NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 206/2012
ze dne 6. března 2012,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign klimatizátorů vzduchu a komfortních ventilátorů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle směrnice 2009/125/ES by měla Komise stanovit požadavky na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie, které mají významný objem prodeje, významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí prostřednictvím lepšího konstrukčního návrhu bez nepřiměřeně vysokých nákladů.
(2)
Ustanovení čl. 16 odst. 2 písm. a) směrnice 2009/125/ES stanoví, že v souladu s postupem podle čl. 19 odst. 3, s kritérii stanovenými v čl. 15 odst. 2 a po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu zavede Komise ve vhodných případech prováděcí opatření pro výrobky s vysokým potenciálem pro nákladově efektivní snížení emisí skleníkových plynů, což zahrnuje výrobky topných, ventilačních a klimatizačních systémů.
(3)
Komise vypracovala přípravnou studii s cílem analyzovat technické, environmentální a hospodářské aspekty klimatizátorů vzduchu a komfortních ventilátorů, které se obvykle používají v domácnostech a malých obchodních provozovnách. Studie byla zpracována ve spolupráci se zúčastněnými a dotčenými stranami z EU i ze třetích zemí a její výsledky byly zveřejněny.
(4)
Hlavními environmentálními aspekty uvedených výrobků, které jsou považovány za významné pro účely tohoto nařízení, jsou spotřeba energie ve fázi jejího používání a hladina akustického výkonu. Přípravná studie rovněž označila za významný environmentální aspekt v podobě přímých emisí skleníkových plynů možný únik chladiva, který představuje v průměru 10-20 % z celkových přímých i nepřímých emisí skleníkových plynů.
(5)
Podle přípravné studie jsou informace o účinnosti komfortních ventilátorů nedostatečné, což bylo potvrzeno během posouzení dopadů. Nicméně s cílem poskytnout orgánům dohledu nad trhem důležité informace a umožnit účinné sledování trhu za účelem budoucího stanovení minimálních požadavků na energetickou účinnost, zajistí požadavky na informace o výrobku týkající se komfortních ventilátorů, aby byla účinnost zařízení a použitá metoda měření na výrobku dobře viditelná. Dále jsou v případě komfortních ventilátorů stanoveny požadavky pro pohotovostní režim a vypnutý stav.
(6)
Roční spotřeba elektrické energie výrobků v EU podléhajících tomuto nařízení byla za rok 2005 odhadnuta na 30 TWh. Pokud nebudou přijata konkrétní opatření, předpokládá se, že v roce 2020 dosáhne roční spotřeba elektrické energie 74 TWh. Přípravná studie ukazuje, že spotřebu elektrické energie lze u výrobků podléhajících tomuto nařízení podstatně snížit.
(7)
Přípravná studie ukazuje, že požadavky týkající se jiných parametrů ekodesignu uvedených v části 1 přílohy I směrnice 2009/125/ES nejsou potřebné, protože spotřeba elektrické energie a hladina akustického výkonu klimatizátorů vzduchu představuje ve fázi jejich používání zdaleka nejdůležitější environmentální aspekty.
(8)
Vzhledem k tomu, že chladiva jsou ošetřena v rámci nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 842/2006 ze dne 17. května 2006 o některých fluorovaných skleníkových plynech (2), nejsou v tomto nařízení stanoveny žádné zvláštní požadavky týkající se chladiv. V rámci požadavků na ekodesign je však navržen bonus s cílem motivovat trh k používání chladiv s nižším škodlivým vlivem na životní prostředí. Tento bonus povede ke snížení minimálních požadavků na energetickou účinnost u zařízení používajících chladiva s nízkým potenciálem globálního oteplování (GWP).
(9)
Klimatizátory vzduchu mohou být součástí systémů instalovaných v budovách. Vnitrostátní právní předpisy opírající se mimo jiné o směrnici 2010/31/EU Evropského parlamentu a Rady ze dne 19. května 2010 o energetické náročnosti budov (3) mohou ohledně těchto klimatizačních systémů stanovit nové přísnější požadavky, přičemž využijí metody výpočtu a měření definované v tomto nařízení, pokud jde o účinnost klimatizátoru vzduchu.
