PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1008/2011
ze dne 10. října 2011
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky rozšířeného na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů zasílaných z Thajska, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Thajska či nikoli, na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1174/2005 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů v současnosti kódů KN 8427 90 00 a ex 8431 20 00 pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla formu valorického cla v rozmezí od 7,6 % do 46,7 %.
(2)
Rada na základě prozatímního přezkumu z moci úřední, zaměřeného na definici výrobku, objasnila v nařízení (ES) č. 684/2008 (3) definici výrobku původního šetření.
(3)
Po provedení šetření z moci úřední zaměřeného proti obcházení antidumpingových opatření Rada rozšířila nařízením (ES) č. 499/2009 (4) konečné antidumpingové clo použitelné na „všechny ostatní společnosti“ uložené nařízením (ES) č. 1174/2005 na ruční paletové vozíky a jejich základních díly zasílané z Thajska bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Thajska či nikoli.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (5) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 21. dubna 2010 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podali dva výrobci v Unii: BT Products AB a Lifter S.r.l. (dále jen „žadatelé“) představující významný podíl, v tomto případě téměř veškerou výrobu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 20. července 2010 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení“).
4. Šetření
4.1 Období šetření
(7)
Šetření se týkalo pokračování nebo opakování dumpingu a proběhlo v období od 1. července 2009 do 30. června 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování újmy, se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(8)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká a zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(9)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(10)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo podle článku 17 základního nařízení považováno za vhodné přezkoumat, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumů přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení. Žádní dovozci, kteří nejsou ve spojení, se však ke spolupráci nepřihlásili. Výběr vzorku nebyl tudíž nutný.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení. Od dvou skupin výrobců v Unii, které jsou žadateli, byly obdrženy odpovědi. Žádný ze známých vyvážejících výrobců v Čínské lidové republice (dále jen „ČLR“) na přezkumu nespolupracoval. Během výběru vzorků se nepřihlásil žádný dovozce a žádný jiný dovozce ani uživatel nedodal Komisi informace ani se nepřihlásil v průběhu šetření.
(12)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
Výrobci v Unii
-
Lifter SRL, Casole d’Elsa, Itálie;
-
BT Products AB, Mjölby, Švédsko.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(13)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření a tentýž, jehož definici objasnil prozatímní přezkum, tedy ruční paletové vozíky a jejich základní díly, tj. podvozky a hydraulika, pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00. Pro účely tohoto nařízení se ručními paletovými vozíky rozumí vozíky na kolech podpírající zvedací vidlicová ramena pro manipulaci s paletami, určené k manuálnímu tlačení, tažení a řízení na hladkém, rovném a pevném povrchu, které provádí pěší obsluha za použití kloubové řídicí páky. Ruční paletové vozíky jsou určeny pouze ke zdvižení nákladu pumpováním řídicí páky do dostatečné výše k přepravení nákladu a nemají žádné jiné dodatečné funkce nebo použití, jako například i) přemísťování a zvedání nákladu za účelem jeho uložení výše nebo usnadnění při skladování nákladu (vysokozdvižné vozíky), ii) zakládání jedné palety na druhou (zakladače), iii) zdvižení nákladu na pracovní plošinu (nůžkové zvedáky) nebo iv) zvedání a vážení nákladu (paletové vozíky s váhou).
(14)
Stejně jako v případě původního šetření potvrdilo i toto šetření, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu v ČLR, stejně jako výrobky vyráběné a prodávané výrobci v Unii na trhu EU, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ DUMPINGU
(15)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by pozbytí platnosti současných opatření vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu.
1. Předběžné poznámky
(16)
Při zahájení bylo kontaktováno 19 známých čínských vyvážejících výrobců. Původně zareagovala pouze jedna společnost, Crown Equipment (Suzhou), která souhlasila se zařazením do vzorku, následně však svou spolupráci stáhla. Potom už žádný z vyvážejících výrobců v ČLR na šetření nespolupracoval a zjištění o pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu musela být založena na dostupných údajích, zejména na informacích předložených žadateli, včetně informací obsažených v žádosti o přezkum, údajích Eurostatu a rovněž úředních statistických údajích o vývozu ČLR.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(17)
V souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné běžné hodnoty získané v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(18)
Při původním šetření byla pro účely stanovení běžné hodnoty zvolena jako srovnatelná země Kanada. Jelikož však byla výroba v Kanadě ukončena, byla v oznámení o zahájení stávajícího přezkumu zamýšlena jako srovnatelná země Brazílie. Žádný ze známých brazilských vyvážejících výrobců však se spoluprací nesouhlasil. Alternativně se uvažovalo o spolupráci s 27 indickými výrobci a dvěma tchajwanskými výrobci, avšak ani s nimi nebylo možné navázat spolupráci. Zúčastněné strany nepředložily žádné další návrhy na srovnatelnou zemi.
(19)
Jeden nespolupracující vývozce tvrdil, že Komise neprokázala, že ve stávajícím případě bylo použití údajů ze srovnatelné země nemožné. Návrhy, které tato společnost podala, byly prověřeny. V některých případech společnosti navrhované nespolupracujícím vývozcem zřejmě nejsou výrobci dotčeného výrobku. Tato společnost rovněž navrhovala, že měl být jako srovnatelná země použit Vietnam. Vietnam však nemohl být vzat v úvahu, protože není považován za zemi s tržním hospodářstvím. Jak je objasněno výše v 17. a 18. bodě odůvodnění, Komise kontaktovala velké množství společností ve třech potenciálních srovnatelných zemích: Brazílii, Indii a Tchajwanu. Navzdory veškerému úsilí však nedošlo k žádné spolupráci. Za absence spolupráce ze strany některé srovnatelné země se běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musela určit na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Evropské unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí. Toto tvrzení muselo být proto zamítnuto.
2.2 Běžná hodnota
(20)
Vzhledem k neexistující spolupráci ze strany srovnatelné země na současném přezkumu byla jako základ pro určení běžné hodnoty použita cena skutečně zaplacená nebo splatná za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí. Stejná metodologie byla použita pro společnost, které bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, i pro společnosti, kterým zacházení jako v tržním hospodářství v původním šetření přiznáno nebylo.
2.3 Vývozní cena
(21)
Vzhledem k tomu, že nebylo možné navázat spolupráci s čínskými vyvážejícími výrobci, byla vývozní cena stanovena na základě dostupných údajů. Za účelem stanovení vývozní ceny byly použity různé zdroje informací. Údaje Eurostatu, nabídky čínských vyvážejících výrobců, které předložili žadatelé a vývozní faktury získané od celních úřadů členských států.
2.4 Srovnání
(22)
Vážená průměrná běžná hodnota byla porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a za účelem zajištění spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílnosti činitelů, které ovlivňují ceny a jejich srovnatelnost. Byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu a také na pojištění ve vyvážející zemi.
2.5 Dumpingové rozpětí
(23)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou. Toto srovnání prokázalo během období přezkumného šetření existenci podstatného dumpingu s dumpingovým rozpětím od 97 % do 224 %. Značný rozdíl v dumpingovém rozpětí je dán různými údaji použitými pro stanovení vývozní ceny.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(24)
Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě zrušení opatření. Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce z ČLR při tomto šetření nespolupracoval, spočívají níže uvedené závěry na údajích dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení, jmenovitě na údajích obsažených v žádosti o přezkum a na údajích poskytnutých žadateli, údajích Eurostatu a úředních statistických údajích o vývozu ČLR.
(25)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: vývoj dovozu z ČLR, volná kapacita vývozců a atraktivita trhu Unie, ceny na čínském domácím trhu a vývozní ceny do třetích zemí.
3.1 Vývoj dovozu z ČLR
(26)
Čínští vyvážející výrobci i po uložení opatření v roce 2005 nadále dodávali na trh EU značné objemy ručních paletových vozíků. Objem dovozu z ČLR do Unie během období přezkumného šetření, téměř 400 000 jednotek, což představuje 99 % celkového dovozu EU, značně překročil úroveň zaznamenanou před uložením opatření (v rozmezí od 118 000 jednotek v roce 2000 do 280 000 jednotek v původním období šetření).
3.2 Volná kapacita vývozců
(27)
Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici jiné zdroje informací o výrobě a kapacitě v ČLR, byla analýza provedena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě údajů poskytnutých žadateli. Informace o trhu obsažené v žádosti o přezkum, které zúčastněné strany nenapadly, ukazují na ohromnou kapacitu v ČLR. Již úroveň výroby v letech 2008 a 2009, 1,5 milionů, resp. 800 000 jednotek, představovala více než dvojnásobek velikosti celého trhu v Unii. Na domácím trhu v Číně se navíc prodával pouze zlomek čínské výroby (14 % v roce 2008 a 23 % v roce 2009).
(28)
Úroveň výroby jasně poukazuje k závěru, že pokud by nebyla uložena opatření, mohlo by směřovat další velké množství čínských ručních paletových vozíků na trh Unie.
3.3 Atraktivita trhu Unie, ceny na čínském domácím trhu a vývozní ceny do třetích zemí
(29)
Pro čínské vyvážející výrobce je trh Unie i nadále atraktivní z hlediska cen. Dovoz z ČLR vstupuje na trh EU přibližně za třetinovou cenu, jakou výrobní odvětví Unie požaduje od svých odběratelů v EU, s nimiž není ve spojení.
(30)
Na základě čínských vývozních statistik bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření směřovalo do Unie 40 % veškerého čínského vývozu ručních paletových vozíků. Druhým největším vývozním trhem pro čínské ruční paletové vozíky jsou USA, kam směřuje 20 % veškerého čínského vývozu, a zbývající objem je rozdělen fragmentárně mezi různé destinace.
