PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 679/2011
ze dne 14. července 2011
o změně nařízení (ES) č. 1974/2006, kterým se stanoví podrobná pravidla pro použití nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (1), a zejména na článek 91 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 1698/2005 stanovilo jednotný právní rámec pro podporu rozvoje venkova v celé Unii z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV). Uvedený právní rámec byl doplněn prováděcími pravidly, která stanovilo nařízení Komise (ES) č. 1974/2006 (2). Na základě zkušeností získaných při provádění programů rozvoje venkova a problémů, které při tom vznikly, je nezbytné změnit některá ustanovení uvedeného nařízení a doplnit některá prováděcí pravidla.
(2)
Operace spojené s produkcí obnovitelné energie v zemědělských hospodářstvích podle článku 26 nařízení (ES) č. 1698/2005 mohou spadat mimo oblast působnosti článku 42 Smlouvy. V zájmu zajištění souladu s pravidly státní podpory v oblasti zemědělství je třeba přijmout zvláštní ustanovení pro investice do produkce obnovitelné energie v zemědělských hospodářstvích.
(3)
V čl. 27 odst. 12 nařízení (ES) č. 1974/2006 se stanoví, že agroenvironmentální závazky nebo závazky v oblasti dobrých životních podmínek zvířat mohou mít formu prodloužení trvání závazku. Aby nedocházelo k překrývání s dalším programovým obdobím, mělo by být toto přizpůsobení omezeno na konec prémiového období, k němuž se vztahuje žádost o platbu za rok 2013.
(4)
Článek 47 nařízení (ES) č. 1698/2005 stanoví, že lesnicko-environmentální závazky se přijímají zpravidla na období mezi pěti a sedmi lety. Aby se obnovené závazky nepřekrývaly s dalším programovým obdobím, měly by mít členské státy možnost dovolit prodloužení těchto závazků do konce prémiového období, k němuž se vztahuje žádost o platbu za rok 2013.
(5)
V čl. 62 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1698/2005 se stanoví, že v místní akční skupině musí podíl hospodářských a sociálních partnerů a jiných zástupců občanské společnosti v místním partnerství na úrovni rozhodování činit alespoň 50 %. Členské státy by měly zajistit, aby místní akční skupiny splňovaly tento minimální procentní podíl také při hlasování, aby nemohl veřejný sektor převládnout při rozhodování. Dále by mělo být zajištěno, aby organizátoři projektů nemohli ovlivnit rozhodnutí o výběru projektu. Je proto třeba zavést účinné záruky, aby při posuzování a volbě návrhů projektů nemohlo dojít ke střetu zájmů. Patřičným zviditelněním by měla být také zaručena transparentnost rozhodovacího procesu.
(6)
Podle čl. 38 odst. 2 nařízení (ES) č. 1974/2006 je také možné vyplatit místním akčním skupinám zálohu na provozní náklady. Ukázalo se, že v zájmu zajištění potřeb místních akčních skupin v oblasti peněžních toků je nezbytné rozšířit možnost vyplacení záloh i na náklady spojené se získáváním dovedností a oživením daného území, jak je uvedeno v čl. 63 písm. c) nařízení (ES) č. 1698/2005.
(7)
Ustanovení čl. 44 odst. 3 nařízení (ES) č. 1974/2006 umožňuje členským státům přijmout zvláštní opatření, aby zajistily, že malé změny v situaci hospodářství nepovedou k nepřiměřeným výsledkům, pokud jde o přijaté závazky, s ohledem na povinnost příjemce zaplatit pomoc, jestliže nabyvatel části hospodářství nepřevezme závazek. V zájmu zajištění právní jistoty je třeba vymezit, co se rozumí malou změnou v případě, kdy se sníží výměra hospodářství.
(8)
Článek 46 nařízení (ES) č. 1974/2006 stanoví poskytnutí doložky o přezkumu v případě změny výchozí situace pro některá opatření. Doložka o přezkumu by měla být rovněž poskytnuta v případě, že se trvání nových agroenvironmentálních závazků, závazků v oblasti dobrých životních podmínek zvířat nebo lesnicko-environmentálních závazků přijatých na určité období mezi pěti a sedmi lety prodlouží tak, že přesáhne konec stávajícího programového období, aby nedocházelo k rozporu s právním a politickým rámcem stanoveným na období následující po tomto stávajícím programovém období.
(9)
V zájmu objasnění použití čl. 52 odst. 1 nařízení (ES) č. 1974/2006 je třeba stanovit základ pro uplatnění sazby spolufinancování v případě finančního inženýrství.
