PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 287/2011
ze dne 21. března 2011
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz karbidu wolframu, karbidu wolframu jednoduše smíšeného s kovovým práškem a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), „… a zejména“ na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (EHS) č. 2737/90 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 33 % z dovozu karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Rozhodnutím 90/480/EHS (3) Komise přijala závazky dvou hlavních vývozců týkající se výrobku, na který se vztahují opatření.
(2)
Poté, co dotčení dva čínští vývozci vzali své závazky zpět, uložila Komise nařízením (ES) č. 2286/94 (4) na dovoz dotčeného výrobku prozatímní antidumpingové clo.
(3)
Nařízením (ES) č. 610/95 (5) pozměnila Rada nařízení (EHS) č. 2737/90 a na dovoz karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu uložila konečné clo ve výši 33 %. V návaznosti na přezkum, jenž byl zahájen podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „předchozí přezkumné šetření“), byla platnost těchto opatření nařízením Rady (ES) č. 771/98 (6) prodloužena o další pětileté období.
(4)
Nařízením (ES) č. 2268/2004 (7), po přezkumu před pozbytím platnosti, uložila Rada na dovoz karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) antidumpingové clo ve výši 33 %.
(5)
Nařízením (ES) č. 1275/2005 (8) pozměnila Rada definici výrobku tak, aby zahrnovala rovněž karbid wolframu jednoduše smíšený s kovovým práškem.
2. Žádost o přezkum
(6)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (9) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 30. září 2009 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podalo Evropské sdružení pro kovy (Eurometaux) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii představujících podstatnou část, v tomto případě více než 85 %, celkové výroby karbidu wolframu, karbidu wolframu jednoduše smíšeného s kovovým práškem a taveného karbidu wolframu v Unii.
(7)
Žádost byla odůvodněna tím, že skončení platnosti opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a k obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení
(8)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 30. prosince 2009 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (10) (dále jen „oznámení o zahájení“).
4. Šetření
4.1 Období šetření
(9)
Šetření ohledně přetrvání nebo obnovení dumpingu proběhlo v období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkum trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(10)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, výrobce ve srovnatelné zemi a zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(11)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly, a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(12)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení. Odpovědi obdržela od sedmi výrobců v Unii, jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR, jednoho vyvážejícího výrobce ve srovnatelné zemi a od tří uživatelů.
(13)
Žádný z dovozců Komisi v souvislosti s výběrem vzorku neodpověděl, nedodal informace a ani se nepřihlásil v průběhu šetření. Vzhledem k tomu, že pouze jeden vyvážející výrobce z ČLR předložil požadované informace, nebyl výběr vzorku nezbytný.
(14)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Rakousko,
-
H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Německo,
-
Eurotungstène poudres S.A., Grenoble, Francie,
-
Global Tungsten & Powders spol. s r.o, Bruntál, Česká republika,
-
Treibacher Industrie AG, Althofen, Rakousko.
b)
Srovnatelná země
-
Global Tungsten & Powders Corp., USA.
c)
Uživatel
-
Sandvik Hard Materials, Epinouze, Francie.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(15)
Přezkoumávaným výrobkem je karbid wolframu, karbid wolframu jednoduše smíšený s kovovým práškem a tavený karbid wolframu pocházející z Čínské lidové republiky, v současnosti kódů KN ex 2849 90 30 a ex 3824 30 00.
(16)
Karbid wolframu, karbid wolframu jednoduše smíšený s kovovým práškem a tavený karbid wolframu jsou sloučeniny uhlíku a wolframu vyrobené tepelným zpracováním (v prvním případě nauhličováním a v třetím případě tavením). U těchto výrobků se jedná o meziprodukty používané jako vstupní materiály při výrobě součástek z těžkých kovů, jako například řezných nástrojů a vysoce odolných součástek ze „slinutého karbidu“, povlaků odolných proti opotřebení, hrotů nástrojů pro ropné vrty a těžbu nerostných surovin a lisovacích forem a hrotů pro tažení a tvarování kovů.
(17)
Toto šetření potvrdilo, že dotčený výrobek vyráběný a prodávaný do Unie vyvážejícím výrobcem je z hlediska fyzikálních a chemických vlastností a použití shodný s výrobkem vyráběným výrobci v Unii a prodávaným na trhu Unie či s výrobkem vyráběným a prodávaným ve srovnatelné zemi, a tyto výrobky jsou tedy považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(18)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda v současnosti dochází k dumpingu, a pokud ano, zda je pravděpodobné, že pokud stávající opatření pozbudou platnosti, bude dumping přetrvávat nebo dojde k jeho obnovení. Je třeba připomenout, že v souvislosti s šetřením podle tohoto článku se nepřehodnocuje zacházení jako v tržním hospodářství.
(19)
Jak je uvedeno výše, v souvislosti s vyvážejícími výrobci v ČLR nebylo nutné uplatnit výběr vzorku.
(20)
Ve fázi výběru vzorku se zdálo, že jediný čínský spolupracující vyvážející výrobce představuje méně než 5 % celkového čínského vývozu do Unie. Čínské orgány a další zúčastněné strany byly informovány o možnosti, že kvůli nízké míře spolupráce ze strany vyvážejících výrobců by mohl být uplatňován článek 18 základního nařízení. Na toto sdělení Komise neobdržela žádnou odpověď.
(21)
V dalším průběhu šetření však spolupracující vyvážející výrobce v odpovědi na dotazník opravil chybu ohledně objemu svého vývozu do Unie, jenž upravil směrem nahoru. Zároveň byl na základě údajů Eurostatu dále analyzován objem dotčeného výrobku vyvezený do Unie z ČLR. V důsledku toho, a po ověření odpovědí na dotazník, bylo stanoveno, že vývoz spolupracujícího vyvážejícího výrobce byl opravdu velký (11). Na základě výše uvedených zjištění byl učiněn závěr, že míra spolupráce byla vysoká.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(22)
Vzhledem k tomu, že žádnému vyvážejícímu výrobci z ČLR nebylo v předchozích šetřeních přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota pro Čínu stanovena v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(23)
V oznámení o zahájení byly jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR navrženy USA. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se vyjádřily k vhodnosti této volby. Žádná ze stran v tomto ohledu nevyjádřila připomínky ani námitky. USA byly použity jako srovnatelná země v původním šetření a zjevně neexistují žádné nové či změněné okolnosti, jež by v tomto ohledu opodstatňovaly změnu, ani o takových okolnostech Komise nebyla informována. Má se za to, že USA jsou jako referenční trh reprezentativní, zejména vzhledem k otevřenosti a konkurenceschopnosti amerického domácího trhu. Kromě toho jeden výrobce z USA souhlasil, že bude při tomto přezkumu spolupracovat.
(24)
Proto byly pro účely současného přezkumu jako srovnatelná země s tržním hospodářstvím použity USA.
2.2 Běžná hodnota
(25)
V souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací získaných od spolupracujících výrobců ve srovnatelné zemi, tj. na základě cen zaplacených nebo splatných na domácím trhu USA za typy výrobků, o nichž se zjistilo, že se jejich prodej uskutečnil v běžném obchodním styku.
(26)
Důsledkem toho byla běžná hodnota stanovena jako vážená průměrná prodejní cena na domácím trhu, kterou spolupracující výrobci v USA účtovali odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
(27)
Nejprve bylo stanoveno, zda byl celkový domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům spolupracujícího výrobce v USA reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. zda dosáhl, či přesáhl 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého do Unie. Prodej spolupracujícího výrobce v USA na domácím trhu byl shledán v průběhu období přezkumného šetření za dostatečně reprezentativní.