(31)
Čínské vývozní ceny do EU celkově odpovídají průměrným čínským vývozním cenám do všech třetích zemí kromě USA. Závěrem však lze říci, že přinejmenším část čínského vývozu do jiných třetích zemí než EU nebo USA (40 % celkového čínského vývozu) by mohla být potenciálně přesměrována do EU, pokud by byla opatření zrušena. Takový vývoj je pravděpodobný nejen proto, že pokud by nebyla uložena opatření, bylo by možné dosáhnout vyšších cen, ale hlavně kvůli fragmentaci uvedeného vývozu do třetích zemí. Vzhledem k důležitosti trhu v Unii a již zavedeným prodejním kanálům by bylo jednodušší mít jednu vývozní destinaci než zvládat vývoz do různých zemí.
(32)
Čínské vývozní ceny do EU jsou značně vyšší než čínské vývozní ceny do USA (během období přezkumného šetření byly vyšší o 17 %). Vzhledem k nespolupráci čínských vývozců nelze určit, do jaké míry lze tento cenový rozdíl vysvětlit rozdíly ve skladbě sortimentu výrobků. Na základě dostupných údajů o vývozu však nelze vyloučit, že by ruční paletové vozíky vyvážené v současnosti do USA za nižší ceny nebyly (zčásti) přesměrovány na trh Unie, pokud by opatření byla zrušena. Takový vývoj by mohl být vysvětlen důvody, které jsou uvedeny v 31. bodě odůvodnění.
(33)
Výše uvedené srovnání cen prokazuje, že pro čínské vyvážející výrobce zůstává EU i nadále vysoce atraktivní destinací, a že by tito výrobci velmi pravděpodobně i nadále vyváželi velká množství ručních paletových vozíků za nízké ceny.
3.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu
(34)
Výše uvedená analýza prokazuje, že čínský dovoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s velmi vysokým dumpingovým rozpětím. Zejména s ohledem na analýzu cen na trhu EU a na trzích ostatních třetích zemí a rovněž s ohledem na analýzu kapacit dostupných v ČLR lze vyvodit závěr, že pokračování dumpingu, pokud by byla opatření zrušena, je pravděpodobné.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
1. Výroba v Unii
(35)
V Unii vyrábí obdobný výrobek dvě skupiny společností, které jsou žadateli, a třetí výrobce ručních paletových vozíků v Unii. Výroba uvedených společností představuje celkovou výrobu obdobného výrobku ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. Výrobní odvětví Unie
(36)
Jelikož tito výrobci představují celkovou výrobu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů v Unii, má se za to, že tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(37)
Jeden nespolupracující vývozce tvrdil, že Komise použila nepřesnou definici výrobního odvětví Unie, jelikož do definice výrobního odvětví Unie a do své analýzy újmy zahrnula nespolupracujícího výrobce v Unii. Argumentoval, že tímto porušila čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Avšak podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení výrobní odvětví Unie zahrnuje výrobce obdobných výrobků v Unii jako celek. Nespolupracující výrobce proto tvoří část výrobního odvětví Unie podle základního nařízení. Jak je vysvětleno ve 42. bodě odůvodnění, údaje pro nespolupracujícího výrobce v Unii byly zahrnuty pouze s ohledem na analýzu objemu prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a analýzu podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Také je třeba poznamenat, že pokud by byl nespolupracující výrobce v Unii z analýzy vyloučen, zjištění, ke kterým šetření dospělo, by zůstala nezměněna.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(38)
Vzhledem k tomu, že žádný čínský vyvážející výrobce dotčeného výrobku na tomto šetření nespolupracoval, údaje týkající se dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR (dále jen „dotčená země“) do Evropské unie jsou založeny na údajích Eurostatu.
2. Spotřeba na trhu Unie
(39)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu.
(40)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o 40 %, přičemž k hlavnímu poklesu došlo mezi roky 2008 a 2009.
Tabulka 1
2007
2008
2009
OPŠ
Celková spotřeba EU (v kusech)
783 330
654 843
385 410
468 557
Index (2007 = 100)
100
84
49
60
3. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z ČLR
(41)
Objem dovozu pocházejícího z ČLR v posuzovaném období poklesl o 37 % a během období přezkumného šetření dosáhl úrovně 387 907 kusů. Navzdory značnému poklesu poptávky v Unii se však podíl čínského dovozu na trhu během posuzovaného období zvýšil, protože čínský dovoz neklesal stejným tempem jako spotřeba v Unii. Podíl dovozu z dotčené země na trhu se proto mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření, kdy dosáhl 83 %, značně zvýšil. Průměrná cena čínského dovozu během posuzovaného období mírně kolísala.
Tabulka 2
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země
(v kusech) (7)
612 222
522 573
300 222
387 907
Index (2007 = 100)
100
85
49
63
Podíl dovozu z dotčené země na trhu (7)
78 %
80 %
78 %
83 %
Cena dovozu z dotčené země (EUR/kus) (7)
96
92
100
97
Index (2007 = 100)
100
96
104
101
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(42)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie. Z důvodů zachování důvěrnosti (na přezkumu spolupracovali pouze dva výrobci - žadatelé) jsou níže uvedeny pouze indexy. Pokud jde o celkový objem prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a o podíl výrobního odvětví Unie na trhu, uvedené níže v tabulkách 6 a 7, jsou z důvodu soudržnosti s výše uvedenými tabulkami 1 a 2 (spotřeba a podíl čínského dovozu na trhu) údaje založeny na zahrnutí všech tří výrobců v Unii, tj. včetně dvou skupin - žadatelů a třetího výrobce, který na přezkumu nespolupracovat (údaje o objemu prodeje nespolupracujícího výrobce jsou založeny na informacích předložených žadateli).
4.1 Výroba
(43)
V období přezkumného šetření výroba ve srovnání s rokem 2007 klesla o 35 %.
Tabulka 3
2007
2008
2009
OPŠ
Výroba (v kusech)
Index (2007 = 100)
100
84
55
65
4.2 Kapacita a využití kapacity
(44)
Výrobní kapacita zůstala v období mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření stabilní. Zatímco využití kapacity bylo již v roce 2007 na nízké úrovni, snížení výroby mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření vedlo k dalšímu značnému snížení využití kapacity o 20 procentních bodů mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření, kdy bylo využití kapacity na velmi nízké úrovni.
Tabulka 4
2007
2008
2009
OPŠ
Výrobní kapacita (v kusech)
Index (2007 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity
Index (2007 = 100)
100
84
55
65
4.3 Stav zásob
(45)
Úroveň konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o 56 %.
Tabulka 5
2007
2008
2009
OPŠ
Konečný stav zásob (kusy)
Index (2007 = 100)
100
131
59
156
4.4 Objem prodeje
(46)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, klesl během posuzovaného období o 50 % s tím, že k největšímu poklesu došlo mezi rokem 2008 a 2009.
Tabulka 6
2007
2008
2009
OPŠ
Prodej EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v kusech)
Index (2007 = 100)
100
79
55
50
4.5 Podíl na trhu
(47)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížil z již i tak nízké úrovně v roce 2007 o dalších 16 %. Dva ze čtyř výrobců v Unii, kterých se týkalo původní šetření, výrobu ručních paletových vozíků ukončili. Obě události lze vnímat jako následek zvýšeného tlaku čínského dumpingového dovozu na trh v Unii, přičemž tento tlak pociťovalo výrobní odvětví Unie tím více v situaci výrazně klesající spotřeby.
Tabulka 7
2007
2008
2009
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
Index (2007 = 100)
100
95
111
84
4.6 Růst
(48)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o 40 %. Výrobní odvětví Unie ztratilo 3,2 procentních bodů podílu na trhu, zatímco podíl dotčeného dovozu na trhu stoupl o 5 procentních bodů.
4.7 Zaměstnanost
(49)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie klesla mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření o 17 %. Poukazuje to na úsilí výrobního odvětví Unie racionalizovat výrobu v situaci výrazně klesající poptávky.
Tabulka 8
2007
2008
2009
OPŠ
Zaměstnanost související s dotčeným výrobkem (počet osob)
Index (2007 = 100)
100
84
76
83
4.8 Produktivita
(50)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok klesla mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření o 22 %.
Tabulka 9
2007
2008
2009
OPŠ
Produktivita (v kusech na zaměstnance)
Index (2007 = 100)
100
103
74
78
4.9 Prodejní ceny a činitelé ovlivňující ceny na domácím trhu
(51)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření mírně zvýšily o 4 %.
Tabulka 10
2007
2008
2009
OPŠ
Jednotková cena na trhu EU (EUR/kus)
Index (2007 = 100)
100
101
103
104
4.10 Mzdy
(52)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se snížila průměrná mzda na zaměstnance o 29 %. To rovněž poukazuje na úspěšné úsilí výrobního odvětví Unie omezit náklady navzdory problémům způsobeným drastickým snížením objemu výroby.
Tabulka 11
2007
2008
2009
OPŠ
Průměrné mzdové náklady na jednoho zaměstnance (v tis. EUR)
Index (2007 = 100)
100
91
63
71
4.11 Investice
(53)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se roční tok investic do dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie prudce snížil o 91 %.
Tabulka 12
2007
2008
2009
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
Index (2007 = 100)
100
58
27
9
4.12 Ziskovost a návratnost investic
(54)
Ziskovost výrobního odvětví Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření značně poklesla, a to o 66 %.
(55)
Návratnost investic se během posuzovaného období rovněž značně snížila, a to o 57 %.
Tabulka 13
2007
2008
2009
OPŠ
Čistý zisk z prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)
Index (2007 = 100)
100
68
-2
34
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
Index (2007 = 100)
100
80
-2
43
4.13 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(56)
Čistý peněžní tok z provozních činností je uveden níže v tabulce 14. Neobjevily se známky toho, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy s navyšováním kapitálu, zejména proto, že někteří výrobci jsou součástí větších skupin.