(10)
Funkce pohotovostního režimu a vypnutého stavu mohou být odpovědné za významnou část celkové spotřeby energie těchto zařízení. U klimatizátorů vzduchu s výjimkou dvoukanálových a jednokanálových klimatizátorů vzduchu je spotřeba energie těchto funkcí součástí minimálních požadavků na energetickou účinnost a metody měření sezónní účinnosti. Požadavky na pohotovostní režim a vypnutý stav u dvoukanálových a jednokanálových klimatizátorů vzduchu jsou stanoveny na základě požadavků na ekodesign podle nařízení Komise (ES) č. 1275/2008 (4).
(11)
Předpokládá se, že kombinovaný účinek požadavků na ekodesign uvedený v tomto nařízení a v nařízení (EU) Komise č. 626/2011 ze dne 4. května 2011 v přenesené pravomoci, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/30/EU, pokud jde o uvádění spotřeby energie na energetických štítcích klimatizátorů vzduchu (5), povede ve srovnání se situací bez přijetí zvláštních opatření k ročním úsporám elektrické energie do roku 2020 ve výši 11 TWh.
(12)
Výrobky podléhající tomuto nařízení je nutno energeticky zefektivnit použitím stávajících nechráněných nákladově efektivních technologií, které mohou snížit celkové náklady na nákup a provoz těchto výrobků.
(13)
Požadavky na ekodesign by neměly ovlivnit funkčnost výrobku z hlediska konečného uživatele nebo nepříznivě ovlivňovat zdraví, bezpečnost a životní prostředí. Zejména by pak přínosy ze snížení spotřeby elektrické energie během používání výrobku měly převýšit další možné dopady na životní prostředí během jeho výroby.
(14)
Požadavky na ekodesign by měly být zaváděny postupně, aby výrobci měli dostatek času na potřebné změny konstrukce výrobků podléhajících tomuto nařízení. Časový průběh by měl být takový, aby se zabránilo nepříznivým dopadům na funkčnost zařízení na trhu a aby byly zohledněny dopady na náklady pro konečné uživatele a výrobce, zejména pak na malé a střední podniky, a aby bylo zároveň zajištěno včasné dosažení cílů tohoto nařízení.
(15)
Měření příslušných parametrů výrobků je nutno provádět za použití spolehlivých, přesných a opakovatelných metod měření, které zohledňují uznávané nejmodernější metody měření včetně - pokud jsou k dispozici - harmonizovaných norem přijatých evropskými orgány pro normalizaci uvedených v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/48/ES ze dne 20. července 1998, kterou se mění směrnice 98/34/ES o postupu při poskytování informací v oblasti norem a technických předpisů (6).
(16)
V souladu s článkem 8 směrnice 2009/125/ES určuje toto nařízení postupy použitelné pro posuzování shody.
(17)
Pro usnadnění kontrol shody by výrobci měli v technické dokumentaci uvádět informace podle příloh IV a V směrnice 2009/125/ES, pokud se tyto informace týkají požadavků stanovených tímto nařízením.
(18)
Kromě právně závazných požadavků stanovených tímto nařízením by měly být určeny orientační referenční hodnoty nejlepších dostupných technologií, aby byla zajištěna široká dostupnost a snadná přístupnost informací o vlivu výrobků podléhajících tomuto nařízení na životní prostředí během jejich celého životního cyklu.
(19)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign pro uvádění na trh klimatizátorů vzduchu napájených z elektrické sítě se jmenovitým výkonem ≤ 12 kW určených k chlazení nebo vytápění v případě, že výrobek nemá funkci chlazení, a komfortních ventilátorů s elektrickým příkonem ventilátoru ≤ 125 W.
2. Toto nařízení se nevztahuje na:
a)
zařízení, která používají jiné než elektrické zdroje energie;
b)
klimatizátory vzduchu, které nepoužívají na straně kondenzátoru nebo výparníku, nebo ani na jedné z těchto stran vzduch jako teplonosnou látku.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice v článku 2 směrnice 2009/125/ES.
Použijí se rovněž tyto definice:
1.
„klimatizátorem vzduchu“ se rozumí zařízení určené k chlazení nebo ohřevu vzduchu (nebo obojímu) v uzavřeném prostoru pomocí parního kompresního cyklu poháněného elektrickým kompresorem, včetně klimatizátorů vzduchu, které mají další funkce, jako je vysoušení, čištění vzduchu, větrání nebo doplňkový ohřev vzduchu prostřednictvím elektrického odporového vytápění, a zařízení, která mohou používat vodu (buď kondenzát, který se tvoří na straně výparníku, nebo externě přidanou vodu) pro odpařování na kondenzátoru za předpokladu, že zařízení je schopno fungovat i bez použití přidané vody (pouze za použití vzduchu);
2.