(28)
Následně bylo zkoumáno, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu USA v průběhu období přezkumného šetření.
(29)
Vzhledem k tomu, že objem ziskového prodeje obdobného výrobku představoval méně než 80 % celkového objemu prodeje obdobného výrobku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen ziskového prodeje.
2.3 Vývozní cena
(30)
Jak je vysvětleno výše, vzhledem ke skutečnosti, že spolupracující vyvážející výrobce představoval více než 90 % celkového čínského dovozu do Unie, byla vývozní cena zkoumána na základě údajů poskytnutých tímto vyvážejícím výrobcem, tj. cena skutečně uhrazená nebo splatná za dotčený výrobek při prodeji na vývoz do EU, která byla náležitě upravena.
2.4 Srovnání
(31)
U každého typu dotčeného výrobku byla vážená průměrná běžná hodnota porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni a se stejnou úrovní zdanění. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a za účelem zajištění spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílnosti činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a jejich srovnatelnost. Byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu, pojištění, bankovní poplatky a balení. Dále byla provedena 5 % úprava vývozní ceny o vývozní daň a úprava běžné hodnoty o daň z přidané hodnoty.
2.5 Dumpingové rozpětí
(32)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro každý typ výrobku na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou na stejné obchodní úrovni. Tímto srovnáním bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření docházelo k dumpingu ve výši nad 80 %, tedy na výrazně vyšší úrovni než při posledním přezkumném šetření (31 %). Údaj o přesném dumpingovém rozpětí nemůže být z důvodu zachování důvěrnosti uveden. Výpočty byly založeny na údajích poskytnutých jedním vyvážejícím výrobcem v ČLR a jedním výrobcem ve srovnatelné zemi. Poskytnutí informací o dumpingovém rozpětí by spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci v ČLR a výrobci ve srovnatelné zemi umožnilo vyvození závěru o běžné hodnotě a vývozní ceně druhé strany, což by znamenalo jasné porušení práva obou stran na zachování důvěrnosti.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Předběžná poznámka
(33)
Údaje uvedené v tomto oddílu byly získány analýzou údajů od spolupracujícího vyvážejícího výrobce, od Eurostatu a z žádosti o přezkum.
3.2 Volná kapacita čínských vyvážejících vývozců
(34)
Údaje o volné kapacitě poskytnuté čínským spolupracujícím vyvážejícím výrobcem byly kvůli důvěrnosti předloženy s 20 % navýšením nebo snížením. Výrobní kapacita v ČLR dosahovala v letech 2006 a 2007 přibližně 21 000 tun a v roce 2008 a v období přezkumného šetření se podstatně zvětšila na přibližně 35 000 tun, což znamená nárůst o více než 80 % během posuzovaného období. Tyto údaje lze považovat za konzervativní, jelikož údaje v žádosti o přezkum udávaly výrobní kapacitu kolem 50 000 tun.
(35)
Kromě toho spolupracující vyvážející výrobce informoval o výrazném navýšení kapacity během posuzovaného období.
(36)
Z informací shromážděných v průběhu šetření vyplývá, že celková čínská výrobní kapacita výrazně překročila současnou čínskou výrobu (přinejmenším o více než 20 000 tun v roce 2008 a v období přezkumného šetření).
(37)
V období přezkumného šetření měla ČLR volnou kapacitu, jež dosahovala šestinásobku spotřeby Unie (25 000 tun ku 3 800 tunám spotřeby Unie).
(38)
Vzhledem k výše uvedenému je jednoznačné, že značná část volné kapacity přítomné v ČLR by mohla být v případě neexistence antidumpingových opatření použita k navýšení vývozu do Unie.
(39)
Mimoto informace předložené během šetření poukazují na významná narušení trhu se surovinami používanými k výrobě dotčeného výrobku. Za prvé jsou suroviny předmětem kvót přidělených čínskými orgány. Za druhé omezují čínské orgány přístup k surovinám ukládáním vývozních daní a rabatu z DPH, jež byly použity také na dotčený výrobek, jak je uvedeno ve 31. bodě odůvodnění. Jedná se o další faktory poukazující na pravděpodobnost přetrvání dumpingu v tomto případě.
3.3 Atraktivita trhu Unie a ceny při vývozu do třetích zemí
(40)
Informace o cenách poskytnuté spolupracujícím vývozcem, jež z důvodu zachování důvěrnosti nemohou být zveřejněny, objasňují, že Unie představuje pro čínské vyvážející výrobce skutečně zajímavý trh. V průběhu posuzovaného období se ceny účtované na trzích ostatních třetích zemí pohybovaly pod úrovní (kromě roku 2007) cen, jež byly účtovány Unii (nižší zhruba o 10 až 20 % v jednotlivých letech během posuzovaného období).
(41)
Z těchto důvodů lze vyvodit závěr, že z hlediska dosažitelných cen je trh EU pro čínské vývozce zcela určitě atraktivní alternativou.
(42)
Na tomto základě lze usuzovat, že v případě zrušení opatření bude pro čínské vyvážející výrobce výhodné přesunout vývoz na trh Unie. Vysoké ceny panující na trhu Unie by čínským vyvážejícím výrobcům umožnily dosáhnout vyššího ziskového rozpětí.
3.4 Obcházení opatření
(43)
V roce 2005 byla opatření rozšířena na další kód KN, jelikož bylo zjištěno, že čínští vývozci obcházeli opatření tím, že do wolframkarbidového prášku přidávali malá množství jiného kovového prášku (většinou kobaltu) (12). Tím se potvrdilo, že obcházení opatření je dalším faktorem poukazujícím na závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvání dumpingu. Tyto skutečnosti představují jasný důkaz o tom, že evropský trh je pro čínské vyvážející výrobce, kteří by chtěli přesměrovat velký objem karbidu wolframu do EU, pokud by neexistovala antidumpingová opatření, stále atraktivní.
3.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti přetrvání dumpingu
(44)
Výše uvedená analýza prokazuje, že čínský dovoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s velmi vysokým dumpingovým rozpětím. Zejména s ohledem na analýzu cen na trhu EU a na trzích ostatních třetích zemí a rovněž s ohledem na analýzu kapacit dostupných v ČLR lze vyvodit závěr, že přetrvání dumpingu, pokud by byla opatření zrušena, je pravděpodobné.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Vymezení výrobního odvětví Unie
(45)
V Unii vyrábí obdobný výrobek sedm společností nebo skupin společností.
(46)
Má se proto za to, že tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Předběžná poznámka
(47)
Údaje týkající se dovozu dotčeného výrobku do Unie pocházejícího z ČLR musí být indexovány, aby byla zachována důvěrnost podle článku 19 základního nařízení.
(48)
Pokud se týká objemu dovozu pod kódem TARIC 3824300010, protože byly do údajů o dovozu dostupných na úrovni kódu KN získaných od Eurostatu (kód KN 3824 30 00) zahrnuty i jiné výrobky než dotčený výrobek, byla níže uvedená analýza provedena na základě údajů o dovozu na úrovni kódu TARIC a byla doplněna o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Údaje na úrovni kódu TARIC jsou považovány za důvěrné, jelikož poskytují úroveň podrobnosti umožňující identifikaci stran. Z tohoto důvodu byly některé informace předloženy jako rozpětí.
(49)
Údaje o výrobním odvětví Unie byly získány z odpovědí na dotazník od sedmi výrobců v Unii.
3. Spotřeba na trhu Unie
(50)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu.