(10)
Pokud jde o záruční fondy v rámci finančního inženýrství podle kapitoly IV oddílu 1 pododdílu 3 nařízení (ES) č. 1974/2006, je třeba poskytnout podrobnější informace o způsobu výpočtu způsobilých výdajů na operace spojené s těmito intervencemi, aby bylo zajištěno účinnější využívání finančních prostředků Unie.
(11)
Ačkoli uznáváme zvláštnosti rozvoje venkova, které se týkají hlavně menšího rozsahu podporovaných operací, je třeba v zájmu maximalizace pákového účinku nástroje finančního inženýrství vyjasnit opětovné využití zdrojů navrácených do operace finančního inženýrství během programového období a rovněž vymezit rozdíl mezi ním a opětovným využitím po konečném datu způsobilosti programu rozvoje venkova.
(12)
Vezmeme-li v úvahu charakter některých investic do lesnictví a skutečnost, že platby by mohly být v některých případech vázány na plochu, mělo by být možno využít výpočet standardních nákladů jako alternativu k systému založenému na fakturách, který se používá pro stanovení míry podpory u opatření podle článku 27 nařízení (ES) č. 1698/2005. Ustanovení čl. 53 odst. 1 nařízení (ES) č. 1974/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(13)
V čl. 54 odst. 1 nařízení (ES) č. 1974/2006 se stanoví podmínky, za jakých mohou být příspěvky ve formě věcných plnění považovány za způsobilé výdaje. Ve své současné podobě považuje čl. 54 odst. 1 příspěvky ve formě věcných plnění za způsobilé pouze u investičních opatření. Zkušenosti ukázaly, že tato podmínka je pro účinné provádění opatření příliš omezující. Je proto třeba stanovit, aby příspěvky ve formě věcného plnění mohly být způsobilé u všech druhů operací.
(14)
Článek 55 nařízení (ES) č. 1974/2006 stanoví soubor pravidel pro vymezení způsobilých výdajů na investiční operace. V zájmu zvýšení srozumitelnosti, pokud jde o provádění tohoto článku, by mělo být výslovně uvedeno, že získání platebních nároků mezi způsobilé výdaje nepatří. Je rovněž třeba vysvětlit, že vzhledem ke své povaze představují investice nahrazující potenciál zemědělské produkce po přírodních katastrofách způsobilé výdaje.
(15)
Aby se za současné finanční krize zvýšil účinek záloh a s přihlédnutím ke zvláštní úloze, kterou hrají orgány regionální správy při provádění politiky rozvoje venkova, měla by se možnost poskytnout zálohu podle článku 56 nařízení (ES) č. 1974/2006 vztahovat i na orgány regionální správy.
(16)
Aby se zjednodušilo provádění investičních projektů v době současné hospodářské a finanční krize, zvýšily se u investic v roce 2009 a 2010 maximální stropy pro zálohy na 50 %. Aby se zohlednily přetrvávající negativní účinky hospodářské a finanční krize, měl by být tento vyšší strop zachován až do konce programového období. V zájmu zajištění kontinuity při provádění programů rozvoje venkova mezi koncem roku 2010 a vstupem tohoto nařízení v platnost by se mělo příslušné ustanovení použít zpětně od 1. ledna 2011.
(17)
V zájmu zohlednění poměrně malého rozsahu projektů rozvoje venkova a obtíží, kterým tyto projekty čelí při získávání bankovních záruk na zálohy, by měla být přijata opatření, která by umožnila nahradit uvedené záruky písemnými zárukami od veřejnoprávních orgánů.
(18)
V zájmu lepšího využívání záloh by mělo být ponecháno na příslušné platební agentuře, aby stanovila, kdy se záruky uvolní.
(19)
Nařízení (ES) č. 1974/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(20)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rozvoj venkova,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1974/2006 se mění takto:
1)
Vkládá se nový článek 16a, který zní:
„Článek 16a
Pro účely článku 26 nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou u investic do produkce tepelné energie a/nebo energie z obnovitelných zdrojů v zemědělských hospodářstvích zařízení na produkci obnovitelné energie způsobilá pro podporu pouze v případě, že není jejich kapacita produkce vyšší než ekvivalent kombinované průměrné roční spotřeby tepelné energie a elektřiny v zemědělském hospodářství, a to včetně domácnosti zemědělce.
Pokud jsou v zemědělských hospodářstvích uskutečněny investice do výroby biopaliva ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES (3), jsou zařízení na produkci obnovitelné energie způsobilá pro podporu pouze v případě, že není jejich kapacita produkce vyšší než ekvivalent roční průměrné spotřeby pohonných hmot v zemědělském hospodářství.