Tabulka 14
2007
2008
2009
OPŠ
Peněžní tok (v EUR)
Index (2007 = 100)
100
84
65
73
4.14 Rozsah dumpingového rozpětí
(57)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z ČLR nelze považovat dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
4.15 Zotavení z účinků předchozího dumpingu
(58)
Z pečlivého zvážení výše uvedených ukazatelů vyplývá, že navzdory zavedení antidumpingových opatření v roce 2005 zůstala i nadále hospodářská a finanční situace výrobního odvětví Unie zranitelná kvůli zahlcení trhu v Unii levnými čínskými výrobky. Tato již dosti prekérní situace se během roku 2009 a období přezkumného šetření zvrátila v situaci, kdy docházelo zcela jasně k újmě - značný pokles spotřeby v Unii ještě zdůraznil celý rozsah negativního tlaku vyvíjeného dumpingovým dovozem z Číny. Během uvedeného období bylo výrobní odvětví Unie svědkem toho, že jeho objem výroby a prodeje klesal rychlejším tempem než spotřeba v Unii a utrpělo proto značné dodatečné ztráty, pokud jde o podíl na trhu. Během stejného období, a navzdory opatřením, se podíl čínského dovozu na trhu dále zvýšil a čínské výrobky byly i nadále dováženy za podstatně nižší ceny než ceny výrobního odvětví Unie. Během období přezkumného šetření se zisky výrobního odvětví Unie dále snížily. Výrobní odvětví Unie se proto nemohlo zotavit z účinků dumpingu a jeho situace se během období přezkumného šetření ještě dále zhoršila.
4.16 Závěry
(59)
ezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se i přes existenci antidumpingových opatření vyvíjela řada důležitých ukazatelů negativně: ziskovost klesla o 4,9 procentních bodů, objem výroby a prodeje klesl o 35, respektive 50 %, využití kapacity o 35 % a poté následoval pokles zaměstnanosti. I když je možné část tohoto negativního vývoje vysvětlit silným poklesem spotřeby, která se během posuzovaného období snížila o téměř 40 %, je další pokles podílu výrobního odvětví Unie na trhu (mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření o 4 procentní body) a neustálé zvyšování podílu dovozu z Číny na trhu jasnou známkou narůstajícího tlaku vyplývajícího z čínského dumpingového dovozu. Vzhledem k téměř monopolní situaci, které již čínský dovoz na trhu Unie dosáhl, by jakékoli další zvýšení čínského dovozu - a to také z důvodu jeho značně nízkých cen -, mohlo snížit úroveň využití výroby výrobního odvětví Unie až pod minimální hranici, nezbytnou k zajištění její udržitelnosti. V tomto ohledu se připomíná, že dva výrobci v Unii byli přinuceni během posuzovaného období ukončit svou obchodní činnost v oblasti ručních paletových vozíků, jak již bylo uvedeno výše ve 47. bodě odůvodnění.
(60)
V připomínkách k poskytnutým informacím jeden čínský vyvážející výrobce tvrdil, že některé ukazatele včetně výroby, objemu prodeje, ziskovosti, využití kapacit a zaměstnanosti ve skutečnosti neukazují na žádný negativní vývoj pro výrobní odvětví Unie. Avšak tato společnost se zabývala pouze vývojem mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření, zatímco pro posouzení újmy je třeba posoudit celkový vývoj výrobního odvětví Unie během posuzovaného období, tj. mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření. Jak bylo objasněno výše (viz 43. až 49. bod odůvodnění), veškeré ukazatele újmy uvedené čínským vývozcem se během posuzovaného období vyvíjely negativně.
(61)
Stejný vývozce navíc tvrdil, že Komise nerozlišovala mezi újmou způsobenou následkem dumpingového dovozu a mezi jinými následky, zejména poklesem poptávky v důsledku hospodářské krize. Zatímco však spotřeba v Unii v posuzovaném období poklesla o 40 %, podařilo se čínským vývozcům ve stejném období citelně zvýšit svůj podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie. Navíc, jak bylo objasněno výše v 58. bodě odůvodnění, se připomíná, že dopad dumpingového dovozu způsobil ve skutečnosti větší újmu během období slabé poptávky.
Závěrem je proto třeba říci, že navzdory existenci antidumpingových opatření utrpělo výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření podstatnou újmu.
5. Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
5.1 Dopad dumpingového dovozu
(62)
Navzdory snížení spotřeby v Evropské unii během posuzovaného období neklesal objem dovozu z dotčené země stejným tempem, což mělo za následek další zvýšení podílu čínského dovozu na trhu. Jelikož čínští vyvážející výrobci nespolupracují, cenové podbízení a prodej pod cenou byly vypočítány na základě nejlepších dostupných údajů, které zahrnovaly nejrůznější zdroje informací, jako jsou údaje Eurostatu, nabídky čínských vyvážejících výrobců předložené žadateli a vývozní faktury získané od celních úřadů členských států. Bylo zjištěno, že u dovozu z dotčené země dochází ke zřejmému prodeji pod cenou výrobního odvětví Unie v rozsahu od 43 % do 78 % v závislosti na zdroji použitých informací.
5.2 Dovoz z ostatních zemí
(63)
Dovoz z ostatních zemí je na velmi nízké úrovni a mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření ještě dále poklesl o 79 %. Podíl dovozu z jiných zemí na trhu se během období přezkumného šetření rovněž snížil. Z důvodu důvěrnosti (dva výrobci tvoří výrobní odvětví Unie) jsou níže uvedeny pouze indexy.
Tabulka 15
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z ostatních zemí (v kusech)
Index (2007 = 100)
100
60
6
21
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu
Index (2007 = 100)
100
71
12
34
6. Závěr
(64)
Jak je uvedeno ve 41. bodě odůvodnění, dovoz z dotčené země se v souvislosti s podílem na trhu během posuzovaného období zvýšil, k čemuž došlo navzdory značnému poklesu spotřeby v Unii. To zvýšilo podíl čínského dovozu na trhu během sledovaného období na 83 % spotřeby v Unii. Tento zvýšený tlak, pokud jde o objem, navzdory celkovému poklesu poptávky, byl zároveň spojen se značně nízkými cenami čínského dovozu do Unie, což vedlo k velkému cenovému podbízení vůči výrobnímu odvětví Unie. Závěrem je proto třeba říci, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie během období přezkumného šetření.
F. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(65)
Jak je uvedeno výše, uložení antidumpingových opatření neumožnilo výrobnímu odvětví Unie zotavit se ze vzniklé újmy.
2. Pravděpodobný vývoj čínského vývozu v případě zrušení opatření
(66)
Jak bylo uvedeno výše v 27. bodě odůvodnění, v ČLR jsou k dispozici obrovské výrobní kapacity. Již úroveň výroby v letech 2008 a 2009, 1,5 milionů a 800 000 jednotek, představovala více než dvojnásobek velikosti celého trhu v Unii. Na domácím trhu v Číně se navíc prodával pouze zlomek čínské výroby (14 % v roce 2008 a 23 % v roce 2009). Proto, pokud by nebyla opatření uložena, by mohlo směřovat další velké množství čínských ručních paletových vozíků na trh Unie.
(67)
Jak bylo uvedeno výše v 31. bodě odůvodnění, čínské vývozní ceny do EU celkově odpovídají průměrným čínským vývozním cenám do všech třetích zemí. Závěrem však lze říci, že přinejmenším část čínského vývozu do jiných třetích zemí než EU nebo USA (40 % celkového čínského vývozu) by mohla být potenciálně přesměrována do EU, pokud by byla opatření zrušena. Takový vývoj je pravděpodobný nejen proto, že pokud by nebyla uložena opatření, bylo by možné dosáhnout vyšších cen, ale hlavně kvůli fragmentaci uvedeného vývozu do třetích zemí. Vzhledem k důležitosti trhu v Unii a již zavedeným prodejním kanálům by bylo jednodušší mít jednu vývozní destinaci než zvládat vývoz do množství různých zemí.
3. Závěr
(68)
Ve světle zjištění uvedených výše v 66. a 67. bodě odůvodnění se dospělo k závěru, že existuje pravděpodobnost pokračování podstatné újmy zjištěné během období přezkumného šetření, pokud by opatření byla zrušena. To by pravděpodobně vedlo k dalšímu zhoršování hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie, což by mohlo dokonce ve střednědobém horizontu ohrozit jeho samotnou existenci.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(69)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(70)
Je vhodné připomenout, že při původním šetření bylo stanoveno, že zavedení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Navíc skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla stávající antidumpingová opatření mít na dotčené strany.
(71)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda by přes závěry týkající se pravděpodobnosti pokračování škodlivého dumpingu bylo možno dospět k jednoznačnému závěru, že není v zájmu Unie v tomto případě opatření zachovávat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(72)
Výrobní odvětví Unie svůj podíl na trhu stále ztrácelo, zatímco podíl dovozu z dotčené země na trhu během posuzovaného období výrazně vzrostl. Dva z původních čtyř výrobců v Unii zastavili výrobu dotčeného výrobku. Během posuzovaného období navíc výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Bez opatření by se výrobní odvětví Unie pravděpodobně nacházelo v mnohem horší situaci.