(51)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o 62 %, přičemž k hlavnímu poklesu došlo mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření. V období přezkumného šetření spotřeba ve srovnání s rokem 2008 klesla o 63 %.
Tabulka 1
Spotřeba
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
+
Dovoz celkem
1 766
1 885
2 303
755
+
Výroba EU prodaná na trhu EU
8 281
8 334
7 981
3 024
=
Spotřeba
10 047
10 218
10 284
3 779
Meziroční nárůst
2 %
1 %
-63 %
4. Objem, podíl na trhu a ceny dumpingového dovozu z Čínské lidové republiky
(52)
V následující tabulce je popsán vývoj objemu, podílů na trhu a průměrných cen dumpingového dovozu z ČLR. Uvedené množstevní a cenové tendence vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z dotčené země (v tunách)
více než 700
více než 700
více než 400
více než 60
Index (2006 = 100)
100
104
60
11
Podíl dovozu z dotčené země na trhu
7,1 %
7,3 %
4,2 %
2,1 %
Cena dovozu z dotčené země (EUR/t)
25 622
21 883
22 434
22 110
Index (2006 = 100)
100
85
88
86
(53)
Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR se v posuzovaném období snížil o 89 % a v období přezkumného šetření dosáhl úrovně kolem 80 tun. Jeho podíl na trhu rovněž klesl z 7,1 % v roce 2006 na 2,1 % v období přezkumného šetření.
(54)
Možným vysvětlením tohoto poklesu je výrazný nárůst domácí spotřeby v ČLR během posuzovaného období. Kromě toho se zdá, že systémem vývozních kvót a vývozních tarifů provádějí čínské orgány politiku na ochranu zdrojů wolframu v ČLR.
(55)
Ceny čínského dovozu v posuzovaném období poklesly o 14 %. Tento vývoj odráží obecnou tendenci pozorovanou též v souvislosti s cenami výrobního odvětví Unie.
(56)
Ze srovnání také vyplynulo, že dovoz z ČLR byl uskutečňován za ceny o více než 10 % nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, po odečtení zavedeného antidumpingového cla. Tyto výsledky jsou stejné jako výsledky posledního přezkumného šetření (13).
5. Dovoz z ostatních zemí
(57)
V následující tabulce je uveden objem dovozu z ostatních zemí během posuzovaného období. Uvedené množstevní a cenové tendence vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 3
Dovoz z ostatních zemí
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Dovoz z ostatních zemí (v tunách)
1 050
1 138
1 873
675
Index (2006 = 100)
100
108
178
64
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu
10,5 %
11,1 %
18,2 %
17,9 %
Průměrná cena (EUR/t)
27 309,1
26 626,0
21 607,5
24 867,4
Index (2006 = 100)
100
97
79
91
Podíl dovozu z USA na trhu
4,2 %
3,9 %
3,9 %
3,6 %
Průměrná cena (EUR/t)
32 948,1
32 356,0
29 353,3
32 054,4
Podíl Jižní Koreje na trhu
2,2 %
2,4 %
2,6 %
4,4 %
Průměrná cena (EUR/t)
33 733,8
29 969,5
25 789,0
24 503,7
(58)
Dovoz z třetích zemí se za posuzované období snížil o 36 %. Kopíroval obecný vývoj trhu způsobený nižší spotřebou (pokles o 62 %), nikoliv však stejným tempem. Podíl tohoto dovozu na trhu tak vzrostl z 10,5 % na 17,9 %. Dopad tohoto dovozu na výrobní odvětví Unie však nelze považovat za negativní, jak je uvedeno v 85. až 88. bodě odůvodnění.
(59)
Je třeba poznamenat, že podíl Korejské republiky (dále jen „Korea“) na trhu se během posuzovaného období zdvojnásobil a dosáhl 4,4 %. Korejské průměrné dovozní ceny během posuzovaného období klesly, avšak zůstaly konzistentně vyšší než průměrná prodejní cena čínského vývozu.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(60)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
6.1 Výroba
(61)
Ve srovnání s rokem 2006 výroba výrobního odvětví Unie v roce 2007 nejprve vzrostla o 5,8 % a v roce 2008 o 11,6 % a poté došlo v období přezkumného šetření k prudkému poklesu, a sice o 56 % oproti roku 2008.
Tabulka 4
Celková výroba v Unii
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
Výroba
10 094
10 679
11 268
4 861
Index (2006 = 100)
100
106
112
48
6.2 Kapacita a využití kapacity
(62)
Výrobní kapacita se zvýšila o 10,8 % v období mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření. Jelikož zejména v období přezkumného šetření výroba poklesla, vykázalo výsledné využití kapacity mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření celkový pokles o 57 % a v období přezkumného šetření dosáhlo úrovně 39 %.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a využití kapacity
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
Výrobní kapacita
11 110
11 610
12 230
12 310
Index (2006 = 100)
100
105
110
111
Využití kapacity
91 %
92 %
92 %
39 %
Index (2006 = 100)
100
101
101
43
6.3 Stav zásob
(63)
V roce 2008 vzrostl konečný stav zásob výrobního odvětví Unie ve srovnání s rokem 2006 o 20 % a poté v období přezkumného šetření klesl o 26 %.
Tabulka 6
Stav zásob
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
Konečné zásoby
1 714
1 808
2 054
1 514
Index (2006 = 100)
100
106
120
88
6.4 Objem prodeje
(64)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, mezi roky 2006 a 2008 mírně vzrostl a poté mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření klesl o 61 %. Prodej v roce 2007 a 2008 vzrostl, ale během období přezkumného šetření prudce klesl. Tento vývoj je v souladu s obecnou tendencí klesající spotřeby na trhu Unie.
Tabulka 7
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
5 594
5 630
5 874
2 292
Index (2006 = 100)
100
101
105
41
6.5 Podíl na trhu
(65)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu byl mezi roky 2006 a 2008 spíše stabilní a poté mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vzrostl o čtyři procentní body. Celkově během posuzovaného období vzrostl o 5 procentních bodů.
Tabulka 8
Podíl EU na trhu
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Podíl EU na trhu
56 %
55 %
57 %
61 %
Index (2006 = 100)
100
99
103
109
6.6 Růst
(66)
Vzhledem k tomu, že pokles prodeje byl mírně nižší než pokles spotřeby, dokázalo výrobní odvětví Unie získat určitý podíl na trhu.
6.7 Zaměstnanost
(67)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie poklesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 17 %. Zaměstnanost poklesla také v období let 2006 až 2008, kdy došlo k mírnému zvýšení výroby, což ukazuje na snahy výrobního odvětví Unie o zlepšení produktivity. Během období přezkumného šetření však prudký pokles výstupu vedl k výraznému zhoršení zaměstnanosti.
Tabulka 9
Zaměstnanost
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Průměr (posuzované období)
Celková zaměstnanost
674
667
653
557
Index (2006 = 100)
100
99
97
83
6.8 Produktivita
(68)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok, vzrostla oproti roku 2006 o 7 % v roce 2007 a o 15 % v roce 2008 a poté v období mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření poklesla o 49 %.
Tabulka 10
Produktivita
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Produktivita (v tunách na rok/zaměstnance)
15
16
17
9
Index (2006 = 100)
100
107
115
58
6.9 Prodejní ceny
(69)
Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie ze závodu pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, v Unii vykazovaly v průběhu posuzovaného období klesající tendenci. Celkově muselo výrobní odvětví Unie mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření ceny snížit o 15,4 %.