„dvoukanálovým klimatizátorem vzduchu“ se rozumí klimatizátor, v němž je během chlazení nebo vytápění nasáván vzduch pro kondenzátor (nebo výparník) do jednotky vzduchovodem z venkovního prostředí a je z ní vyfukován druhým vzduchovodem do venkovního prostředí, přičemž tento klimatizátor je v klimatizovaném prostoru těsně u stěny;
3.
„jednokanálovým klimatizátorem vzduchu“ se rozumí klimatizátor, v němž je během chlazení nebo vytápění vzduch pro kondenzátor (nebo výparník) nasáván z prostoru obsahujícího klimatizační jednotku a vyfukován mimo tento prostor;
4.
„jmenovitým výkonem“ (Prated) se rozumí chladicí nebo topný výkon parního kompresního cyklu jednotky měřený za standardních jmenovitých podmínek;
5.
„komfortním ventilátorem“ se rozumí zařízení primárně navržené pro vytváření cirkulace vzduchu v okolí lidského těla nebo na jeho části pro uspokojení osobních požadavků na ochlazení, včetně komfortních ventilátorů, které mohou provádět další funkce jako např. osvětlení;
6.
„příkonem ventilátoru“ (PF) se rozumí elektrický příkon komfortního ventilátoru vyjádřený ve wattech, který je provozován při deklarovaném maximálním průtoku ventilátoru; měřeno za chodu oscilačního mechanismu (použije-li se).
Pro účely příloh jsou další definice stanovené v příloze I.
Článek 3
Požadavky na ekodesign a harmonogram
1. Požadavky na ekodesign klimatizátorů vzduchu a komfortních ventilátorů jsou stanoveny v příloze I.
2. Požadavky na ekodesign se začnou uplatňovat podle tohoto harmonogramu:
Od 1. ledna 2013:
jednokanálové a dvoukanálové klimatizátory vzduchu musí splňovat požadavky uvedené v bodě 2 písm. a) přílohy I.
Od 1. ledna 2013:
a)
klimatizátory vzduchu kromě jednokanálových a dvoukanálových klimatizátorů vzduchu musí splňovat požadavky uvedené v bodě 2 písm. b) a v bodě 3 písm. a), b) a c) přílohy I.
b)
jednokanálové a dvoukanálové klimatizátory vzduchu musí splňovat požadavky uvedené v bodě 3 písm. a), b) a d) přílohy I;
c)
komfortní ventilátory musí splňovat požadavky uvedené v bodě 3 písm. a), b) a e) přílohy I.
Od 1. ledna 2014:
a)
klimatizátory vzduchu musí splňovat požadavky na ekodesign uvedené v bodě 2 písm. c) přílohy I;
b)
jednokanálové a dvoukanálové klimatizátory vzduchu musí splňovat požadavky uvedené v bodě 2 písm. d) přílohy I.
3. Splnění požadavků na ekodesign bude měřeno a vypočteno podle požadavků stanovených v příloze II.
Článek 4
Posuzování shody
1. Postupem posuzování shody uvedeným v článku 8 směrnice 2009/125/ES se rozumí systém interní kontroly designu stanovený v příloze IV uvedené směrnice nebo systém řízení stanovený v příloze V uvedené směrnice.
2. Pro účely posuzování shody podle článku 8 směrnice 2009/125/ES musí technická dokumentace obsahovat výsledky výpočtu stanoveného v příloze II tohoto nařízení.
Článek 5
Postup ověřování pro účely dohledu nad trhem
Členské státy použijí za účelem splnění požadavků stanovených v příloze I tohoto nařízení při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES postup ověřování popsaný v příloze III tohoto nařízení.
Článek 6
Referenční hodnoty
Orientační referenční hodnoty klimatizátorů vzduchu s nejlepšími výkonnostními parametry dostupných na trhu v době, kdy toto nařízení vstupuje v platnost, jsou uvedeny v příloze IV.