2)
V čl. 27 odst. 12 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
„Toto přizpůsobení může mít také formu prodloužení trvání závazku. Prodloužení nesmí přesáhnout konec období, k němuž se vztahuje žádost o platbu za rok 2013.“
3)
Vkládá se nový článek 32a, který zní:
„Článek 32a
Pro účely článku 47 nařízení (ES) č. 1698/2005 mohou členské státy povolit, aby se lesnicko-environmentální závazky prodloužily až do konce období, k němuž se vztahuje žádost o platbu za rok 2013.“
4)
V článku 37 se doplňuje odstavec, který zní:
„5. Pro účely čl. 62 odst. 4 nařízení (ES) č. 1698/2005 rozhodují rozhodovací orgány místních akčních skupin o výběru projektů hlasováním, při kterém činí podíl hospodářských a sociálních partnerů a jiných zástupců občanské společnosti podle čl. 62 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení alespoň 50 % hlasů. V procesu rozhodování o výběru projektů je třeba dodržet příslušné předpisy, aby se zaručila transparentnost a aby nedocházelo ke střetu zájmů.“
5)
V článku 38 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Členské státy mohou na žádost vyplatit místním akčním skupinám zálohu. Částka zálohy nesmí překročit 20 % veřejné podpory související s náklady uvedenými v čl. 63 písm. c) nařízení (ES) č. 1698/2005 a podmínkou jejího vyplacení je poskytnutí bankovní záruky nebo rovnocenné jistoty ve výši 110 % částky zálohy. Záruka se uvolní nejpozději při ukončení strategie místního rozvoje.
Ustanovení čl. 24 odst. 6 nařízení Komise (EU) č. 65/2011 (4) se nepoužije na platbu uvedenou v prvním pododstavci.
6)
V čl. 44 odst. 3 se doplňuje pododstavec, který zní:
„Pro účely prvního pododstavce se za malou změnu považuje nejvýše 10% zmenšení výměry hospodářství, na které se vztahuje závazek.“
7)
V článku 46 se doplňuje odstavec, který zní:
„Doložka o přezkumu se poskytne od roku 2012 pro závazky přijaté na období mezi pěti a sedmi lety podle článků 39, 40 a 47 nařízení (ES) č. 1698/2005 a prodloužené tak, že přesáhnou konec stávajícího programového období, aby se mohly přizpůsobit právnímu rámci dalšího programového období. Členské státy však mohou rozhodnout o zavedení této doložky o přezkumu již v roce 2011. S ohledem na tento odstavec se použije také druhý pododstavec.“
8)
Článek 52 se nahrazuje tímto:
„Článek 52
1. Pokud jde o akce finančního inženýrství podle článku 51 tohoto nařízení, výdaje uvedené Komisi v souladu s čl. 26 odst. 3 písm. a) nařízení (ES) č. 1290/2005 jsou celkovými výdaji zaplacenými při vytváření těchto fondů nebo přispívání do nich.
Při platbě vyrovnání a uzavření programu rozvoje venkova podle článku 28 nařízení (ES) č. 1290/2005 však budou způsobilé výdaje součtem:
a)
všech plateb jako investic do podniků mimo všechny dotčené fondy, nebo všech poskytnutých záruk včetně částek poskytnutých jako záruky záručními fondy;
b)
způsobilých řídicích nákladů.
Uplatněná sazba spolufinancování musí odpovídat sazbě spolufinancování opatření, na něž fond přispívá. Pokud fond přispívá na několik opatření s rozdílnou sazbou spolufinancování, použijí se tyto sazby v poměru k příslušným způsobilým výdajům.
Rozdíl mezi příspěvky z EZFRV skutečně zaplacenými podle prvního pododstavce a způsobilými výdaji podle druhého pododstavce písm. a) nebo b) bude odstraněn v rámci účetní závěrky posledního roku provádění programu. V této závěrce budou podrobně uvedeny potřebné finanční údaje.
2. Pokud EZFRV spolufinancuje operace zahrnující záruční fondy pro návratné investice podle článku 50 tohoto nařízení, je nutné provést hodnocení ex ante očekávaných ztrát a zohlednit při něm stávající tržní praxi u podobných operací s dotyčným typem investic a trhu. Hodnocení očekávaných ztrát je možno přezkoumat, pokud je to odůvodněno následnými tržními podmínkami. Zdroje vázané na proplacení záruk musí vycházet z tohoto hodnocení.