3. Zájem dovozců a uživatelů
(73)
Žádný z oslovených dovozců, kteří nejsou ve spojení, ani žádný z uživatelů se nepřihlásil ke spolupráci. Je třeba připomenout, že podle zjištění z původního šetření nebyl dopad uložení opatření pro uživatele významný. Přestože jsou tato opatření uplatňována již pět let, získávají dovozci/uživatelé v Unii nadále své zboží hlavně v Číně. Nebyly ani uvedeny žádné skutečnosti svědčící o obtížích při hledání jiných zdrojů. Dále je třeba připomenout, že během původního šetření byli spolupracující uživatelé vůči zavedení opatření neutrální a dospělo se k závěru, že ruční paletové vozíky mají pro jejich obchodní činnost pouze malý význam. Během tohoto přezkumu nebyly zjištěny žádné skutečnosti svědčící o opaku. Je proto možné dojít k závěru, že zachování antidumpingových opatření nebude mít pravděpodobně na vývozce/uživatele v Unii podstatný účinek. Ve skutečnosti by mohlo dojít k tomu, že bez uložení opatření by čínský dumpingový dovoz získal na trhu s ručními paletovými vozíky v Unii monopol.
4. Závěr
(74)
Vzhledem k tomu, co bylo výše uvedeno, nelze dospět k jednoznačnému závěru, že zachování stávajících antidumpingových opatření by nebylo v zájmu Unie.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(75)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(76)
Ve svých připomínkách k poskytnutým informacím zdůraznilo výrobní odvětví Unie, že úroveň dumpingu a cenového podbízení zjištěná během přezkumu je mnohem vyšší, než jaká byla při původním šetření, a že existuje zvyšující se tlak ze strany čínského dovozu. Výrobní odvětví Unie proto předložilo návrh, že by Komise měla rovněž zvážit přehodnocení výše antidumpingových cel. Vzhledem k těmto připomínkám a rovněž vzhledem ke zjištěním tohoto přezkumu se zvažuje možnost zahájení úplného prozatímního přezkumu omezeného na dumping.
(77)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být zachována antidumpingová opatření použitelná na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z ČLR. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorických cel různých sazeb.
(78)
Připomíná se, že opatření, jichž se týká tento přezkum, byla nařízením Rady (ES) č. 499/2009 rozšířena na dovoz stejného výrobku zasílaného z Thajska, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Thajska či nikoliv. V rámci tohoto přezkumu nebyly v tomto ohledu předloženy žádné nové informace. Konečné antidumpingové clo ve výši 46,7 %, použitelné pro „všechny ostatní společnosti“ na dovoz pocházející z ČLR by proto mělo být rozšířeno na dovoz téhož výrobku zasílaného z Thajska, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Thajska či nikoliv.
(79)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovoz dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nemůže využít těchto sazeb a podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(80)
Všechny žádosti o uplatňování těchto individuálních sazeb antidumpingového cla (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (8) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Je-li to na místě, nařízení se poté pozmění tak, že se aktualizuje seznam společností, které mají prospěch z individuálních celních sazeb,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Tímto se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů, tj. podvozků a hydrauliky, v současnosti kódů KN ex 8427 90 00 (kódy TARIC 8427900011 a 8427900019) a ex 8431 20 00 (kódy TARIC 8431200011 a 8431200019), pocházejících z Čínské lidové republiky. Pro účely tohoto nařízení se ručními paletovými vozíky rozumí vozíky na kolech podpírající zvedací vidlicová ramena pro manipulaci s paletami, určené k manuálnímu tlačení, tažení a řízení na hladkém, rovném a pevném povrchu, které provádí pěší obsluha za použití kloubové řídicí páky. Ruční paletové vozíky jsou určeny pouze ke zdvižení nákladu pumpováním řídicí páky do dostatečné výše k přepravení nákladu a nemají žádné jiné dodatečné funkce nebo použití, jako například i) přemísťování a zvedání nákladu za účelem jeho uložení výše nebo usnadnění při skladování nákladu (vysokozdvižné vozíky), ii) zakládání jedné palety na druhou (zakladače), iii) zdvižení nákladu na pracovní plošinu (nůžkové zvedáky) nebo iv) zvedání a vážení nákladu (paletové vozíky s váhou).
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Sazba Cla
(%)
dodatečnýkód TARIC
Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, Čínská lidová republika
32,2
A600
Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, Čínská lidová republika
28,5
A601
Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, Čínská lidová republika
39,9
A602
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, Čínská lidová republika
7,6
A603
Všechny ostatní společnosti
46,7
A999
3. Konečné antidumpingové clo použitelné na „všechny ostatní společnosti“, jak je stanoveno v odstavci 2, se tímto rozšiřuje na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů, tj. podvozků a hydrauliky, podrobněji vymezených v odstavci 1, v současnosti kódů KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00 (kódy TARIC 8427900011 a 8431200011), zasílaných z Thajska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Thajska či nikoli.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 10. října 2011.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1008/2011
2011 m. spalio 10 d.
kuriuo, pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės rankiniams padėklų krautuvams ir jų pagrindinėms dalims nustatomas galutinis antidempingo muitas, kurio taikymas išplėstas importuojamiems iš Tailando siunčiamiems rankiniams padėklų krautuvams ir jų pagrindinėms dalims, deklaruojamiems kaip Tailando kilmės arba ne
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį ir 11 straipsnio 2, 5 ir 6 dalis,
atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau - Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Galiojančios priemonės
(1)
Atlikus antidempingo tyrimą (toliau - pirminis tyrimas) Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1174/2005 (2) importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės rankiniams padėklų krautuvams ir jų pagrindinėms dalims, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 8427 90 00 ir ex 8431 20 00, nustatė galutinį antidempingo muitą (toliau - galutinės antidempingo priemonės). Nustatytosios priemonės - 7,6-46,7 % ad valorem muitas.
(2)
Taryba, atlikus ex officio produkto apibrėžtosios srities tarpinę peržiūrą, Reglamentu (EB) Nr. 684/2008 (3) patikslino pirminio tyrimo produkto apibrėžtąją sritį.
(3)
Taryba, atlikus ex officio antidempingo priemonių vengimo tyrimą, Reglamentu (EB) Nr. 499/2009 (4) galutinio antidempingo muito, nustatyto Reglamentu (EB) Nr. 1174/2005 ir taikytino „visoms kitoms bendrovėms“, taikymą išplėtė iš Tailando siunčiamiems rankiniams padėklų krautuvams ir jų pagrindinėms dalims, deklaruojamiems kaip Tailando kilmės arba ne.
2. Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą
(4)
Paskelbus pranešimą apie artėjančią taikomų galutinių antidempingo priemonių galiojimo pabaigą (5), 2010 m. balandžio 21 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Prašymą pateikė du Sąjungos gamintojai: BT Products AB ir Lifter S.r.l. (toliau - pareiškėjai), kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju beveik 100 %) visų Sąjungoje pagaminamų rankinių padėklų krautuvų ir jų pagrindinių dalių.
(5)
Prašymas grįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei greičiausiai tęsis arba pasikartos.
3. Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas
(6)
Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija 2010 m. liepos 20 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (6) (toliau - pranešimas apie inicijavimą) paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.
4. Tyrimas
4.1. Tiriamasis laikotarpis
(7)
Atliekant dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tyrimą buvo nagrinėjamas 2009 m. liepos 1 d. - 2010 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau - peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Analizuojant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2007 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
4.2. Su tyrimu susijusios šalys
(8)
Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjams, eksportuojantiems gamintojams, importuotojams ir žinomiems susijusiems naudotojams, taip pat eksportuojančios šalies atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą pareikšti nuomonę raštu ir pateikti prašymą išklausyti.
(9)
Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(10)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį nesusijusių importuotojų skaičių, laikyta tikslinga, remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsniu, išnagrinėti, ar nereikėtų atlikti atrankos. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves) pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį pirmiau minėtų šalių prašyta per 15 dienų nuo peržiūrų inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją. Tačiau nei vienas nesusijęs importuotojas nepasisiūlė bendradarbiauti. Todėl atrankos vykdyti nereikėjo.
(11)
Komisija nusiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir toms šalims, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą. Atsakymų sulaukta iš pareiškėjų - dviejų Sąjungos gamintojų grupių. Atliekant peržiūrą nebendradarbiavo nei vienas žinomas eksportuojantis Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - KLR) gamintojas. Tyrimo metu apie save nepranešė nei vienas importuotojas, be to, vykstant atrankai jokie kiti importuotojai ar naudotojai nepateikė Komisijai jokios informacijos ir nepranešė apie save.
(12)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, būtina nustatant dempingo ir jo daromos žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybę ir Sąjungos interesus. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų suinteresuotųjų šalių patalpose.
Sąjungos gamintojai
-
Lifter SRL, Casole d’Elsa, Italija;
-
BT Products AB, Mjölby, Švedija.
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
(13)
Šioje peržiūroje nagrinėjamasis produktas - tai tas pats produktas, kuris buvo tiriamas pirminiame tyrime ir kurio apibrėžtoji sritis patikslinta atlikus tarpinę peržiūrą, - KLR kilmės rankiniai padėklų krautuvai ir jų pagrindinės dalys, t. y. važiuoklė ir hidraulinis mechanizmas, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 8427 90 00 ir ex 8431 20 00. Šiame reglamente rankiniai padėklų krautuvai yra ratiniai krautuvai su keliamosiomis šakėmis padėklams krauti, suprojektuoti taip, kad naudodamasis lanksčiąja rankena šalia stovintis operatorius galėtų juos rankomis stumti, traukti ir valdyti ant lygaus kieto paviršiaus. Rankiniai padėklų krautuvai suprojektuoti taip, kad nuleidžiant ir pakeliant rankeną jais būtų galima pakelti krovinį iki pakankamo aukščio, kad krovinį būtų galima perkelti, ir neturi jokių kitų papildomų funkcijų ar naudojimo paskirčių, tokių kaip, pvz., i) perkelti ir pakelti krovinius arba padėti sandėliuojant krovinius (rankiniai keltuvai); ii) sukrauti vieną padėklą ant kito (rietuvių krautuvai); iii) pakelti krovinį iki darbo lygio (žirkliniai keltuvai); arba iv) pakelti ir pasverti krovinius (sveriamieji keltuvai).