Článek 7
Revize
Komise přezkoumá toto nařízení s ohledem na technický pokrok a výsledek tohoto přezkumu předloží konzultačnímu fóru o ekodesignu nejpozději pět let po vstupu tohoto nařízení v platnost. Přezkum posoudí zejména požadavky na účinnost a hladinu akustického výkonu, přístup k podpoře využití chladiv s nízkým potenciálem globálního oteplování (GWP) a oblast působnosti nařízení, pokud jde o klimatizátory vzduchu a případné změny v podílu na trhu u typů zařízení, včetně klimatizátorů vzduchu s jmenovitým výstupním výkonem nad 12 kW. Přezkum rovněž posoudí vhodnost požadavků pro pohotovostní režim a vypnutý stav, sezónní metody výpočtu a měření a zváží vývoj případné sezónní metody výpočtu a měření pro všechny klimatizátory vzduchu, pokud jde o chladicí a otopná období.
Článek 8
Vstup v platnost a použitelnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Použije se ode dne 1. ledna 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 6. března 2012.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 206/2012
2012 m. kovo 6 d.
kuriuo įgyvendinant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/125/EB nustatomi oro kondicionierių ir patogumo ventiliatorių ekologinio projektavimo reikalavimai
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/125/EB, nustatančią ekologinio projektavimo reikalavimų su energija susijusiems gaminiams nustatymo sistemą (1), ypač į jos 15 straipsnio 1 dalį,
pasikonsultavusi su Ekologinio projektavimo konsultacijų forumu,
kadangi:
(1)
pagal Direktyvą 2009/125/EB Komisija turėtų nustatyti ekologinio projektavimo reikalavimus su energija susijusiems gaminiams, kurių pardavimo ir prekybos apimtis yra didelė ir kurie daro didelį poveikį aplinkai ir turi didelį poveikio aplinkai gerinimo be pernelyg didelių išlaidų patobulinant konstrukciją potencialą;
(2)
Direktyvos 2009/125/EB 16 straipsnio 2 dalies a punkte numatyta, kad laikydamasi 19 straipsnio 3 dalyje nurodytos tvarkos, atsižvelgdama į 15 straipsnio 2 dalyje nustatytus kriterijus ir pasitarusi su Ekologinio projektavimo konsultacijų forumu, Komisija prireikus nustato įgyvendinimo priemones gaminiams, turintiems didelių rentabilaus išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo galimybių, pvz., šildymo, vėdinimo ir oro kondicionavimo sistemose naudojamiems gaminiams;
(3)
Komisija atliko parengiamąjį tyrimą siekdama išanalizuoti techninius, aplinkosauginius ir ekonominius oro kondicionierių ir patogumo ventiliatorių, paprastai naudojamų namų ūkiuose ir smulkiose komercinėse įstaigose, aspektus. Tyrimas parengtas kartu su ES ir trečiųjų šalių susijusiais subjektais ir suinteresuotosiomis šalimis, o jo rezultatai paskelbti viešai;
(4)
nustatyta, kad pagrindiniai nagrinėjamų gaminių aplinkosauginiai aspektai, šio reglamento tikslais laikytini svarbiais, yra energijos suvartojimas gaminio naudojimo etapu ir garso galios lygis. Per parengiamąjį tyrimą taip pat nustatyta, kad svarbus aplinkosauginis aspektas yra ir galimas šaldalo nuotėkis, susijęs su tiesioginiu šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimu - jis sudaro vidutiniškai 10-20 % viso tiesiogiai ir netiesiogiai išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio;
(5)
kaip matyti iš parengiamojo tyrimo ir poveikio vertinimo, trūksta informacijos apie patogumo ventiliatorių efektyvumą. Tačiau, kad rinkos priežiūrą vykdančios valdžios institucijos galėtų gauti svarbią informaciją ir veiksmingai stebėti rinką siekiant ateityje nustatyti minimalius energijos vartojimo efektyvumo reikalavimus, patogumo ventiliatoriams taikomais informacijos apie gaminį pateikimo reikalavimais bus užtikrinta, kad ant gaminio būtų aiškiai nurodytas prietaiso efektyvumas ir pagal kokį metodą tas efektyvumas išmatuotas. Be to, nustatomi budėjimo ir išjungties veiksenos reikalavimai, taikomi patogumo ventiliatoriams;