3. Zdroje navrácené během programového období do operace z investic vložených fondy nebo zbylých po zaplacení záruky jsou fondem opětovně použity podle dohody o financování uvedené v čl. 51 odst. 6 tohoto nařízení nebo vyrovnány v rámci účetní závěrky. Po konečném datu způsobilosti programu rozvoje venkova budou zdroje navrácené do operace z investic vložených fondy nebo zbylých po zaplacení všech záruk opět použity dotčenými členskými státy ve prospěch jednotlivých podniků.
Úroky vzniklé platbami z programů rozvoje venkova do fondů budou použity podle prvního pododstavce.“
9)
V čl. 53 odst. 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„Členské státy mohou případně určit míru podpory stanovené v článcích 27, 31, 37 až 41 a 43 až 49 nařízení (ES) č. 1698/2005 na základě standardních nákladů a standardního předpokladu ušlých příjmů.“
10)
V čl. 54 odst. 1 se úvodní věta prvního pododstavce nahrazuje tímto:
„Příspěvky veřejného nebo soukromého příjemce ve formě věcného plnění, totiž poskytování zboží nebo služeb, pro něž neexistuje platba v hotovosti podložená fakturami nebo podobnými dokumenty, mohou být způsobilými výdaji za předpokladu, že jsou splněny následující podmínky:“.
11)
V článku 55 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. V případě zemědělských investic není nákup zemědělských výrobních práv, platebních nároků, zvířat, jednoletých rostlin a jejich vysazování způsobilým výdajem.
Jednoduché náhradové investice nejsou způsobilým výdajem.
V případech obnovy zemědělského produkčního potenciálu poškozeného přírodními katastrofami podle čl. 20 písm. b) bodu vi) nařízení (ES) č. 1698/2005 však mohou být nákup zvířat a náhradové investice způsobilým výdajem.“
12)
Článek 56 se nahrazuje tímto:
„Článek 56
1. Odchylně od čl. 24 odst. 6 nařízení (EU) č. 65/2011 mohou členské státy na požádání vyplatit příjemcům podpory investic zálohu. Pokud jde o veřejné příjemce, lze tuto zálohu poskytnout obcím, jejich sdružením, orgánům regionální správy a veřejnoprávním subjektům.
2. Částka zálohy nesmí překročit 50 % veřejné podpory související s investicí a podmínkou jejího vyplacení je poskytnutí bankovní záruky nebo rovnocenné jistoty ve výši 110 % částky zálohy.
Za rovnocennou jistotu podle prvního pododstavce se považuje zařízení poskytnuté veřejným orgánem jako záruka za předpokladu, že se tento orgán zaváže vyplatit částku pokrytou touto zárukou, pokud není prokázán nárok na vyplacenou zálohu.
3. Jistota se může uvolnit, jakmile příslušná platební agentura zjistí, že částka skutečných výdajů na investice, která se vztahuje k veřejné podpoře, přesahuje částku zálohy.“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Pokud jde o čl. 56 odst. 2 první pododstavec nařízení (ES) č. 1974/2006, použije se ustanovení čl. 1 odst. 12 od 1. ledna 2011.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. července 2011.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 679/2011
2011 m. liepos 14 d.
kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1974/2006, nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai taikymo taisykles
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai (1), ypač į jo 91 straipsnį,
kadangi:
(1)
Reglamentu (EB) Nr. 1698/2005 nustatyta bendra teisinė Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai visoje Sąjungoje sistema. Ta teisinė sistema papildyta įgyvendinimo taisyklėmis, nustatytomis Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1974/2006 (2). Atsižvelgiant į įgytą patirtį ir problemas, kilusias įgyvendinant kaimo plėtros programas, būtina iš dalies pakeisti tam tikras to reglamento nuostatas ir priimti tam tikras papildomas įgyvendinimo taisykles;
(2)