(14)
Atlikus tyrimą patvirtinta, kad kaip ir per pirminį tyrimą nagrinėjamojo produkto, KLR vidaus rinkoje pagamintų ir parduotų produktų ir Sąjungos gamintojų ES pagamintų ir parduotų produktų pagrindinės fizinės ir techninės savybės bei naudojimo paskirtis yra tokios pačios, todėl šie produktai laikomi panašiu produktu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
C. DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
(15)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi nagrinėta, ar yra tikimybė, kad pasibaigus priemonių galiojimo terminui dempingas tęsis arba pasikartos.
1. Įžanginės pastabos
(16)
Pradėjus peržiūrą susisiekta su devyniolika žinomų Kinijos eksportuojančių gamintojų. Tik viena bendrovė - Crown Equipment iš Suzhou - pati paprašė būti atrinkta, tačiau vėliau bendradarbiauti atsisakė. Taigi nei vienas iš KLR eksportuojančių gamintojų nebendradarbiavimo atliekant tyrimą, todėl išvadas dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės teko daryti remiantis turimais faktais, visų pirma pareiškėjų pateikta informacija, įskaitant prašyme atlikti peržiūrą pateiktą informaciją, Eurostato duomenis bei oficialią KLR eksporto statistiką.
2. Importas dempingo kaina per PTL
2.1. Panaši šalis
(17)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkto nuostatas normalioji vertė turėjo būti nustatyta remiantis kaina ar apskaičiuotąja normaliąja verte, gauta atitinkamoje trečiojoje rinkos ekonomikos šalyje (toliau - panaši šalis), arba pagal kainą, taikomą importuojant iš panašios šalies į kitas šalis, įskaitant Sąjungą, arba, jei tai neįmanoma, bet kuriuo kitu pagrįstu būdu, įskaitant už panašų produktą Sąjungoje faktiškai sumokėtą arba mokėtiną kainą, kuri prireikus tinkamai pakoreguojama, kad būtų įskaičiuotas pagrįstas pelno dydis.
(18)
Pirminiame tyrime siekiant nustatyti normaliąją vertę, panašia šalimi buvo pasirinkta Kanada. Atsižvelgiant į tai, kad Kanadoje gamyba nutraukta, pranešime apie dabartinės peržiūros inicijavimą panašia šalimi buvo numatyta pasirinkti Braziliją. Tačiau nė vienas žinomas Brazilijos eksportuojantis gamintojas nesutiko bendradarbiauti. Be to, bandyta užmegzti bendradarbiavimą su 27 Indijos gamintojais ir dviem Taivano gamintojais, tačiau nei vienas jų nesutiko bendradarbiauti. Suinteresuotosios šalys nepasiūlė jokių kitų panašių šalių.
(19)
Vienas nebendradarbiaujantis eksportuotojas teigė, kad Komisija neįrodė, kad šiuo atveju buvo neįmanoma naudotis panašios šalies duomenimis. Bendrovės pateikti pasiūlymai buvo išanalizuoti. Paaiškėjo, kad kai kurios iš nebendradarbiaujančio eksportuotojo pasiūlytų bendrovių negamino nagrinėjamojo produkto. Bendrovė taip pat pasiūlė panašia šalimi laikyti Vietnamą. Tačiau Vietnamas negalėjo būti laikomas panašia šalimi, nes tai nėra rinkos ekonomikos šalis. Kaip paaiškinta 17 ir 18 konstatuojamosiose dalyse, Komisija susisiekė su daug bendrovių trijose galimai panašiose šalyse - Brazilijoje, Indijoje ir Taivane. Nepaisant dėtų pastangų, bendradarbiavimas neužmegztas. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu, kadangi panašios šalies bendrovės nebendradarbiavo, normalioji vertė turėjo būti nustatyta vadovaujantis už panašų produktą Europos Sąjungoje faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina, kuri prireikus tinkamai pakoreguota, kad būtų įskaičiuotas pagrįstas pelno dydis. Todėl argumentas buvo atmestas.
2.2. Normalioji vertė
(20)
Atsižvelgiant į nepakankamą panašios šalies bendrovių bendradarbiavimą atliekant šią peržiūrą, normalioji vertė nustatyta vadovaujantis už panašų produktą Sąjungoje faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina, kuri prireikus tinkamai pakoreguota, kad būtų įskaičiuotas pagrįstas pelno dydis. Tokia pati metodika taikyta tiek bendrovei, kuriai po pirminio tyrimo taikytas rinkos ekonomikos režimas, tiek bendrovėms, kurioms toks režimas netaikytas.
2.3. Eksporto kaina
(21)
Kinijos eksportuojantiems gamintojams atsisakius bendradarbiauti, eksporto kaina buvo nustatyta remiantis turimais faktais. Nustatant šią kainą remtasi įvairiais informacijos šaltiniais: Eurostato duomenimis, pareiškėjų pateiktais Kinijos eksportuojančių gamintojų pasiūlymais, eksporto sąskaitomis faktūromis, gautomis iš valstybių narių muitinių.
2.4. Palyginimas
(22)
Vidutinė svertinė normalioji vertė palyginta su vidutine svertine eksporto kaina remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygiu. Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi ir siekiant užtikrinti teisingą palyginimą buvo atsižvelgta į skirtingus veiksnius, kurie turėjo poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Atlikti koregavimai siekiant atsižvelgti į vežimo jūrų laivais ir vidaus transportu ir draudimo sąnaudas eksportuojančiojoje šalyje.
2.5. Dempingo skirtumas
(23)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalimi, dempingo skirtumas buvo nustatytas lyginant vidutinę svertinę normaliąją vertę su vidutine svertine eksporto kaina. Palyginus paaiškėjo, kad dempingas PTL buvo reikšmingas - 97-224 %. Tokia žymi dempingo skirtumo amplitudė atsirado dėl skirtingų duomenų, naudotų nustatant eksporto kainą.
3. Importo raida, jei priemonės būtų panaikintos
(24)
Atlikus analizę dėl dempingo vykdymo per PTL, nagrinėta dempingo tęsimosi tikimybė, jei priemonės būtų panaikintos. Atsižvelgiant į tai, kad nė vienas eksportuojantis KLR gamintojas nebendradarbiavo atliekant šį tyrimą, toliau nurodytos išvados buvo grindžiamos turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, t. y. prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija, pareiškėjų pateiktais duomenimis, Eurostato duomenimis, oficialia KLR eksporto statistika.
(25)
Šiuo atžvilgiu buvo išanalizuoti šie veiksniai: importo iš KLR raida, nepanaudoti eksportuotojų pajėgumai, Sąjungos rinkos patrauklumas, Kinijos vidaus kainos ir eksporto į trečiąsias šalis kainos.
3.1. Importo iš KLR raida
(26)
2005 m. nustačius priemones, Kinijos eksportuojantys gamintojai į Sąjungos rinką toliau tiekė didelius rankinių padėklų krautuvų kiekius. Per PTL iš KLR į ES importuotas rankinių padėklų krautuvų kiekis - beveik 400 000 vienetų arba 99 % viso ES importo - gerokai viršijo tą lygį, kuris buvo iki pradedant taikyti priemones (nuo 118 000 vienetų 2000 m. iki 280 000 vienetų per pirminį TL).
3.2. Nepanaudoti eksportuotojų pajėgumai
(27)
Kadangi kitų informacijos apie gamybą ir pajėgumus KLR šaltinių nebuvo, analizė atlikta pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remiantis pareiškėjų pateikta informacija. Iš rinkos informacijos, pateiktos prašyme atlikti peržiūrą, kurios suinteresuotosios šalys nepaneigė, matyti, kad KLR pajėgumai yra didžiuliai. 2008 m. ir 2009 m. gamybos lygis - atitinkamai 1,5 mln. vienetų ir 800 000 vienetų - daugiau kaip dvigubai viršijo visos Sąjungos rinkos dydį. Be to, tik nedidelė dalis - 14 % 2008 m. ir 23 % 2009 m. - Kinijos produkcijos buvo parduota Kinijos vidaus rinkoje.
(28)
Atsižvelgiant į tokį gamybos lygį, galima daryti išvadą, kad, nesant priemonių, į Sąjungos rinką galėtų patekti nemažas papildomas kiekis Kinijos rankinių padėklų krautuvų.
3.3. Sąjungos rinkos patrauklumas, Kinijos vidaus kainos ir eksporto į trečiąsias šalis kainos
(29)
Kainų atžvilgiu Sąjungos rinka ir toliau išlieka patraukli Kinijos eksportuojantiems gamintojams. Į ES importuotų KLR krautuvų kaina sudaro maždaug trečdalį tos kainos, kurią už ES pramonės gaminius moka nesusiję ES pirkėjai.
(30)
Remiantis Kinijos eksporto statistika, nustatyta, kad per PTL į Sąjungą eksportuota 40 % visų Kinijos rankinių padėklų krautuvų. Antroji pagal dydį Kinijos rankinių padėklų krautuvų eksporto rinka - JAV, į kurias eksportuojama 20 %; likusi dalis eksportuojama į kitas šalis.