(6)
apskaičiuota, kad 2005 m. gaminiai, kuriems taikomas šis reglamentas, ES suvartojo 30 TWh elektros energijos. Prognozuojama, kad jeigu nebus imtasi specialių priemonių, 2020 m. bus suvartota 74 TWh elektros energijos. Iš parengiamojo tyrimo matyti, kad gaminių, kuriems taikomas šis reglamentas, elektros energijos suvartojimą galima gerokai sumažinti;
(7)
iš parengiamojo tyrimo matyti, kad Direktyvos 2009/125/EB I priedo 1 dalyje nurodyti reikalavimai dėl kitų ekologinio projektavimo parametrų nėra būtini, nes oro kondicionierių elektros energijos suvartojimas jų naudojimo etapu ir garso galios lygis yra svarbiausi aplinkosauginiai aspektai;
(8)
kadangi šaldalams taikomas 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 842/2006 dėl tam tikrų fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų (2), šiame reglamente konkrečių reikalavimų šaldalams nenustatoma. Tačiau nustatant ekologinio projektavimo reikalavimus siūloma taikyti premiją, kad rinkoje būtų skatinama naudoti šaldalus, kurių žalingas poveikis aplinkai mažesnis. Taikant premiją, prietaisams, kuriuose naudojami mažo visuotinio atšilimo potencialo (GWP) šaldalai, būtų nustatomi ne tokie griežti minimalūs energijos vartojimo efektyvumo reikalavimai;
(9)
oro kondicionieriai gali būti pastatuose įrengiamų sistemų sudedamoji dalis. Nacionaliniais teisės aktais, priimtais remiantis, inter alia, 2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/31/ES (3) dėl pastatų energinio naudingumo, toms oro kondicionavimo sistemoms gali būti nustatomi nauji griežtesni reikalavimai, taikant šiame reglamente nustatytus oro kondicionieriaus efektyvumo skaičiavimo ir matavimo metodus;
(10)
su budėjimo ir išjungties veiksena susijęs energijos suvartojimas gali sudaryti svarbią bendro šių prietaisų energijos suvartojimo dalį. Su šiomis veiksenomis susijęs oro kondicionierių, išskyrus dviejų ortakių ir vieno ortakio oro kondicionierius, energijos suvartojimas yra minimalių energinio veiksmingumo reikalavimų dalis ir į jį atsižvelgiama taikant sezoninio efektyvumo matavimo metodą. Su budėjimo ir išjungties veiksenomis susiję reikalavimai dviejų ortakių ir vieno ortakio oro kondicionieriams nustatomi remiantis Komisijos reglamente (EB) Nr. 1275/2008 (4) išdėstytais ekologinio projektavimo reikalavimais;
(11)
numatoma, kad dėl bendro šiame reglamente ir 2011 m. gegužės 4 d. Komisijos deleguotajame reglamente (ES) Nr. 626/2011, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/30/ES, nustatant oro kondicionierių energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo reikalavimus (5), ekologinio projektavimo reikalavimų poveikio 2020 m. metinės elektros energijos sąnaudos būtų 11 TWh mažesnės, palyginti su padėtimi, jeigu nebūtų imtasi priemonių;
(12)
gaminių, kuriems taikomas šis reglamentas, energijos vartojimo efektyvumas turėtų būti padidintas taikant turimas nenuosavybines rentabilias technologijas, kurios gali padėti sumažinti bendras šių gaminių pirkimo ir naudojimo išlaidas;
(13)
ekologinio projektavimo reikalavimai neturėtų turėti poveikio galutinio vartotojo naudojamoms funkcijoms ir neigiamo poveikio sveikatai, saugai ar aplinkai. Visų pirma naudojant prietaisus suvartojamos elektros energijos kiekio sumažinimas turėtų su kaupu kompensuoti galimą papildomą poveikį aplinkai gamybos etapu;
(14)
ekologinio projektavimo reikalavimai turėtų būti pradedami taikyti laipsniškai, kad gamintojai turėtų pakankamai laiko perprojektuoti gaminius, kuriems taikomas šis reglamentas. Laikas turėtų būti pasirenkamas taip, kad būtų išvengta neigiamo poveikio rinkoje esančios įrangos funkcionalumui ir atsižvelgta į galutinių vartotojų ir gamintojų, visų pirma mažųjų ir vidutinių įmonių, patiriamas išlaidas, kartu užtikrinant, kad šio reglamento tikslai būtų pasiekti laiku;