(70)
Jak je uvedeno v 55. a 56. bodě odůvodnění, kopírovaly ceny dumpingového dovozu z ČLR podobný vývoj cen výrobního odvětví Unie, avšak zůstaly konzistentně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Během období přezkumného šetření byly ceny z ČLR oproti cenám výrobního odvětví Unie nižší o více než 10 %.
Tabulka 11
Jednotková cena pro trh EU
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Jednotkové ceny prodeje Unie (EUR/t)
31 030
29 995
29 072
26 241
Index (2006 = 100)
100
97
94
85
6.10 Mzdy
(71)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření vzrostla průměrná mzda na zaměstnance o 4,8 %.
Tabulka 12
Mzdové náklady
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Roční mzdové náklady na zaměstnance
53 614
54 613
56 564
56 221
Index (2006 = 100)
100
102
106
105
6.11 Investice a schopnost získávat kapitál
(72)
Mezi rokem 2006 a 2008 se roční tok investic do dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie zvýšil o 18 %. V období let 2007 až 2008 investice vzrostly o 103 %. Během období přezkumného šetření však investice ve srovnání s rokem 2008 klesly o 65 %.
(73)
Investice plynuly především do výstavby nových zařízení na výrobu wolframového materiálu z použitých materiálů a šrotu. Investice musely být sníženy z těchto důvodů: i) pokles celkové úrovně výroby na trhu Unie, ii) narušení trhu se surovinami (viz 39. bod odůvodnění) a iii) hospodářská krize.
(74)
V průběhu období přezkumného šetření se neuskutečnily žádné významné investice. Z velké části to může být vysvětleno hospodářskou krizí, která začala v roce 2008 a nejhorší průběh zaznamenala během období přezkumného šetření, kdy byl přístup k novému kapitálu obtížnější než kdykoliv předtím.
Tabulka 13
Investice
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čisté investice (v tisících EUR)
18 403
10 711
21 756
7 568
Index (2006 = 100)
100
58
118
41
6.12 Ziskovost a návratnost investic
(75)
Zčásti díky platným antidumpingovým opatřením a zčásti díky úsilí výrobního odvětví Unie diverzifikovat zdroje surovin bylo výrobní odvětví Unie v letech 2006 až 2008 s to udržet si pozitivní úroveň ziskovosti, i když s celkovým poklesem o 26 % v tomto období. Během období přezkumného šetření však výrobní odvětví Unie dosáhlo mnohem nepříznivějšího výsledku, což v tomto ohledu prokazuje jistou nestálost.
(76)
Návratnost investic v zásadě sledovala vývoj ziskovosti během celého posuzovaného období.
Tabulka 14
Ziskovost a návratnost investic
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čistý zisk z prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)
10,3 %
5,8 %
7,6 %
-19,5 %
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
34,8 %
22,1 %
28,8 %
-28,6 %
6.13 Peněžní tok
(77)
Tendence, kterou vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, zůstala v průběhu období šetření pozitivní. Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření však poklesla o zhruba 35 %.
Tabulka 15
Peněžní tok
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (v tisících EUR)
36 125
39 868
44 102
23 540
Index (2006 = 100)
100
110
122
65
6.14 Rozsah dumpingového rozpětí
(78)
V průběhu období přezkumného šetření nadále docházelo k dumpingu z ČLR na úrovni výrazně nad stávající úrovní opatření. Kromě toho vzhledem k narušením trhu se surovinami, volné kapacitě a cenám dovozu z ČLR nelze považovat dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
6.15 Překonání účinků předchozího dumpingu
(79)
Byla provedena analýza toho, zda výrobní odvětví Unie překonalo účinky předchozího dumpingu. Dospělo se k závěru, že ve velké míře je překonat dokázalo, vzhledem k tomu, že se platná antidumpingová opatření osvědčila jako efektivní. Hospodářská krize však tento proces zastavila a problémy výrobního odvětví Unie umocnila.
7. Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
7.1 Dopad dumpingového dovozu
(80)
Souběžně s klesající spotřebou v Unii poklesl i podíl čínského dovozu na trhu, a to ze 7,1 % na 2,1 % (viz 52. bod odůvodnění). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž nižší než ceny dovozu pocházejícího z ostatních třetích zemí. Jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, na základě výpočtu po odečtení antidumpingového cla se má za to, že čínský dovoz byl v průběhu období přezkumného šetření uskutečňován za ceny o 10,7 % nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie. Je třeba připomenout, že celní sazba činí 33 %. Míra cenového podbízení tudíž prokazuje účinnost zavedených cel na jedné straně a nezbytnost ponechání opatření na straně druhé. Tento závěr je dále podepřen skutečností, že zjištěné cenové podbízení dosahovalo stejné úrovně jako v předchozím přezkumném šetření. Cenový dopad dumpingového dovozu z ČLR na výrobní odvětví Unie tedy zůstal beze změny a vzhledem k neexistenci důkazů nasvědčujících opaku je pravděpodobné, že bude přetrvávat.
7.2 Dopad hospodářské krize
(81)
Kvůli velmi nepříznivým ekonomickým podmínkám panujícím v průběhu období přezkumného šetření v odvětví navazujícím na odvětví wolframu, zejména v odvětví oceli a slinutých karbidů, na které připadá většina spotřeby wolframu v Unii, snížilo výrobní odvětví Unie drasticky výrobu a prodej dotčeného výrobku.
(82)
Před krizí disponovaly společnosti působící v navazujícím odvětví velkými zásobami wolframu, jež během období přezkumného šetření nebyly doplněny, což dále ovlivnilo úroveň výroby výrobního odvětví Unie.
(83)
S poklesem výroby a v souvislosti s tím, že výrobní odvětví Unie jakožto odvětví náročné na kapitál potřebuje vyrábět v určitém objemu, aby udrželo jednotkové fixní náklady na nízké úrovni, byla vážně postižena ziskovost.
(84)
Analýza výrobního odvětví Unie před krizí však dokládá účinnost platných antidumpingových opatření. Šetření ukázalo, že největší výrobci v Unii učinili významné investice k tomu, aby zabránili narušením souvisejícím se surovinami, a současně byli s to konkurovat na trhu a udržet si na něm solidní postavení.
7.3 Dovoz z ostatních zemí
(85)
Odhaduje se, že objem dovozu z ostatních třetích zemí klesl o 36 % z 1 500 tun v roce 2006 na 675 tun v období přezkumného šetření. Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu vzrostl z 10,5 % v roce 2006 na 17,9 % v období přezkumného šetření. Jejich průměrná dovozní cena klesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 8,9 %. Hlavními dovážejícími zeměmi byly Jižní Korea a USA.
(86)
Podíl dovozu z Jižní Koreje na trhu se během posuzovaného období zdvojnásobil (z 2,2 % na 4,4 %). Z dostupných informací však vyplývá, že tento dovoz se v průběhu období přezkumného šetření uskutečnil za ceny jen mírně nižší (o 6,6 %) než ceny výrobního odvětví Unie, avšak vyšší (o 9,8 %) než ceny dovozu pocházejícího z ČLR.
(87)
Podíl dovozu z USA na trhu během posuzovaného období poklesl o 15,1 procentního bodu (z 4,2 % na 3, 6 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se v průběhu období přezkumného šetření uskutečnil za ceny vyšší než ceny výrobního odvětví Unie, a tudíž podstatně vyšší (o 31 %) než ceny dovozu pocházejícího z ČLR.
(88)
Závěrem je třeba uvést, že mezi největšími dovozci karbidu wolframu do EU nemohl mít dovoz z Jižní Koreje a USA negativní dopad na situaci výrobního odvětví Unie především z důvodu cen (podobných či dokonce vyšších než ceny výrobního odvětví EU) a v případě USA rovněž kvůli klesajícímu podílu na trhu.