(31)
Kinijos eksporto į ES kainos atitinka vidutines Kinijos eksporto į visas trečiąsias šalis, išskyrus JAV, kainas. Vis dėlto galima daryti išvadą, kad, panaikinus priemones, bent dalis Kinijos eksporto į trečiąsias šalis, išskyrus ES ar JAV, sudarančio 40 % viso Kinijos eksporto, galėtų būti nukreipta į Sąjungą. Tai tikėtina ne tik dėl kainų, kurios išaugtų panaikinus priemones, bet ir dėl eksporto į trečiąsias šalis fragmentacijos. Atsižvelgiant į ES rinkos reikšmę ir tvirtus prekybos kanalus, Kinijai būtų paprasčiau eksportuoti vien tik į ES, o ne į skirtingas šalis.
(32)
Kinijos eksporto į ES kainos gerokai didesnės už Kinijos eksporto į JAV kainas (per PTL skirtumas buvo 17 %). Kinijos eksportuotojams nesutikus bendradarbiauti, nustatyti, kokiu mastu kainos skirtumą nulėmė prekių asortimentas, būtų sudėtinga. Vis dėlto remiantis turimais eksporto duomenimis, negalima atmesti galimybės, kad dalis šiuo metu į JAV mažesnėmis kainomis eksportuojamų rankinių padėklų krautuvų panaikinus priemones patektų į Sąjungos rinką. Tokią potencialią tendenciją būtų galima paaiškinti 31 konstatuojamojoje dalyje nurodytomis priežastimis.
(33)
Iš pateikto kainų palyginimo matyti, kad ES tebėra labai patraukli rinka eksportuojantiems Kinijos gamintojams, kurie, labai tikėtina, toliau nedidelėmis kainomis eksportuotų didelius kiekius rankinių padėklų krautuvų.
3.4. Išvada dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės
(34)
Atlikus šį tyrimą nustatyta, kad importas iš Kinijos ir toliau pateko į Sąjungos rinką dempingo kainomis ir esant labai dideliems dempingo skirtumams. Atsižvelgiant į ES ir kitų trečiųjų šalių rinkų kainų lygio tyrimą bei KLR pajėgumus, galima daryti išvadą, kad tikėtina, jog nutraukus priemonių taikymą dempingas tęsis.
D. SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS
1. Sąjungos gamyba
(35)
Sąjungoje panašų produktą gamina dvi bendrovių grupės, kurios buvo pareiškėjos, ir dar vienas Sąjungos rankinių padėklų krautuvų gamintojas. Šių bendrovių pagaminama produkcija yra visa Sąjungoje pagaminama panašaus produkto produkcija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.
2. Sąjungos pramonė
(36)
Šie gamintojai pagamina visus Sąjungos rankinius padėklų krautuvus ir jų pagrindines dalis, todėl jie laikomi Sąjungos pramone, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau - Sąjungos pramonė).
(37)
Vienas nebendradarbiaujantis eksportuotojas tvirtino, kad Komisija naudojosi netikslia Sąjungos pramonės apibrėžtimi, nes tiek nustatydama tą apibrėžtį, tiek nagrinėdama žalą ji įtraukė nebendradarbiaujantį Sąjungos gamintoją. Jis aiškino, kad taip pažeidžiama pagrindinio reglamento 5 straipsnio 4 dalis. Tačiau, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje, Sąjungos pramonę sudaro visi panašaus produkto gamintojai. Taigi nebendradarbiaujantis gamintojas taip pat yra Sąjungos pramonės dalis. Kaip paaiškinta 42 konstatuojamojoje dalyje, į nebendradarbiaujančio Sąjungos gamintojo duomenis atsižvelgta tik analizuojant pardavimo nesusijusiems pirkėjams apimtį ir Sąjungos pramonės užimamą rinkos dalį. Taip pat pažymima, kad jei nebendradarbiaujantis Sąjungos gamintojas nebūtų įtrauktas, padarytos išvados nepasikeistų.
E. PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE
1. Pirminė pastaba
(38)
Atliekant šį tyrimą nebendradarbiavo nė vienas eksportuojantis nagrinėjamojo produkto Kinijos gamintojas, todėl su KLR (toliau - nagrinėjamoji šalis) kilmės nagrinėjamojo produkto importu į Europos Sąjungą susiję duomenys grindžiami Eurostato duomenimis.
2. Suvartojimas Sąjungos rinkoje
(39)
Sąjungos suvartojimas buvo nustatytas remiantis Sąjungos pramonės parduodamu kiekiu Sąjungos rinkoje ir Eurostato importo duomenimis.
(40)
2007 m. - PTL Sąjungos suvartojimas sumažėjo 40 %; didžiausias nuosmukis užfiksuotas 2008-2009 m.
1 lentelė
2007
2008
2009
PTL
Bendras ES suvartojimas (vienetais)
783 330
654 843
385 410
468 557
Indeksas (2007 m.=100)
100
84
49
60
3. Importo iš KLR apimtis, rinkos dalis ir kainos
(41)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį KLR kilmės importo apimtis sumažėjo 37 % ir per PTL buvo 387 907 vienetai. Tačiau, nors paklausa Sąjungoje labai sumažėjo, importo iš KLR užimama rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu išaugo, nes tas importas mažėjo lėčiau nei Sąjungos suvartojimas. Importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis nuo 2007 m. iki PTL gerokai padidėjo ir sudarė apie 83 %. Vidutinė KLR kilmės produkto kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek svyravo.
2 lentelė
2007
2008
2009
PTL
Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis
(vienetais) (7)
612 222
522 573
300 222
387 907
Indeksas (2007 m.=100)
100
85
49
63
Importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis (7)
78 %
80 %
78 %
83 %
Importo iš nagrinėjamosios šalies kaina (EUR/vnt.) (7)
96
92
100
97
Indeksas (2007 m.=100)
100
96
104
101
4. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
(42)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius, Sąjungos pramonės padėčiai įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius. Atliekant tyrimą bendradarbiavo tik du gamintojai - pareiškėjai, todėl siekiant konfidencialumo toliau pateikiami tik indeksai. Vertinant visą ES pardavimo nesusijusiems pirkėjams apimtį ir užimamą rinkos dalį, nurodytą 6 ir 7 lentelėse, siekiant nuoseklumo su 1 ir 2 lentelėmis („Vartojimas“ ir „Kinijos užimama rinkos dalis“), duomenys grindžiami visų trijų Sąjungos gamintojų, t. y. dviejų pareiškėjų ir trečiojo, nebendradarbiaujančio gamintojo, pardavimo apimtimi (pastarojo pardavimo apimtis nustatyta remiantis pareiškėjų pateikta informacija).
4.1. Gamyba
(43)
Per PTL, palyginti su 2007 m., gamyba sumažėjo 35 %.
3 lentelė
2007
2008
2009
PTL
Gamyba (vienetais)
Indeksas (2007 m.=100)
100
84
55
65
4.2. Pajėgumai ir pajėgumų naudojimo koeficientas
(44)
Nuo 2007 m. iki TL gamybos pajėgumai nekito. Pajėgumai menkai naudoti jau 2007 m., tačiau 2007 m. - PTL sumažėjusi gamyba lėmė pajėgumų naudojimo sumažėjimą dar 20 procentinių punktų 2007 m. - PTL, kai pajėgumų naudojimas buvo itin žemas.
4 lentelė
2007
2008
2009
PTL
Gamybos pajėgumai (vienetais)
Indeksas (2007 m.=100)
100
100
100
100
Pajėgumų naudojimas
Indeksas (2007 m.=100)
100
84
55
65
4.3. Atsargos
(45)
2007 m. - PTL Sąjungos pramonės laikotarpio pabaigos atsargų lygis išaugo 56 %.
5 lentelė
2007
2008
2009
PTL
Laikotarpio pabaigos atsargos (vienetais)
Indeksas (2007 m.=100)
100
131
59
156
4.4. Pardavimo apimtis
(46)
Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje nesusijusiems pirkėjams apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 50 %; didžiausias sumažėjimas įvyko 2008-2009 m.
6 lentelė
2007
2008
2009
PTL
ES pardavimo nesusijusiems pirkėjams apimtis (vienetais)
Indeksas (2007 m.=100)
100
79
55
50
4.5. Rinkos dalis
(47)
Jau 2007 m. Sąjungos pramonės užimama rinkos dalis buvo nedidelė, o 2007 m. - PTL ji sumažėjo dar 16 %. Du iš keturių Sąjungos gamintojų, dalyvavusių pirminiame tyrime, nutraukė rankinių padėklų krautuvų gamybą. Abi šias tendencijas galima paaiškinti didėjančiu spaudimu Europos rinkoje, kurį lėmė importas iš Kinijos dempingo kainomis ir kuris darė didelį poveikį Sąjungos pramonei, ypač dėl to, kad smarkiai sumažėjo vartojimas.
7 lentelė
2007
2008
2009
PTL
Sąjungos pramonės rinkos dalis
Indeksas (2007 m.=100)
100
95
111
84
4.6. Augimas
(48)
2007 m. - PTL Sąjungos suvartojimas sumažėjo 40 %. Sąjungos pramonė prarado 3,2 procentinio punkto rinkos dalies, o nagrinėjamajam importui tenkanti rinkos dalis padidėjo 5 procentiniais punktais.
4.7. Užimtumas
(49)
2007 m. - PTL Sąjungos pramonės užimtumo lygis sumažėjo 17 %. Tai rodo, kad Sąjungos pramonė, smarkiai mažėjant paklausai, dėjo pastangas, kad racionalizuotų gamybą.
8 lentelė
2007
2008
2009
PTL
Su nagrinėjamuoju produktu susijęs užimtumas (asmenys)
Indeksas (2007 m.=100)
100
84
76
83
4.8. Našumas
(50)
2007 m. - PTL Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, vertinamas kaip vieno darbuotojo metinis našumas, sumažėjo 22 %.