(15)
atitinkami gaminio parametrai turėtų būti matuojami taikant patikimus, tikslius ir pakartojamus matavimo metodus, atsižvelgiant į pažangiausius matavimo metodus, įskaitant 1998 m. liepos 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/48/EB, iš dalies keičiančios Direktyvą 98/34/EB, nustatančią informacijos apie techninius standartus ir reglamentus teikimo tvarką (6), I priede išvardytų Europos standartizacijos institucijų priimtus darniuosius standartus, jei jų yra;
(16)
pagal Direktyvos 2009/125/EB 8 straipsnį šiame reglamente nustatomos susijusios atitikties vertinimo procedūros;
(17)
kad būtų galima lengviau atlikti atitikties patikrinimus, gamintojai Direktyvos 2009/125/EB IV ir V prieduose nurodytuose techniniuose dokumentuose turėtų pateikti visą su šiame reglamente nustatytais reikalavimais susijusią informaciją;
(18)
be šiame reglamente pateiktų teisiškai privalomų reikalavimų, turėtų būti nustatyti orientaciniai geriausių turimų technologijų etalonai siekiant užtikrinti geresnes sąlygas lengvai gauti informacijos apie gaminių, kuriems taikomas šis reglamentas, aplinkosauginį veiksmingumą per jų gyvavimo ciklą;
(19)
šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka pagal Direktyvos 2009/125/EB 19 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Dalykas ir taikymo sritis
1. Šiuo reglamentu nustatomi ekologinio projektavimo reikalavimai, taikomi pateikiant rinkai iš elektros tinklo maitinamus oro kondicionierius, kurių vėsinimo arba šildymo (jei gaminys vėsinimo funkcijos neturi) vardinis pajėgumas ≤ 12 kW, ir patogumo ventiliatorius, kurių elektrinė ventiliatoriaus vartojamoji galia ≤ 125 W.
2. Šis reglamentas netaikomas:
a)
prietaisams, kuriems naudojami ne elektros energijos šaltiniai;
b)
oro kondicionieriams, kurių kondensatoriaus arba garintuvo pusėje arba ir kondensatoriaus, ir garintuvo pusėse oras nenaudojamas kaip šilumnešis.
2 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/125/EB 2 straipsnyje.
Kitų vartojamų terminų apibrėžtys:
1) oro kondicionierius- įrenginys, kuriuo galima vėsinti arba (ir) šildyti patalpos orą ir kuriame naudojamas garų suspaudimo elektriniu kompresoriumi ciklas, įskaitant papildomų funkcijų, pvz., sausinimo, oro valymo, vėdinimo ar papildomo oro šildymo naudojant elektrinį varžinį kaitinimą, turinčius oro kondicionierius, taip pat prietaisai, kuriuose gali būti naudojamas vanduo (garintuvo pusėje susidarantis kondensatas arba atskirai įpilamas vanduo) garinti ant kondensatoriaus su sąlyga, kad įrenginys gali veikti ir nenaudodamas papildomai vandens, t. y. naudodamas tik orą;
2) dviejų ortakių oro kondicionierius- oro kondicionierius, kuriame vėsinamas arba šildomas oras pūsti pro kondensatorių (arba garintuvą) imamas iš lauko vienu ortakiu ir išpučiamas į lauką kitu ortakiu ir kuris visas įrengiamas erdvėje, kurios oras bus kondicionuojamas, arti sienos;
3) vieno ortakio oro kondicionierius- oro kondicionierius, kuriame vėsinamas arba šildomas oras pūsti pro kondensatorių (arba garintuvą) imamas iš erdvės, kurioje yra įrenginys, ir išpučiamas už tos erdvės ribų;
4) vardinis pajėgumas (Prated)- įrenginio garų suspaudimo ciklo šaldymo arba šildymo pajėgumas standartinėmis veikimo sąlygomis;
5) patogumo ventiliatorius- prietaisas, kurio pagrindinė paskirtis - sukurti oro judėjimą apie žmogaus kūną arba dalį kūno ir taip užtikrinti jam patogią vėsą, įskaitant patogumo ventiliatorius, kurie gali turėti papildomų (pvz., apšvietimo) funkcijų;
6) ventiliatoriaus vartojamoji galia (PF)- patogumo ventiliatoriaus, veikiančio deklaruotą didžiausią ventiliatoriaus oro srautą užtikrinančiu režimu, vartojamoji elektrinė galia vatais, išmatuota esant aktyviam sukiojimo mechanizmui (jei taikoma).