veiklos rūšys, susijusios su atsinaujinančiosios energijos gamyba žemės ūkio valdose ir vykdomos pagal Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 26 straipsnį, gali nepatekti į Sutarties 42 straipsnio taikymo sritį. Siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi valstybės pagalbos žemės ūkiui taisyklių, turėtų būti nustatyta konkreti nuostata dėl investicijų į atsinaujinančiosios energijos gamybą žemės ūkio valdose;
(3)
Reglamento (EB) Nr. 1974/2006 27 straipsnio 12 dalyje nustatyta, kad agrarinės aplinkosaugos arba gyvūnų gerovės įsipareigojimų koregavimai gali būti atliekami pratęsiant įsipareigojimo vykdymo terminą. Kad būtų išvengta sutapimo su kitu programavimo laikotarpiu, tokie koregavimai turėtų apsiriboti priemokos mokėjimo laikotarpio, su kuriuo yra susijęs 2013 m. mokėjimo prašymas, pabaiga;
(4)
Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 47 straipsnyje nustatyta, kad miškų aplinkosaugos įsipareigojimai paprastai prisiimami penkerių-septynerių metų laikotarpiui. Siekiant išvengti naujų įsipareigojimų sutapimo su kitu programavimo laikotarpiu, turėtų būti numatyta, kad valstybės narės galėtų leisti tokius įsipareigojimus pratęsti iki priemokos mokėjimo laikotarpio, su kuriuo yra susijęs 2013 m. mokėjimo prašymas, pabaigos;
(5)
Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 62 straipsnio 1 dalies b punkte nustatyta, kad vietos veiklos grupei priimant sprendimus ekonominiai ir socialiniai partneriai, taip pat kiti pilietinės visuomenės atstovai, vietos partnerystėje turi sudaryti ne mažiau kaip 50 %. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad šio reikalavimo dėl mažiausios procentinės dalies vietos veiklos grupės laikytųsi ir balsuojant, siekiant neleisti valdžios sektoriui dominuoti priimant sprendimus. Be to, reikėtų užtikrinti, kad projektų rengėjai negalėtų daryti įtakos priimant sprendimą dėl pasirenkamų projektų. Todėl turėtų būti nustatytos veiksmingos apsaugos priemonės, kad būtų išvengta bet kokių interesų konfliktų, susijusių su projektų pasiūlymų vertinimu ir balsavimu dėl jų. Taip pat turėtų būti garantuotas sprendimų priėmimo proceso skaidrumas, užtikrinant tinkamą informavimą;
(6)
Reglamento (EB) Nr. 1974/2006 38 straipsnio 2 dalyje numatyta galimybė mokėti avansines išmokas vietos veiklos grupių einamosioms išlaidoms padengti. Paaiškėjo, kad norint patenkinti vietos veiklos grupių grynųjų pinigų srautų poreikius, būtina taip pat numatyti galimybę avansines išmokas mokėti išlaidoms, susijusioms su Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 63 straipsnio c punkte nurodytu įgūdžių įgijimu ir aktyviu pritaikymu, padengti;
(7)
Reglamento (EB) Nr. 1974/2006 44 straipsnio 3 dalimi valstybėms narėms leidžiama imtis konkrečių priemonių norint užtikrinti, kad esant nedideliems padėties ūkyje pokyčiams nekiltų netinkamų padarinių prisiimtų įsipareigojimų atžvilgiu, turint omenyje paramos gavėjo prievolę grąžinti paramą, jei valdos dalies perėmėjas neperėmė įsipareigojimo. Siekiant užtikrinti teisinį tikrumą, reikėtų apibrėžti, ką reiškia nedidelis pokytis valdos ploto mažinimo atvejais;
(8)
Reglamento (EB) Nr. 1974/2006 46 straipsnyje nustatyta persvarstymo sąlyga tam tikrų priemonių bazinių reikalavimų keitimo atveju. Siekiant išvengti nesuderinamumo su teisine ir politine sistema, kuri turi būti nustatyta po dabartinio programavimo laikotarpio einančiam laikotarpiui, persvarstymo sąlygą reikėtų numatyti ir tuo atveju, kai naujų agrarinės aplinkosaugos, gyvūnų gerovės ir miškų aplinkosaugos įsipareigojimų, prisiimtų penkerių-septynerių metų laikotarpiui, trukmė yra ilgesnė negu dabartinis programavimo laikotarpis;
(9)
Norint paaiškinti Reglamento (EB) Nr. 1974/2006 52 straipsnio 1 dalies taikymą, reikėtų nustatyti pagrindą, kuriuo remiantis taikoma bendrojo finansavimo norma įgyvendinant finansų inžinerijos priemones.