9 lentelė
2007
2008
2009
PTL
Našumas (vienetais vienam darbuotojui)
Indeksas (2007 m.=100)
100
103
74
78
4.9. Pardavimo kainos ir vidaus rinkos kainoms įtakos turintys veiksniai
(51)
Sąjungos pramonės vieneto pardavimo kaina 2007 m. - PTL padidėjo 4 %.
10 lentelė
2007
2008
2009
PTL
Vieneto kaina ES rinkoje (EUR/vnt.)
Indeksas (2007 m.=100)
100
101
103
104
4.10. Darbo užmokestis
(52)
2007 m. - PTL vidutinis darbuotojų darbo užmokestis sumažėjo 29 %. Tai rodo, kad, nepaisant problemų, kilusių dėl didžiulio gamybos apimties sumažėjimo, Sąjungos pramonei pavyko suvaldyti išlaidas.
11 lentelė
2007
2008
2009
PTL
Vieno darbuotojo metinės darbo sąnaudos (tūkst. EUR)
Indeksas (2007 m.=100)
100
91
63
71
4.11. Investicijos
(53)
2007 m. - PTL metinis Sąjungos pramonės investicijų į nagrinėjamąjį produktą srautas sumažėjo net 91 %.
12 lentelė
2007
2008
2009
PTL
Grynosios investicijos (EUR)
Indeksas (2007 m.=100)
100
58
27
9
4.12. Pelningumas ir investicijų grąža
(54)
2007 m. - PTL Sąjungos pramonės pelningumas sumažėjo net 66 %.
(55)
Investicijų grąža tuo laikotarpiu taip pat sumažėjo net 57 %.
13 lentelė
2007
2008
2009
PTL
ES pardavimo nesusijusiems pirkėjams grynasis pelnas (grynojo pardavimo procentinė dalis)
Indeksas (2007 m.=100)
100
68
-2
34
IG (investicijų grynosios buhalterinės vertės grynojo pelno procentinė dalis)
Indeksas (2007 m.=100)
100
80
-2
43
4.13. Grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą
(56)
Iš veiklos gaunamų grynųjų pinigų srautas parodytas 14 lentelėje. Požymių, kad Sąjungos pramonė būtų patyrusi sunkumų padidinti kapitalą, nebuvo iš esmės dėl to, kad kai kurie gamintojai priklauso didelėms grupėms.
14 lentelė
2007
2008
2009
PTL
Grynųjų pinigų srautas (EUR)
Indeksas (2007 m.=100)
100
84
65
73
4.14. Dempingo skirtumo dydis
(57)
Atsižvelgiant į importo iš KLR apimtį, rinkos dalį ir kainas, faktinių dempingo skirtumų poveikio Sąjungos pramonei negalima laikyti nereikšmingu.
4.15. Atsigavimas po ankstesnio dempingo
(58)
Pirmiau išnagrinėti rodikliai rodo, kad, nepaisant 2005 m. nustatytų antidempingo priemonių, Sąjungos pramonės ekonominė ir finansinė padėtis išliko silpna; taip nutiko dėl Sąjungos rinką užplūdusių nebrangių prekių iš Kinijos. Ši rizikinga situacija tapo dar pavojingesnė 2009 m. ir per PTL, kai smarkiai sumažėjus Sąjungos suvartojimui rinkoje itin sustiprėjo importo iš Kinijos dempingo kainomis sukeltas spaudimas. Minėtu laikotarpiu Sąjungos pramonės gamyba ir pardavimas mažėjo sparčiau nei Sąjungos suvartojimas, todėl Sąjungos pramonė prarado ir nemenką rinkos dalį. Tuo pačiu laikotarpiu, nepaisant priemonių, importo iš Kinijos rinkos dalis toliau didėjo, be to, produktai buvo importuojami gerokai mažesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis. Per PTL Sąjungos pramonės pelnas toliau mažėjo. Todėl Sąjungos pramonė negalėjo atsigauti nuo dempingo poveikio. Jos padėtis per PTL toliau blogėjo.
4.16. Išvada
(59)
2007 m. - PTL, nors ir buvo taikomos antidempingo priemonės, kai kurie svarbūs rodikliai rodė nepalankias tendencijas: pelningumas sumažėjo 4,9 procentinio punkto, gamybos ir pardavimo apimtis sumažėjo atitinkamai 35 % ir 50 %, pajėgumų naudojimas smuko 35 %, drauge sumažėjo ir užimtumas. Nors kai kuriuos iš šių neigiamų pokyčių galima paaiškinti tuo, kad labai sumažėjo suvartojimas (40 % per nagrinėjamąjį laikotarpį), tačiau Sąjungos pramonės prarasta rinkos dalis (2007 m. - PTL rinkos dalis sumažėjo 4 procentiniais punktais) ir nuolatinis importo iš Kinijos užimamos rinkos dalies didėjimas aiškiai rodo, kad dėl importo iš Kinijos dempingo kaina didėjo Sąjungos pramonės patiriamas spaudimas. Iš Kinijos importuojamos prekės jau dabar užima didžiausią Sąjungos rinkos dalį, todėl tolesnis importo iš KLR didėjimas (ypač atsižvelgiant į labai nedideles kainas) gali taip sumažinti Sąjungos pramonės gamybos pajėgumų panaudojimą, kad bus nebeįmanoma užtikrinti jos tvarumo. Taip pat reikėtų priminti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu du Sąjungos gamintojai buvo priversti nutraukti rankinių padėklų krautuvų gamybą, kaip paminėta 47 konstatuojamojoje dalyje.
(60)
Komentuodamas nustatytuosius faktus, vienas eksportuojantis Kinijos gamintojas teigė, kad tam tikri rodikliai, pavyzdžiui, gamyba, pardavimo apimtis, pelningumas, pajėgumų naudojimas ir užimtumas, nerodo jokių neigiamų pokyčių Sąjungos pramonėje. Tačiau ši bendrovė išanalizavo raidą tik 2009 m. - PTL, nors žala turėjo būti vertinama atsižvelgiant į Sąjungos pramonės raidą per visą nagrinėjamąjį laikotarpį -2007 m. - PTL. Kaip paaiškinta 43-49 konstatuojamosiose dalyse, visi Kinijos gamintojo paminėti žalos rodikliai nagrinėjamuoju laikotarpiu rodė neigiamas tendencijas.
(61)
Be to, tas pats eksportuotojas teigė, kad Komisija neatskyrė žalingo poveikio, kurį sukėlė importas dempingo kainomis, nuo poveikio, atsiradusio dėl kitų priežasčių, visų pirma dėl sumažėjusios paklausos kilus ekonomikos krizei. Tačiau nepaisant to, kad Sąjungos suvartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 40 %, Kinijos eksportuotojai tuo pačiu laikotarpiu gerokai padidino užimamos rinkos dalį Sąjungos pramonės sąskaita. Be to, kaip paaiškinta 58 konstatuojamojoje dalyje, menkos paklausos laikotarpiu importo dempingo kaina poveikis buvo kur kas žalingesnis.
Todėl daroma išvada, kad, nepaisant taikomų antidempingo priemonių, Sąjungos pramonė per PTL patyrė materialinę žalą.
5. Importo dempingo kainomis ir kitų veiksnių poveikis
5.1. Importo dempingo kainomis poveikis
(62)
Nors per nagrinėjamąjį laikotarpį suvartojimas Europos Sąjungoje mažėjo, importas iš nagrinėjamosios šalies mažėjo lėčiau, todėl importo iš Kinijos užimama rinkos dalis toliau augo. Kinijos eksportuojantys gamintojai bendradarbiauti nesutiko, todėl priverstinis kainų mažinimas ir priverstinis pardavimas mažesnėmis kainomis buvo nustatytas remiantis iš įvairių šaltinių gautais duomenimis, t. y. Eurostato duomenimis, pareiškėjų pateiktais Kinijos eksportuojančių gamintojų pasiūlymais, eksporto sąskaitomis faktūromis, gautomis iš valstybių narių muitinių. Nustatyta, kad dėl importo iš nagrinėjamosios šalies Sąjungos pramonės kainos priverstinai sumažintos 43-78 %, priklausomai nuo naudoto informacijos šaltinio.
5.2. Importas iš kitų šalių
(63)
Iš kitų šalių importuota labai nedaug, o 2007 m. - PTL importas sumažėjo dar 79 %. Iš kitų šalių importuotų produktų užimama rinkos dalis per PTL taip pat sumažėjo. Sąjungos pramonę sudaro tik du gamintojai, todėl siekiant konfidencialumo toliau pateikiami tik indeksai.
15 lentelė
2007
2008
2009
PTL
Importo iš kitų šalių apimtis (vienetais)
Indeksas (2007 m.=100)
100
60
6
21
Importo iš kitų šalių rinkos dalis
Indeksas (2007 m.=100)
100
71
12
34
6. Išvada
(64)
Kaip nurodyta 41 konstatuojamojoje dalyje, nepaisant to, kad vartojimas Sąjungoje gerokai sumažėjo, importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį išaugo. Taigi, importo iš Kinijos užimama rinkos dalis per PTL padidėjo iki 83 %. Dėl to didėjo spaudimas, kurį sukėlė nepaisant mažėjančios paklausos auganti importo apimtis, be to, iš Kinijos gerokai mažesne kaina importuotos prekės smarkiai sumažino ir Sąjungos pramonės kainas. Todėl galima daryti išvadą, kad esama priežastinio ryšio tarp importo dempingo kaina iš KLR ir materialinės žalos, kurią patyrė Sąjungos pramonė per PTL.
F. ŽALOS TĘSIMOSI TIKIMYBĖ
1. Įžanginės pastabos
(65)
Kaip jau buvo minėta, nustačius antidempingo priemones Sąjungos pramonei nepavyko atsigauti nuo patirtos žalos.
