
Komisija mano, kad ilgalaikio kilnojamojo turto (įkeisto už 2007 ir 2008 m. paskolas) buhalterinė vertė, nurodyta audituotose finansinėse ataskaitose, yra tinkamas atskaitos taškas jo likvidacinei vertei apskaičiuoti. Komisija pirmiausia pažymi, kad didelis skirtumas tarp buhalterinės ir grynosios turto vertės, kuris nustatytas 2008 m. tyrime vertinant PZL Wrocław, atsirado dėl labai išaugusios nekilnojamojo turto vertės. Įrenginių vertė nebuvo pakoreguota. Antra, Komisija pažymi, kad atsižvelgiant į laikotarpio nuo įkeitimo iki vertinimo trumpumą, nėra požymių, kad buhalterinė vertė neatspindi konservatyviai apskaičiuotos įrenginių vertės.
(244)
Ernst&Young papildytame tyrime teigiama, kad likvidacijos atveju šis turtas būtų parduotas už daug, 50 %, mažesnę nei rinkos vertę, todėl numatoma vertė sudarytų 1 053 196,36 PLN. Komisija pripažįsta, kad kai likvidacijos atveju parduodamas toks turtas kaip įrenginiai, jis paprastai parduodamas už mažesnę vertę nei buhalterinė vertė.
(245)
Komisija mano, kad vertės sumažinimas 50 % yra pagrįstas dėl Ernst&Young nurodytų priežasčių, aptartų 147 punkte. Ji visų pirma mano, kad hipotetinė vertė bankroto atveju apskaičiuota remiantis metodika, kurią galima laikyti tinkama įsiskolinimų kreditoriams realizavimo vertei nustatyti, kai gresia bankrotas, atsižvelgiant į specifinį įrenginių, kurie būtų parduoti, pobūdį, negalėjimą prognozuoti pardavimo specialiam užsakovui (Gynybos ministerijai), kuris mažina savo išlaidas, kad galėtų prisitaikyti prie mokestinių pajamų, sumažėjusių per krizę.
(246)
Todėl Komisija daro išvadą, kad pagal informaciją, turėtą priimant šį sprendimą, negrąžintų PVA paskolų vertė bankroto atveju būtų 1 053 196,36 PLN.
(247)
Pagal pardavimo scenarijų negrąžintų PVA paskolų vertė būtų didesnė, nes […] pasiūlė sumokėti PVA [ 1 053 196,36 PLN].
(248)
Komisija daro išvadą, kad privatus kreditorius, būdamas PVA vietoje, būtų sutikęs nurašyti 17,2 mln. PLN, nes bankroto atveju jis nebūtų galėjęs pagrįstai tikėtis susigrąžinti didesnę įsiskolinimo jam dalį. Todėl remdamasi tuo Komisija yra tikra, kad PVA elgsena dėl 2010 m. skolos nurašymo mainais už nuosavo kapitalo dalį atitinka privataus investuotojo principą ir kad skolos nurašymas mainais už nuosavo kapitalo dalį nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.
IX. IŠVADA
(249)
Komisija pažymi, kad oficialus 113 mln. PLN kapitalo injekcijų, apie kurias Lenkijos valdžios institucijos pranešė, bet vėliau pranešimą atšaukė, tyrimas nebėra tikslingas pagal Procedūrų reglamento 8 straipsnį.
(250)
Dėl priverstinio įsipareigojimų viešiems kreditoriams vykdymo priemonių netaikymo ir galiausiai įvykusio atsiskaitymo už juos Komisija daro išvadą, kad vieši kreditoriai veikė pagal privataus kreditoriaus principą. Taigi viešų kreditorių elgsena nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.
(251)
Komisija daro išvadą, kad Pramonės vystymo agentūros planuotas skolos nurašymas mainais už nuosavo kapitalo dalį įgyvendinant Planą su pakeitimais, nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį, nes atitinka privataus kreditoriaus principą. Komisija taip pat mano, kad 2007 m. paskola ir 2008 m. paskola PZL Wrocław nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį, nes atitinka privataus kreditoriaus principą,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Komisija nusprendė baigti oficialią tyrimo procedūrą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalį dėl 113 mln. PLN kapitalo injekcijų, pažymėdama, kad Lenkija atšaukė savo pranešimą ir toliau nevykdys šio pagalbos projekto.
2 straipsnis
1. Priverstinio vykdymo priemonių netaikymas daliai PZL Hydral 1998-2007 m. įsiskolinimų Lenkijos valstybės valdžios institucijoms ir atsiskaitymas už šias skolas 2007-2010 m. nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.
2. Paskolos, kurias PVA suteikė PZL Wrocław 2007 m. (12,5 mln. PLN) ir 2008 m. (4 mln. PLN), nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.
3. Šių paskolų 17,2 mln. PLN dalies nurašymas vėliau mainais už nuosavo kapitalo dalį nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.
3 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Lenkijos Respublikai.
Priimta Briuselyje 2010 m. rugpjūčio 4 d.