8. Závěr
(89)
Díky účinnosti zavedených antidumpingových cel výrobní odvětví Unie dokázalo v určité míře překonat účinky předchozího dumpingu působícího újmu.
(90)
Nelze však vyvodit závěr, že situace výrobního odvětví Unie je jistá. Ačkoliv se téměř všechny ukazatele újmy týkající se finanční výkonnosti výrobců v Unii - jako jsou ziskovost, návratnost investic a peněžní tok - během prvních let posuzovaného období zlepšily, ukázalo šetření také to, že během období přezkumného šetření se všechny ukazatele újmy zhoršily.
(91)
Navzdory skutečnosti, že pokles poptávky v průběhu období přezkumného šetření mohl být částečně vysvětlován hospodářskou krizí, byla v rámci šetření provedena důkladná analýza toho, jaký dopad měl vývoz z ČLR za nízké dumpingové ceny na situaci výrobního odvětví Unie.
(92)
Jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, objem dovozu z ČLR mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření skutečně poklesl. Ceny tohoto dovozu klesly ve stejném období o 14 %, což z hlediska čtyřletého posuzovaného období odráží vývoj cen výrobního odvětví Unie. Stojí však za povšimnutí, že podstatný pokles cen čínského dumpingového dovozu nastal mezi roky 2006 a 2007 (o 15 %), tj. dlouho před hospodářskou krizí v období, kdy výrobní odvětví Unie procházelo procesem ozdravení ekonomiky. Ceny dumpingového dovozu z ČLR se poté stabilizovaly a zdálo se, že pokles související s finanční krizí byl omezen. Načasování podstatného poklesu cen ze strany čínských vývozců (před krizí) by mohlo naznačovat, že zahájili intenzivnější a mocnější cenovou strategii, jejímž účelem bylo prodávat za nižší ceny než ceny výrobního odvětví Unie. Rozdíl mezi čínskými vývozními cenami a cenami výrobního odvětví Unie skutečně činil 27 % v roce 2007 a 22,8 % v roce 2008.
(93)
V roce 2008 byly vývozní ceny z Číny o 22,8 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie. V průběhu období přezkumného šetření klesl rozdíl na 15,7 %. Vzhledem k prudkému poklesu spotřeby museli výrobci v Unii snížit své ceny, aby si udrželi podíl na trhu.
(94)
Jak je popsáno v 57. bodě odůvodnění, snížil se v souladu s poklesem spotřeby i objem dovozu z ostatních třetích zemí. Navzdory nárůstu podílu na trhu nelze dopad tohoto dovozu na situaci výrobního odvětví Unie považovat za negativní, jak je uvedeno v 88. bodě odůvodnění.
(95)
S ohledem na životaschopnost výrobního odvětví Unie je třeba poznamenat, že z důkazů shromážděných během šetření vyplynulo, že výrobní odvětví Unie bylo za běžných tržních podmínek s to konkurovat dovozu ze třetích zemí, a dokonce i když byly ceny takového dovozu nižší než ceny výrobců v Unii, nebyl rozdíl tak význačný, jako tomu bylo u cen z Číny, jak je uvedeno v 85. až 88. bodě odůvodnění.
(96)
V důsledku zlepšení situace výrobního odvětví Unie v letech před obdobím přezkumného šetření investovalo výrobní odvětví do nových špičkových technologií, jednak aby dotčený výrobek mohlo vyrábět ze šrotu a jednak aby obešlo stávající narušení trhu se surovinami.
(97)
S přihlédnutím k celkové situaci výrobního odvětví Unie a rovněž k dovozu z ČLR v období mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření lze závěrem konstatovat, že s ohledem na příznivý vývoj některých ukazatelů ve výrobním odvětví Unie se má za to, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období neutrpělo žádnou podstatnou újmu. Proto bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by se újma obnovila, pokud by platnost opatření skončila.
E. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(98)
Jak je popsáno v 89. až 97. bodě odůvodnění, umožnilo uložení antidumpingových opatření výrobnímu odvětví Unie překonat účinky utrpěné újmy, avšak jen v určité míře. Jakmile vysoká spotřeba Unie, která bylo pozorována během většiny posuzovaného období, v období přezkumného šetření výrazně klesla, ocitlo se výrobní odvětví Unie skutečně v obtížné a nestabilní situaci, kdy stále čelilo škodlivému účinku dumpingového dovozu z ČLR.
(99)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posuzován dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že se újma obnoví.
2. Objem čínského vývozu a jeho ceny do třetích zemí
(100)
Bylo zjištěno, že vývozní ceny čínského prodeje na trhy ostatních třetích zemí byly rovněž nižší než ceny účtované EU (nižší zhruba o 10 až 20 % v jednotlivých letech během posuzovaného období, s výjimkou roku 2007). Prodej čínského vývozce určený do zemí, které nejsou členy EU, byl uskutečňován v podstatném množství, které představovalo více než 80 % jeho celkového prodeje na vývoz. Mělo se tudíž za to, že v případě zrušení opatření by bylo pro čínské vyvážející výrobce výhodné přesunout podstatnou část vývozu z ostatních třetích zemí na atraktivnější trh Unie.
3. Volná kapacita na trhu ČLR
(101)
Jak je popsáno v 34. až 42. bodě odůvodnění, vyplynulo z údajů shromážděných během šetření, že ČLR disponuje značnou volnou kapacitu. Byly shledány jasné známky vedoucí k závěru, že pokud by antidumpingová opatření neexistovala, mohla by být velká část této volné kapacity využita ke zvýšení vývozu do Unie. Toto tvrzení je podpořeno zejména tím, že neexistují náznaky toho, že by trhy třetích zemí či domácí trh mohly pojmout jakoukoliv další výrobu z ČLR.
4. Závěr
(102)
Výrobní odvětví Unie trpělo účinky čínského dumpingového dovozu několik let a stále je ve složité hospodářské situaci.
(103)
Jak se uvádí výše, výrobnímu odvětví Unie se podařilo překonat účinky čínského dumpingu díky platným antidumpingovým opatřením. Během období přezkumného šetření se však nacházelo v obtížné hospodářské situaci především kvůli hospodářské krizi. Pokud by bylo v rámci těchto souvislostí výrobní odvětví Unie vystaveno zvýšenému objemu dumpingového dovozu z dotčené země za nízké ceny, vedlo by to pravděpodobně k dalšímu zhoršení jeho prodeje, podílu na trhu a prodejních cen a také k následnému zhoršení jeho finanční situace.
(104)
Kromě toho, jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, bylo rovněž zjištěno, že skutečnost, že prodejní ceny čínských výrobců jsou nižší než ceny výrobního odvětví Unie průměrně o téměř 11 %, naznačuje, že v nepřítomnosti opatření budou čínští vyvážející výrobci pravděpodobně vyvážet dotčený výrobek na trh Unie za ceny podstatně nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie.
(105)
S ohledem na zjištění učiněná během šetření, a to v souvislosti s volnou kapacitou v ČLR, se zjištěnými narušeními trhu se surovinami, potenciálem vyvážejících výrobců v dotčené zemi k navýšení a/nebo přesunutí vývozu na trh Unie, s cenovou politikou Číňanů v ostatních třetích zemích a s atraktivitou lukrativnějšího trhu Unie, by jakékoliv zrušení opatření naznačilo pravděpodobnost obnovení újmy. S přihlédnutím k současné hospodářské krizi by druhý z uvedených scénářů byl ještě závažnější.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(106)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(107)
Je třeba připomenout, že při předcházejících šetřeních bylo shledáno, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Navíc skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla platná antidumpingová opatření mít na dotčené strany.