(10)
siekiant užtikrinti kuo veiksmingesnį Sąjungos išteklių naudojimą, taikant Reglamento (EB) Nr. 1974/2006 IV skyriaus 1 skirsnio 3 poskirsnyje numatytas finansų inžinerijos priemones garantijų fondų atžvilgiu, reikėtų pateikti papildomos informacijos apie su tokiais veiksmais susijusios veiklos reikalavimus atitinkančių išlaidų apskaičiavimo metodą;
(11)
pripažįstant kaimo plėtros ypatumus, susijusius daugiausia su tuo, kad remiamų operacijų mastas nėra didelis, siekiant finansų inžinerijos priemone užtikrinti kuo didesnį sverto efektą, būtina paaiškinti, kaip pakartotinai naudoti išteklius, kurie programavimo laikotarpiu vėl buvo skirti finansų inžinerijos veiklai, taip pat nustatyti skirtumą tarp minėto atvejo ir tokio atvejo, kai ištekliai pakartotinai naudojami po kaimo plėtros programos galutinės tinkamumo dienos;
(12)
atsižvelgiant į kai kurių investicijų į miškininkystės veiklą pobūdį ir į tai, kad tam tikrais atvejais išmokos gali būti sietinos su plotu, Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 27 straipsnyje nurodytos priemonės paramos dydžiui nustatyti turėtų būti galima, kaip alternatyvą sąskaitomis faktūromis grindžiamai sistemai, naudoti standartinius išlaidų skaičiavimus. Todėl Reglamento (EB) Nr. 1974/2006 53 straipsnio 1 dalis turėtų būti atitinkamai pritaikyta;
(13)
Reglamento (EB) Nr. 1974/2006 54 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos, kurios turi būti tenkinamos, kad įnašus natūra būtų galima laikyti reikalavimus atitinkančiomis išlaidoms. Remiantis dabartinėmis 54 straipsnio 1 dalies nuostatomis, įnašai natūra laikomi reikalavimus atitinkančiomis išlaidomis tik investicinės veiklos atveju. Patirtis parodė, kad dėl šios sąlygos pernelyg varžomas veiksmingas priemonių įgyvendinimas. Todėl reikėtų numatyti, kad įnašus natūra būtų galima laikyti reikalavimus atitinkančiomis išlaidomis visų veiklos rūšių atvejais;
(14)
Reglamento (EB) Nr. 1974/2006 55 straipsnyje pateikiamos taisyklės investicinės veiklos reikalavimus atitinkančioms išlaidoms nustatyti. Kad būtų dar aiškiau, kaip turi būti įgyvendinamas šis straipsnis, reikėtų aiškiai nustatyti, kad teisių į išmokas įgijimas nėra tinkamumo kriterijus. Todėl reikėtų taip pat paaiškinti, kad dėl savo pobūdžio investicijos, atkuriančios žemės ūkio gamybos potencialą po stichinių nelaimių, priskiriamos reikalavimus atitinkančioms išlaidoms;
(15)
siekiant užtikrinti didesnį avansinių išmokų poveikį besitęsiančios finansų krizės sąlygomis ir deramai atsižvelgiant į specifinį regioninės valdžios vaidmenį įgyvendinant kaimo plėtros politiką, reikėtų sudaryti galimybę Reglamento (EB) Nr. 1974/2006 56 straipsnyje numatytas avansines išmokas teikti ir regioninės valdžios institucijoms;
(16)
siekiant palengvinti investicinių projektų įgyvendinimą dabartinės ekonomikos ir finansų krizės sąlygomis, 2009 ir 2010 m. aukščiausia avansinių išmokų investicinei veiklai riba buvo padidinta iki 50 %. Siekiant atsižvelgti į besitęsiantį neigiamą ekonomikos ir finansų krizės poveikį, ši didesnė riba turėtų būti išlaikyta iki programavimo laikotarpio pabaigos. Siekiant užtikrinti tęstinumą įgyvendinant kaimo plėtros programas laikotarpiu nuo 2010 m. pabaigos iki šio reglamento įsigaliojimo, atitinkama nuostata turėtų būti taikoma atgaline data nuo 2011 m. sausio 1 d.;
(17)
siekiant atsižvelgti į palyginti nedidelį kaimo plėtros projektų mastą ir į tai, kad juos vykdant patiriama sunkumų norint gauti banko garantijas avansinėms išmokoms, reikėtų imtis priemonių, suteikiančių galimybę tokias garantijas pakeisti rašytinėmis valdžios institucijų garantijomis;
(18)
kad avansinėmis išmokomis būtų kuo veiksmingiau naudojamasi, reikėtų leisti kompetentingai mokėjimo agentūrai savo nuožiūra nuspręsti, kada turi būti grąžintos garantijos;
(19)
todėl Reglamentą (EB) Nr. 1974/2006 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti;
(20)
šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Kaimo plėtros komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamentas (EB) Nr. 1974/2006 iš dalies keičiamas taip:
1)
Įterpiamas 16a straipsnis:
„16a straipsnis
Taikant Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 26 straipsnį, investicijų į šiluminės energijos ir (arba) elektros energijos gamybą iš atsinaujinančiųjų išteklių žemės ūkio valdose atveju atsinaujinančiosios energijos gamybos įrenginiai atitinka paramos skyrimo reikalavimus tik tuomet, jei jų gamybos pajėgumas nėra didesnis už bendrą vidutinį metinį šiluminės ir elektros energijos suvartojimą žemės ūkio valdoje, įskaitant ūkininko ūkį.