Papildomos prieduose vartojamų terminų apibrėžtys pateiktos I priede.
3 straipsnis
Ekologinio projektavimo reikalavimai ir jų taikymo tvarkaraštis
1. Oro kondicionierių ir patogumo ventiliatorių ekologinio projektavimo reikalavimai išdėstyti I priede.
2. Ekologinio projektavimo reikalavimai taikomi pagal šį tvarkaraštį:
Nuo 2013 m. sausio 1 d.:
vieno ortakio ir dviejų ortakių oro kondicionieriai atitinka I priedo 2 dalies a punkte nurodytus reikalavimus.
Nuo 2013 m. sausio 1 d.:
a)
oro kondicionieriai, išskyrus vieno ortakio ir dviejų ortakių oro kondicionierius, atitinka I priedo 2 dalies b punkte ir 3 dalies a, b ir c punktuose nurodytus reikalavimus;
b)
vieno ortakio ir dviejų ortakių oro kondicionieriai atitinka I priedo 3 dalies a, b ir d punktuose nurodytus reikalavimus;
c)
patogumo ventiliatoriai atitinka I priedo 3 dalies a, b ir e punktuose nurodytus reikalavimus.
Nuo 2014 m. sausio 1 d.:
a)
oro kondicionieriai atitinka I priedo 2 dalies c punkte nurodytus ekologinio projektavimo reikalavimus;
b)
vieno ortakio ir dviejų ortakių oro kondicionieriai atitinka I priedo 2 dalies d punkte nurodytus reikalavimus.
3. Atitiktis ekologinio projektavimo reikalavimams nustatoma ir reikalingi skaičiavimai atliekami pagal II priede išdėstytus reikalavimus.
4 straipsnis
Atitikties vertinimas
1. Direktyvos 2009/125/EB 8 straipsnyje nurodyta atitikties vertinimo procedūra - tai tos direktyvos IV priede nustatyta projektavimo vidaus kontrolės sistema arba V priede nustatyta valdymo sistema.
2. Atliekant atitikties vertinimą pagal Direktyvos 2009/125/EB 8 straipsnį į techninių dokumentų rinkinį įtraukiami šio reglamento II priede išdėstyto skaičiavimo rezultatai.
5 straipsnis
Rinkos priežiūros tikslais taikoma patikros procedūra
Valstybės narės, atlikdamos Direktyvos 2009/125/EB 3 straipsnio 2 dalyje nurodytus rinkos priežiūros patikrinimus, kad nustatytų, ar laikomasi šio reglamento I priede nustatytų reikalavimų, taiko šio reglamento III priede aprašytą patikros procedūrą.
6 straipsnis
Etalonai
Įsigaliojant šiam reglamentui efektyviausių rinkoje esančių oro kondicionierių orientaciniai etalonai pateikti IV priede.
7 straipsnis
Persvarstymas
Komisija ne vėliau kaip per penkerius metus nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos jį persvarsto atsižvelgdama į technologijų pažangą ir pateikia to persvarstymo rezultatus Ekologinio projektavimo konsultacijų forumui. Persvarstant visų pirma vertinami efektyvumo ir garso galios lygio reikalavimai, skatinimo naudoti mažo visuotinio atšilimo potencialo (GWP) šaldalus būdas, reglamento taikymo oro kondicionieriams sritis ir galimi prietaisų tipų, įskaitant didesnės kaip 12 kW vardinės išėjimo galios oro kondicionierius, rinkos dalies pasikeitimai. Persvarstant taip pat vertinamas budėjimo ir išjungties veiksenų reikalavimų bei sezoninio skaičiavimo ir matavimo metodo tinkamumas ir svarstoma galimybė sukurti sezoninio skaičiavimo ir matavimo metodą vėsinimo ir šildymo sezonams, taikytiną visiems kondicionieriams, kuriems taikomas šis reglamentas.
8 straipsnis
Įsigaliojimas ir taikymas
1. Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
2. Jis taikomas nuo 2013 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2012 m. kovo 6 d.