(108)
Na tomto základě se posuzovalo, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání dumpingu či obnovení újmy neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(109)
S ohledem na závěry ohledně situace výrobního odvětví v Unii, které jsou uvedeny v 89. až 97. bodě odůvodnění, a podle tvrzení týkajících se analýzy pravděpodobnosti obnovení újmy (jak bylo vysvětleno v 102. až 105. bodě odůvodnění) lze mít rovněž za to, že je pravděpodobné, že by výrobní odvětví Unie zaznamenalo vážné zhoršení finanční situace, pokud by antidumpingová cla pozbyla platnosti.
(110)
Má se za to, že pokračování opatření by výrobnímu odvětví Unie prospělo, neboť by pak mělo být schopno zvýšit objem prodeje a pravděpodobně i prodejní ceny, čímž by dosáhlo nezbytné úrovně rentability, která by mu umožnila nadále investovat do nových technologií jeho výrobních zařízení. Naopak zrušení opatření by zastavilo ozdravení výrobního odvětví Unie, vážně ohrozilo jeho životaschopnost, a v důsledku toho by vystavilo riziku jeho existenci, a tím by došlo k oslabení nabídky a konkurenceschopnosti na trhu.
3. Zájem dovozců/uživatelů
(111)
Přihlásil se jeden uživatel, který předložil odpovědi na dotazník. Spolupracující uživatel tvrdil, že pokračování opatření by nemělo nepříznivý dopad na konkurenceschopnost trhu Unie, ale naopak by navazujícímu odvětví umožnilo širší výběr dodavatelů vzájemně si konkurujících za tržní ceny.
(112)
Je třeba připomenout, že podle zjištění z předchozích šetření nebyl dopad uložení opatření pro uživatele významný (14). Navzdory existenci opatření byli dovozci/uživatelé v Unii schopni nadále získávat své zboží mimo jiné i v ČLR. Nebyly ani uvedeny žádné skutečnosti svědčící o obtížích při hledání jiných zdrojů. Je proto možné dojít k závěru, že zachování antidumpingových opatření nebude mít pravděpodobně na vývozce/uživatele v Unii podstatný účinek.
4. Závěr
(113)
Lze očekávat, že účinky pokračování opatření výrobnímu odvětví Unie pomohou, což se pak příznivě projeví na podmínkách hospodářské soutěže na trhu Unie a na zmenšení hrozby zavírání a snížení zaměstnanosti.
(114)
Kromě toho lze očekávat, že pokračování opatření přinese prospěch uživatelům/dovozcům, jelikož umožní širší výběr dodavatelů na trhu Unie.
(115)
Vzhledem k výše uvedené analýze je učiněn závěr, že pokračování opatření není proti zájmu Unie.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(116)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(117)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření použitelná na dovoz karbidu wolframu, karbidu wolframu jednoduše smíšeného s kovovým práškem a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky zachována. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorických cel,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu karbidu wolframu, karbidu wolframu jednoduše smíšeného s kovovým práškem a taveného karbidu wolframu, v současnosti kódů KN 2849 90 30 a ex 3824 30 00 (15) (kód Taric 3824300010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 činí 33 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. března 2011.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 287/2011
2011 m. kovo 21 d.
kuriuo, pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės volframo karbidui, su metalo milteliais sumaišytam volframo karbidui ir lydytajam volframo karbidui
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį ir 11 straipsnio 2, 5 bei 6 dalis,
atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau - Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Galiojančios priemonės
(1)
Reglamentu (EEB) Nr. 2737/90 (2) Taryba tam tikram importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - KLR) kilmės volframo karbidui ir lydytajam volframo karbidui nustatė galutinį 33 % antidempingo muitą. Sprendimu 90/480/EEB (3) Komisija priėmė dviejų didžiausių eksportuotojų įsipareigojimus dėl produkto, kuriam taikomos priemonės.
(2)
Po to, kai minėti du Kinijos eksportuotojai atsiėmė savo įsipareigojimus, Komisija Reglamentu (EB) Nr. 2286/94 (4) importuojamam nagrinėjamam produktui nustatė laikinąjį antidempingo muitą.
(3)
Reglamentu (EB) Nr. 610/95 (5) Taryba iš dalies pakeitė Reglamentą (EEB) Nr. 2737/90 ir importuojamam volframo karbidui ir lydytojam volframo karbidui nustatė gautinį 33 % muitą. Atlikus peržiūrą, kuri buvo inicijuota pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį (toliau - ankstesnis peržiūros tyrimas), šių priemonių taikymas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 771/98 (6) buvo pratęstas dar penkeriems metams.
(4)
Atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 2268/2004 (7) importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - KLR) kilmės volframo karbidui ir lydytam volframo karbidui nustatė galutinį 33 % antidempingo muitą.
(5)
Reglamentu (EB) Nr. 1275/2005 (8) Taryba pakeitė produkto apibrėžtosios srities apibrėžtį ir įtraukė su metalo milteliais sumaišytą volframo karbidą.
2. Prašymas atlikti peržiūrą
(6)
Paskelbus pranešimą apie artėjantį taikomų galutinių antidempingo priemonių galiojimo terminą (9), 2009 m. rugsėjo 30 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Prašymą pateikė Europos metalų asociacija (toliau - Eurometaux arba pareiškėjas) Sąjungos gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 85 %) Sąjungoje pagaminamo volframo karbido, su metalo milteliais sumaišyto volframo karbido ir lydytojo volframo karbido, vardu.
(7)
Prašymas pagrįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas gali tęstis arba pasikartoti ir gali pasikartoti Sąjungos pramonei daroma žala.
3. Inicijavimas
(8)
Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija 2009 m. gruodžio 30 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (10) (toliau - pranešimas apie inicijavimą) paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.
4. Tyrimas
4.1. Tiriamasis laikotarpis
(9)
Atliekant dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tyrimą nagrinėtas 2009 m. sausio 1 d. - 2009 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau - peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Analizuojant žalos pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2006 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
4.2. Su tyrimu susijusios šalys
(10)
Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems gamintojams, žinomiems susijusiems importuotojams ir naudotojams, panašios šalies gamintojams ir KLR atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą pareikšti nuomonę raštu ir pateikti prašymą išklausyti.
(11)
Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios konkrečias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(12)
Komisija nusiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir toms šalims, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą. Atsakymus pateikė septyni Sąjungos gamintojai, vienas eksportuojantis KLR gamintojas, vienas eksportuojantis panašios šalies gamintojas ir trys naudotojai.
(13)
Nė vienas importuotojas nedalyvavo atrankoje ir nepateikė Komisijai jokios informacijos arba nepranešė apie save atliekant tyrimą. Kadangi tik vienas eksportuojantis KLR gamintojas pateikė prašomą informaciją, atrankos atlikti nereikėjo.
(14)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, būtina nustatant dempingo ir jo daromos žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybę ir Sąjungos interesus. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių patalpose.
a)
Sąjungos gamintojai
-
Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Austrija
-
H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslaras, Vokietija
-
Eurotungstène poudres SA, Grenoblis, Prancūzija
-
Global Tungsten & Powders spol. s. r.o., Brutal, Čekija
-
Treibacher Industrie AG, Althofenas, Austrija
b)
Panaši šalis
-
Global Tungsten & Powders Corp., JAV
c)
Naudotojas
-
Sandvik Hard Materials, Epinouze, Prancūzija
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
(15)
Šioje peržiūroje nagrinėjamasis produktas - KLR kilmės volframo karbidas, su metalo milteliais sumaišytas volframo karbidas ir lydytasis volframo karbidas, kurio KN kodai šiuo metu yra 2849 90 30 ir ex 3824 30 00.