Investicijų į biodegalų gamybą pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/28/EB (3) žemės ūkio valdose atveju atsinaujinančiosios energijos gamybos įrenginiai atitinka paramos skyrimo reikalavimus tik tuomet, jei jų gamybos pajėgumas nėra didesnis už vidutinį metinį transporto degalų suvartojimą žemės ūkio valdoje.
2)
27 straipsnio 12 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:
„Tokie koregavimai gali būti ir įsipareigojimo vykdymo termino pratęsimas. Jis gali būti pratęsiamas ne ilgiau kaip iki laikotarpio, su kuriuo yra susijęs 2013 m. mokėjimo prašymas, pabaigos.“
3)
Įterpiamas 32a straipsnis:
„32a straipsnis
Taikant Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 47 straipsnį, valstybės narės gali leisti miškų aplinkosaugos įsipareigojimus pratęsti iki laikotarpio, su kuriuo yra susijęs 2013 m. mokėjimo prašymas, pabaigos.“
4)
37 straipsnis papildomas šia dalimi:
„5. Taikant Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 62 straipsnio 4 dalį, sprendimus dėl pasirenkamų projektų vietos veiklos grupių sprendimų priėmimo organas priima balsavimo būdu; balsuojant ne mažiau kaip 50 % balsų priklauso ekonominiams ir socialiniams partneriams, taip pat kitiems pilietinės visuomenės atstovams, kaip nustatyta to reglamento 62 straipsnio 1 dalies b punkte. Su projektų atranka susijusiame sprendimų priėmimo procese laikomasi tinkamų taisyklių, skirtų užtikrinti skaidrumą ir išvengti interesų konfliktų.“
5)
38 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
„2. Valstybės narės, gavusios prašymą, gali vietos veiklos grupėms mokėti avansinę išmoką. Avansinės išmokos suma neviršija 20 % su Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 63 straipsnio c punkte nurodytomis išlaidomis susijusios viešosios paramos dydžio, o norint gauti avansinę išmoką, būtina pateikti 110 % avansinės išmokos vertės banko arba lygiavertę garantiją. Ši garantija grąžinama vėliausiai po to, kai baigiama įgyvendinti vietos plėtros strategija.
Komisijos reglamento (EB) Nr. 65/2011 (4) 24 straipsnio 6 dalis netaikoma pirmoje pastraipoje nurodytoms išmokoms.
6)
44 straipsnio 3 dalis papildoma šia pastraipa:
„Taikant pirmą pastraipą, nedideliu pokyčiu laikomas valdos ploto, kurio atžvilgiu taikomi įsipareigojimai, sumažinimas 10 %.“
7)
46 straipsnis papildomas šia pastraipa:
„Pagal Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 39, 40 ir 47 straipsnius prisiimtų įsipareigojimų penkerių-septynerių metų laikotarpiui, kurių trukmė yra ilgesnė negu dabartinis programavimo laikotarpis, atžvilgiu nuo 2012 metų priimama persvarstymo sąlyga, kad juos būtų galima pritaikyti atsižvelgiant į kito programavimo laikotarpio teisinę sistemą. Tačiau valstybės narės dėl tokios persvarstymo sąlygos nustatymo gali priimti sprendimą jau 2011 m. Antra pastraipa taikoma ir šiai pastraipai.“
8)
52 straipsnis pakeičiamas taip:
„52 straipsnis
1. Įgyvendinant šio reglamento 51 straipsnyje nurodytas finansų inžinerijos priemones, išlaidos, deklaruojamos Komisijai pagal Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 26 straipsnio 3 dalies a punktą, yra bendrosios išlaidos, patirtos steigiant fondą ar darant į jį įnašus.
Tačiau išmokant paramos likutį arba užbaigiant programą pagal Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 28 straipsnį reikalavimus atitinkančios išlaidos yra toliau nurodytų išlaidų suma:
a)
visi mokėjimai investuojant į įmones iš kiekvieno atitinkamo fondo arba visos suteiktos garantijos, įskaitant garantijų fondų sumas, numatytas išmokėti kaip garantijas;
b)
reikalavimus atitinkančios valdymo išlaidos.
Taikytina bendrojo finansavimo norma atitinka fondo remiamos priemonės bendrojo finansavimo normą. Jei fondas remia keletą priemonių, kurioms taikomos skirtingos bendrojo finansavimo normos, šios normos taikomos proporcingai atitinkamoms reikalavimus atitinkančioms išlaidoms.