2. Tikėtina Kinijos eksporto raida, jeigu priemonės būtų panaikintos
(66)
Kaip nurodyta 27 konstatuojamojoje dalyje, KLR yra didžiulių gamybos pajėgumų. 2008 m. ir 2009 m. gamybos lygis - atitinkamai 1,5 mln. vienetų ir 800 000 vienetų - daugiau kaip dvigubai viršijo visos Sąjungos rinkos dydį. Be to, tik nedidelė dalis - 14 % 2008 m. ir 23 % 2009 m. - Kinijos produkcijos buvo parduota Kinijos vidaus rinkoje. Taigi, jei priemonės būtų panaikintos, į Sąjungos rinką galėtų patekti žymus papildomas kiekis Kinijos rankinių padėklų krautuvų.
(67)
Kaip nurodyta 31 konstatuojamojoje dalyje, Kinijos eksporto į ES kainos atitinka vidutines Kinijos eksporto į visas trečiąsias šalis kainas. Vis dėlto galima daryti išvadą, kad, panaikinus priemones, bent dalis Kinijos eksporto į trečiąsias šalis, išskyrus ES ar JAV, sudarančio 40 % viso Kinijos eksporto, galėtų būti nukreipta į ES. Tai tikėtina ne tik dėl kainų, kurios išaugtų panaikinus priemones, bet ir dėl eksporto į trečiąsias šalis fragmentacijos. Atsižvelgiant į Sąjungos rinkos reikšmę ir tvirtus prekybos kanalus, būtų paprasčiau eksportuoti tik į vieną šalį, o ne į skirtingas šalis.
3. Išvada
(68)
Atsižvelgiant į 66 ir 67 konstatuojamosiose dalyse pateiktus faktus, galima daryti išvadą, kad panaikinus priemones materialinė žala, nustatyta PTL, tęstųsi. Dėl to ekonominė ir finansinė Sąjungos pramonės padėtis toliau prastėtų, o vidutinės trukmės laikotarpiu netgi iškiltų šio pramonės sektoriaus žlugimo grėsmė.
G. SĄJUNGOS INTERESAI
1. Įžanga
(69)
Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį nagrinėta, ar toliau taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama visos Sąjungos interesams. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų, interesai.
(70)
Reikėtų priminti, kad atliekant pirminį tyrimą laikyta, kad priemonių priėmimas neprieštarauja Sąjungos interesams. Be to, šis tyrimas yra peržiūra ir jį atliekant analizuojama padėtis jau po antidempingo priemonių nustatymo, todėl galima įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį, kurį šios galiojančios antidempingo priemonės daro susijusioms šalims.
(71)
Remiantis minėta informacija išnagrinėta, ar, nepaisant išvadų dėl žalingo dempingo tęsimosi tikimybės, gali būti daroma išvada, kad šiuo konkrečiu atveju Sąjungai nenaudinga toliau taikyti šias priemones.
2. Sąjungos pramonės interesai
(72)
Sąjungos pramonės užimama rinkos dalis nuolat mažėjo, o importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį labai padidėjo. Du iš keturių Sąjungos gamintojų, dalyvavusių pirminiame tyrime, nutraukė tiriamojo produkto gamybą. Be to, Sąjungos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu patyrė materialinę žalą. Jei nebūtų taikytos priemonės, Sąjungos pramonės padėtis veikiausiai būtų dar blogesnė.
3. Importuotojų ir naudotojų interesai
(73)
Nei vienas iš nesusijusių importuotojų, į kuriuos buvo kreiptasi, nesutiko bendradarbiauti. Primenama, kad per pirminį tyrimą buvo nustatyta, kad naudotojams priemonių nustatymas neturėtų reikšmingo poveikio. Nepaisant to, kad priemonės buvo taikomos penkerius metus, pagrindiniu Sąjungos importuotojų ir (arba) naudotojų tiekimo šaltiniu liko KLR. Be to, nepateikta informacijos, kad būtų buvę sunku rasti kitus šaltinius. Be to, primenama, kad atliekant pirminį tyrimą bendradarbiaujantys naudotojai neišreiškė nei teigiamo, nei neigiamo požiūrio į antidempingo priemones, todėl buvo padaryta išvada, kad rankinių padėklų krautuvai jų verslui didelės įtakos neturėjo. Atliekant šią peržiūrą nebuvo nustatyta jokių priešingų tendencijų. Todėl nuspręsta, kad toliau taikant antidempingo priemones Sąjungos importuotojams ir (arba) naudotojams neturėtų būti daromas didelis poveikis. Jei tokios priemonės nebūtų taikomos, importas iš Kinijos dempingo kainomis galėtų monopolizuoti Sąjungos rankinių padėklų krautuvų rinką.
4. Išvada
(74)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, negalima daryti aiškios išvados, kad tolesnis dabartinių antidempingo priemonių taikymas prieštarautų Sąjungos interesams.
H. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(75)
Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Buvo nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pateikti. Į pateiktus pagrįstus argumentus ir pastabas buvo deramai atsižvelgta.
(76)
Komentuodama atskleistus faktus Sąjungos pramonė pabrėžė, kad atliekant peržiūrą nustatytas dempingas ir priverstinai sumažintos kainos yra gerokai aukštesnio lygio nei nustatytieji atliekant pirminį tyrimą ir kad importo iš Kinijos dempingo kainomis daromas spaudimas vis didėjo. Todėl Sąjungos pramonė pasiūlė Komisijai persvarstyti antidempingo muitų dydį. Atsižvelgiant į šiuos komentarus ir atliekant peržiūrą nustatytus faktus, svarstoma galimybė pradėti visapusišką tarpinę peržiūrą, kurią atliekant būtų nagrinėjami tik dempingo aspektai.
(77)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, antidempingo priemonės, taikomos importuojamiems KLR kilmės rankiniams padėklų krautuvams ir jų pagrindinėms dalims, turėtų būti taikomos toliau. Primenama, kad šios priemonės - tai skirtingų normų ad valorem muitas.
(78)
Primenama, kad priemonių, kurios nagrinėjamos per šią peržiūrą, taikymas Reglamentu (EB) Nr. 499/2009 išplėstas tam pačiam importuojamam produktui, kuris siunčiamas iš Tailando ir deklaruojamas kaip Tailando kilmės arba ne. Šiuo atžvilgiu naujos informacijos atliekant šią peržiūrą negauta. Todėl visoms kitoms bendrovėms nustatytas 46,7 % galutinis antidempingo muitas, taikomas importuojamam KLR kilmės produktui, turėtų būti taikomas ir importuojamam tam pačiam produktui, kuris yra siunčiamas iš Tailando ir deklaruojamas kaip Tailando kilmės arba ne.
(79)
Šiame reglamente konkrečioms bendrovėms nurodytos antidempingo muito normos taikomos tik šių bendrovių, t. y. konkrečiai paminėtų juridinių asmenų, pagamintam importuojamam nagrinėjamajam produktui. Bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėtas šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, pagamintam importuojamam nagrinėjamajam produktui negali būti taikomos šios normos - jam taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
(80)
Visus prašymus taikyti šias individualias antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus įmonės pavadinimui arba įsteigus naujas gamybos ar pardavimo įmones) reikėtų siųsti Komisijai (8) kartu su visa svarbia informacija, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, susijusius su gamyba, vidaus ir eksporto pardavimu, kurie yra susiję, pavyzdžiui, su tokiu pavadinimo arba gamybos ir pardavimo įmonių pasikeitimu. Prireikus šis reglamentas bus atitinkamai iš dalies keičiamas atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės rankiniams padėklų krautuvams ir jų pagrindinėms dalims, t. y. važiuoklei ir hidrauliniam mechanizmui, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 8427 90 00 (TARIC kodai 8427900011 ir 8427900019) ir ex 8431 20 00 (TARIC kodai 8431200011 ir 8431200019), nustatomas galutinis antidempingo muitas. Šiame reglamente rankiniai padėklų krautuvai yra ratiniai krautuvai su keliamosiomis šakėmis padėklams krauti, suprojektuoti taip, kad naudodamasis lanksčiąja rankena šalia stovintis operatorius galėtų juos rankomis stumti, traukti ir valdyti ant lygaus kieto paviršiaus. Rankiniai padėklų krautuvai suprojektuoti taip, kad nuleidžiant ir pakeliant rankeną jais būtų galima pakelti krovinį iki pakankamo aukščio, kad krovinį būtų galima perkelti, ir neturi jokių kitų papildomų funkcijų ar naudojimo paskirčių, tokių kaip, pvz., i) perkelti ir pakelti krovinius arba padėti sandėliuojant krovinius (rankiniai keltuvai); ii) sukrauti vieną padėklą ant kito (rietuvių krautuvai); iii) pakelti krovinį iki darbo lygio (žirkliniai keltuvai); arba iv) pakelti ir pasverti krovinius (sveriamieji keltuvai).
2. Galutinio antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytų produktų, kuriuos pagamino toliau nurodytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą:
Bendrovė
Muito norma
(%)
Papildomas TARIC kodas
Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, KLR
32,2
A600
Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, KLR
28,5
A601
Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, KLR
39,9
A602
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, KLR
7,6
A603
Visos kitos bendrovės
46,7
A999
3. Visoms kitoms bendrovėms taikytinas galutinis antidempingo muitas, kaip nustatyta 2 dalyje, pradedamas taikyti iš Tailando siunčiamiems ir deklaruojamiems kaip Tailando kilmės arba ne importuojamiems rankiniams padėklų krautuvams ir jų pagrindinėms dalims, t. y. važiuoklei ir hidrauliniam mechanizmui, kaip nustatyta 1 dalyje, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 8427 90 00 ir ex 8431 20 00 (TARIC kodai 8427900011 ir 8431200011.
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Liuksemburge 2011 m. spalio 10 d.