(16)
Volframo karbidas, su metalo milteliais sumaišytas volframo karbidas ir lydytasis volframo karbidas yra anglies ir volframo junginiai, gaunami kaitinimo būdu (cementavimo - pirmuoju atveju, lydymo - trečiuoju). Šie produktai yra tarpiniai produktai, naudojami kaip žaliava kietlydinių detalėms, pvz., cementuoto karbido pjovimo įrankiams ir dilimui ypač atsparioms detalėms, dilimui atsparioms dangoms, naftos gręžinių grąžtams ir kasybos įrankiams, be to, metalų tempimo ir kalimo štampams bei matricoms gaminti.
(17)
Atlikus šį tyrimą patvirtinta, kad eksportuojančio gamintojo gaminamas ir į Sąjungą parduodamas nagrinėjamasis produktas pasižymi tokiomis pačiomis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis bei paskirtimi kaip ir Sąjungos gamintojų pagamintas ir Sąjungos rinkoje parduodamas arba panašioje šalyje pagamintas ir parduodamas nagrinėjamasis produktas, todėl pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį šie produktai laikomi panašiais.
C. DEMPINGO TĘSIMO AR PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
1. Preliminarios pastabos
(18)
Remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi buvo išnagrinėta, ar pastaruoju metu vykdomas dempingas ir, jei taip, ar yra tikimybė, kad pasibaigus taikomų priemonių galiojimui dempingas bus tęsiamas arba pasikartos. Primenama, kad atliekant tyrimą pagal minėtą straipsnį rinkos ekonomikos režimas (toliau - RER) pakartotinai nesvarstomas.
(19)
Kaip nurodyta pirmiau, nebuvo būtina atlikti atranką ir atrinkti eksportuojančius KLR gamintojus.
(20)
Atrankos etape nustatyta, kad vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis Kinijos gamintojas eksportuoja mažiau nei 5 % viso iš Kinijos į Sąjungą eksportuojamo kiekio. Kinijos institucijoms ir kitoms suinteresuotosioms šalims pranešta apie galimybę taikyti pagrindinio reglamento 18 straipsnį dėl žemo eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygio. Komisija dėl šio pranešimo negavo jokių pastabų.
(21)
Tačiau vėlesniame tyrimo etape, klausimyno atsakyme, bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas ištaisė klaidingai nurodytą pardavimo eksportui į Sąjungą kiekį ir nurodė didesnį eksporto į Sąjungą kiekį. Be to, iš KLR į Sąjungą eksportuojamojo produkto apimtys nagrinėtos pagal Eurostato duomenis. Dėl šios priežasties ir patikrinus klausimyno atsakymą nustatyta, kad bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo eksporto apimtis buvo labai didelė (11). Atsižvelgiant į šiuos nustatytus faktus padaryta išvada, kad bendradarbiavimo lygis buvo aukštas.
2. Importas dempingo kaina per PTL
2.1. Panaši šalis
(22)
Ankstesniuose tyrimuose RER nebuvo taikomas nė vienam eksportuojančiam KLR gamintojui, todėl normalioji vertė Kinijai nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkto nuostatas.
(23)
Pranešime apie inicijavimą JAV buvo pasiūlytos kaip tinkama analogiška šalis nustatant normalią vertę KLR. Suinteresuotosios šalys buvo paragintos pateikti pastabas dėl tokio pasirinkimo. Pastabų ar prieštaravimų šiuo klausimu iš šalių nebuvo gauta. JAV taip pat buvo panaši šalis pradiniame tyrime ir jokių naujų ar pasikeitusių aplinkybių, dėl kurių reikėtų keisti pasirinkimą, nenustatyta arba Komisijai apie tokias aplinkybes nepranešta. JAV laikyta palyginimui tinkama šalimi, ypač atsižvelgiant į JAV vidaus rinkos atvirumą ir konkurencingumą. Be to, vienas JAV gamintojas sutiko bendradarbiauti atliekant dabartinę peržiūrą.
(24)
Todėl atliekant šią peržiūrą JAV laikytos panašia rinkos ekonomikos šalimi.
2.2. Normalioji vertė
(25)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį normalioji vertė buvo nustatyta remiantis bendradarbiaujančio JAV gamintojo pateikta ir patikrinta informacija, t. y. remiantis JAV vidaus rinkoje sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis už tokių rūšių produktą, kuris, kaip buvo nustatyta, buvo parduotas įprastinėmis prekybos sąlygomis.
(26)
Atsižvelgiant į tai, normalioji vertė buvo nustatyta kaip vidutinė svertinė pardavimo vidaus rinkoje kaina, kurią nesusijusiems vartotojams taikė bendradarbiaujantis JAV gamintojas.
(27)
Visų pirma buvo nustatyta, ar bendradarbiaujančio JAV gamintojo bendras panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams kiekis buvo tipiškas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį, t. y. ar jis sudarė ne mažiau kaip 5 % bendro eksportui į Sąjungą parduoto nagrinėjamojo produkto kiekio. Nustatyta, kad per peržiūros tiriamąjį laikotarpį bendradarbiaujančio JAV gamintojo pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas.
(28)
Po to nagrinėta, ar panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia JAV rinkoje parduoto panašaus produkto dalis per PTL buvo pelningai parduota vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams.
(29)
Kadangi panašaus produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė mažiau nei 80 % visos panašaus produkto pardavimo apimties, normalioji vertė buvo pagrįsta faktine vidaus rinkos kaina, apskaičiuota kaip svertinis pelningo pardavimo vidurkis.
2.3. Eksporto kaina
(30)
Kaip paaiškinta pirmiau, atsižvelgiant į tai, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas eksportavo daugiau nei 90 % viso Kinijos importo į Sąjungą, eksporto kaina buvo nagrinėjama remiantis to eksportuojančio gamintojo pateiktais duomenimis, t. y. tinkamai koreguota faktiškai mokėta arba mokėtina nagrinėjamojo produkto kaina parduodant eksportui į Sąjungą.
2.4. Palyginimas
(31)
Vidutinė svertinė normalioji vertė palyginta su kiekvienos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis, tuo pačiu prekybos ir apmokestinimo lygiu. Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi ir siekiant užtikrinti teisingą palyginimą buvo atsižvelgta į skirtingus veiksnius, kurie, kaip tvirtinta ir įrodyta, turėjo poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Atlikti vežimo jūrų laivais ir vidaus transportu, draudimo, banko mokesčių ir pakavimo sąnaudų koregavimai. Be to, eksporto kaina koreguota 5 % atsižvelgiant į eksporto mokestį ir pridėtinės vertės mokestį (PVM), taikomą normaliajai vertei.
2.5. Dempingo skirtumas
(32)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį kiekvienos rūšies produkto dempingo skirtumas nustatytas palyginus vidutinę svertinę normaliąją vertę su vidutine svertine eksporto kaina tuo pačiu prekybos lygiu. Atlikus palyginimą nustatyta, kad dempingas per PTL viršijo 80 %, t. y. buvo žymiai didesnis nei nustatyta paskutiniame peržiūros tyrime (31 %). Tikslaus dempingo skirtumo negalima atskleisti dėl konfidencialumo priežasčių. Skaičiavimai buvo grindžiami vieno eksportuojančio KLR gamintojo ir vieno panašios šalies gamintojo pateiktais duomenimis. Atskleidus dempingo skirtumą tiek bendradarbiaujantis eksportuojantis KLR gamintojas, tiek ir panašios šalies gamintojas galėtų atitinkamai apskaičiuoti vienas kito normaliąją vertę ir eksporto kainą, o tai pažeistų abiejų šalių teisę į konfidencialumą.