Paskutinių programos įgyvendinimo metų finansinėje ataskaitoje patvirtinamas EŽŪFKP įnašo, faktiškai įmokėto pagal pirmąją pastraipą, ir reikalavimus atitinkančių išlaidų pagal antrosios pastraipos a arba b punktus skirtumas. Šioje finansinėje ataskaitoje pateikiama reikalinga išsami finansinė informacija.
2. Kai pagal šio reglamento 50 straipsnį EŽŪFK bendrai finansuoja operacijas, kuriomis remiami grąžinamųjų investicijų garantijų fondai, atliekamas tinkamas numatomų nuostolių ex ante vertinimas, atsižvelgiant į šiuo metu rinkoje taikomą praktiką atliekant panašias investavimo operacijas ir į atitinkamą rinką. Numatomų nuostolių vertinimas gali būti persvarstytas, jei tai yra pagrįsta atsižvelgiant į vėlesnes rinkos sąlygas. Ištekliai, kuriuos įsipareigota skirti garantijoms padengti, atitinka tokį vertinimą.
3. Iš fondo investicijų gautus išteklius, kurie programavimo laikotarpiu vėl skiriami veiklai, arba išteklius, kurie liko padengus visas garantijas, fondas pakartotinai naudoja pagal šio reglamento 51 straipsnio 6 dalyje nurodytą finansavimo sutartį arba jie aiškiai nurodomi metinėje finansinėje ataskaitoje. Po kaimo plėtros programos galutinės tinkamumo dienos iš fondo investicijų gautus išteklius, kurie vėl skiriami veiklai ar kurie liko padengus visas garantijas, valstybės narės pakartotinai naudoja tam tikrų įmonių reikmėms.
Palūkanos, gautos iš mokėjimų pagal kaimo plėtros programas fondams, naudojamos pagal pirmos pastraipos nuostatas.“
9)
53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:
„Tam tikrais atvejais valstybės narės gali nustatyti Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 27, 31, 37-41 ir 43-49 straipsniuose nurodytos paramos lygį, remdamosi standartinėmis sąnaudomis ir standartinėmis prielaidomis dėl prarastų pajamų.“
10)
54 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos įžanginis sakinys pakeičiamas taip:
„Viešojo ar privataus sektoriaus paramos gavėjų įnašai natūra, būtent prekių ar paslaugų teikimas, už kuriuos nemokama pagal sąskaitas faktūras ar, patvirtinus lygiaverčiais dokumentais, grynaisiais pinigais, gali būti laikomi reikalavimus atitinkančiomis išlaidomis, jeigu tenkinamos šios sąlygos:“
11)
55 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
„2. Investicijų į žemės ūkį atveju žemės ūkio gamybos teisėms, teisėms į išmokas, gyvūnams, vienmečiams augalams pirkti ir jiems sodinti parama investicijoms neskiriama.
Paprastoms pakeitimo investicijoms parama negali būti skiriama.
Tačiau atkuriant dėl stichinių nelaimių sumažėjusį žemės ūkio gamybos potencialą pagal Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 20 straipsnio b punkto vi papunktį, parama gali būti skiriama gyvūnų pirkimui ir pakeitimo investicijoms.“
12)
56 straipsnis pakeičiamas taip:
„56 straipsnis
1. Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 65/2011 24 straipsnio 6 punkto, valstybės narės, gavusios prašymą, gali investicinės paramos gavėjams mokėti avansinę išmoką. Viešiesiems naudos gavėjams avansinė išmoka gali būti suteikiama tik savivaldybėms ir jų asociacijoms bei viešosios teisės institucijoms.
2. Avansinės išmokos suma negali viršyti 50 % su investicija susijusios viešosios paramos dydžio ir ji mokama pateikus banko garantiją ar lygiavertę garantiją, atitinkančią 110 % avansinės išmokos sumos.
Valdžios institucijos kaip garantija pateikta priemonė laikoma lygiaverčia pirmoje pastraipoje nurodytai garantijai, jeigu institucija įsipareigoja išmokėti garantija padengtą sumą tuo atveju, jei teisė į išmokėtą avansinę išmoką nebūtų nustatyta.
3. Garantija gali būti grąžinama, kai kompetentinga mokėjimo agentūra nustato, kad faktinių išlaidų, atitinkančių viešąją pagalbą investicijoms, suma viršija avansinės išmokos sumą.“
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
1 straipsnio 12 dalis, kiek tai susiję su Reglamento (EB) Nr. 1974/2006 56 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa, taikoma nuo 2011 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2011 m. liepos 14 d.