3. Importo raida, jei priemonės būtų panaikintos
3.1. Pirminė pastaba
(33)
Šiame skirsnyje pateikti duomenys buvo gauti išnagrinėjus bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo, Eurostato ir prašyme atlikti peržiūrą pateiktus duomenis.
3.2. Eksportuojančių Kinijos gamintojų nepanaudoti pajėgumai
(34)
Dėl konfidencialumo priežasčių bendradarbiaujančio eksportuojančio Kinijos gamintojo pateikti duomenys apie nepanaudotus pajėgumus pateikti pakoregavus 20 % KLR gamybos pajėgumai sudarė apie 21 000 tonų 2006 ir 2007 m., o 2008 m. ir PTL labai padidėjo - iki maždaug 35 000 tonų; nagrinėjamuoju laikotarpiu pajėgumai padidėjo daugiau nei 80 % Tokie skaičiavimai gali būti laikomi atsargiais, nes prašyme atlikti peržiūrą nurodyti maždaug 50 000 tonų gamybos pajėgumai.
(35)
Be to, bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas nurodė reikšmingą pajėgumų padidėjimą nagrinėjamuoju laikotarpiu.
(36)
Remiantis informacija, gauta atliekant tyrimą, iš viso Kinijos gamybos pajėgumai gerokai viršijo faktinę Kinijos gamybą (ne mažiau kaip 20 000 tonų 2008 m. ir PTL).
(37)
Per PTL KLR nepanaudoti pajėgumai šešis kartus viršijos suvartojimą Sąjungoje (25 000 tonų palyginti su Sąjungoje suvartojamomis 3 800 tonų).
(38)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, akivaizdu, kad netaikant antidempingo priemonių didelė Kinijos nepanaudotų pajėgumų dalis gali būti panaudota eksportui į Sąjungą padidinti.
(39)
Be to, remiantis atliekant tyrimą gauta informacija nustatyti svarbūs žaliavų, naudojamų nagrinėjamajam produktui gaminti, rinkos iškraipymai. Pirma, žaliavoms taikomos Kinijos institucijų skiriamos kvotos. Antra, Kinijos institucijos riboja žaliavų prieigą, taikydamos eksporto mokesčius ir PVM lengvatos politiką, nurodytą 31 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamajam produktui. Šie veiksniai yra papildomi argumentai, šiuo atveju pagrindžiantys dempingo tęsimosi tikimybę.
3.3. Sąjungos rinkos patrauklumas ir eksporto į trečiąsias šalis kainos
(40)
Bendradarbiaujančio eksportuotojo pateikta kainų informacija, kurios negalima atskleisti dėl konfidencialumo priežasčių, rodo, kad Sąjungos rinka iš tiesų yra patraukli eksportuojantiems Kinijos gamintojams. Nagrinėjamuoju laikotarpiu visos kainos, taikytos kitų trečiųjų šalių rinkose buvo mažesnės (išskyrus 2007 m.) už Sąjungoje taikytas kainas (maždaug 10-20 % mažesnės skirtingais nagrinėjamojo laikotarpio metais).
(41)
Tuo remiantis galima daryti išvadą, kad pagal taikytinas kainas ES rinka yra neabejotinai patraukli alternatyva Kinijos eksportuotojams.
(42)
Todėl nutraukus priemonių taikymą eksportuojantys Kinijos gamintojai turėtų paskatų nukreipti savo eksportą į Sąjungos rinką. Aukštesnės kainos Sąjungos rinkoje padidintų eksportuojančių Kinijos gamintojų pelną.
3.4. Priemonių vengimas
(43)
2005 m. priemonių taikymas buvo išplėstas įtraukiant papildomą KN kodą, nes nustatyta, kad Kinijos eksportuotojai vengė priemonių į volframo karbido miltelius įmaišydami nedidelį kiekį kitų metalo miltelių (daugiausia kobalto) (12). Ši patvirtinta vengimo praktika yra dar vienas argumentas, pagrindžiantis išvadą dėl dempingo tęsimosi tikimybės. Tai yra aiškus įrodymas, kad Europos rinka išlieka patraukli eksportuojantiems Kinijos gamintojams, kurie, tikėtina, netaikant antidempingo priemonių nukreiptų didesnius volframo karbido kiekius į ES.
3.5. Išvada dėl dempingo tęsimosi tikimybės
(44)
Atlikus šį tyrimą nustatyta, kad importas iš Kinijos ir toliau pateko į Sąjungos rinką dempingo kainomis ir esant labai dideliems dempingo skirtumams. Atsižvelgiant į ES ir kitų trečiųjų šalių rinkų kainų lygio tyrimą bei KLR esančius pajėgumus, galima daryti išvadą, kad tikėtina, jog nutraukus priemonių taikymą dempingas tęsis.
D. PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE
1. Sąjungos pramonės apibrėžtis
(45)
Sąjungoje panašų produktą gamina septynios bendrovės arba bendrovių grupės.
(46)
Todėl jos laikomos Sąjungos pramone, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau - Sąjungos pramonė).
2. Pirminė pastaba
(47)
Siekiant pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį užtikrinti konfidencialumą su KLR kilmės nagrinėjamojo produkto importu į Sąjungą susijusius duomenis reikėjo indeksuoti.
(48)
Dėl importo apimties pagal TARIC kodą 3824300010, kadangi į Eurostato KN kodų lygmens importo duomenis buvo įtraukti ne tik nagrinėjamojo produkto, bet ir kitų produktų duomenys (KN kodas 3824 30 00), toliau nurodyta analizė atlikta remiantis TARIC kodų lygmens importo duomenimis, taip pat pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį surinktų duomenų informacija. TARIC duomenys taip pat laikomi konfidencialiais, nes pagal juos pateikiama išsami informacija, pagal kurią galima nustatyti šalis. Dėl šios priežasties dalis informacijos nurodyta intervalais.
(49)
Sąjungos pramonės duomenys gauti pagal septynių Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymus.
3. Suvartojimas Sąjungos rinkoje
(50)
Sąjungos suvartojimas buvo nustatytas remiantis Sąjungos pramonės parduodamu kiekiu Sąjungos rinkoje ir Eurostato importo duomenimis.
(51)
2006 m. - PTL Sąjungos suvartojimas sumažėjo 62 %; didžiausias nuosmukis užfiksuotas 2008 m. - PTL laikotarpiu. Per PTL, palyginti su 2008 m., suvartojimas sumažėjo 63 %
1 lentelė
Suvartojimas
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Apimtis (tonomis)
+
Iš viso importuota
1 766
1 885
2 303
755
+
ES pagamintas kiekis, parduotas ES rinkoje
8 281
8 334
7 981
3 024
=
Suvartojimas
10 047
10 218
10 284
3 779
Kasmetinis augimas
2 %
1 %
-63 %
4. Importo dempingo kaina iš Kinijos Liaudies Respublikos apimtis, rinkos dalis ir kainos
(52)
Importo dempingo kaina iš KLR apimtis, rinkos dalis ir vidutinės kainos kito, kaip nurodyta toliau pateiktoje lentelėje. Šios apimties ir kainų tendencijos grindžiamos Eurostato duomenimis.
2 lentelė
Importas iš KLR
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis (tonomis)
Daugiau nei 700
Daugiau nei 700
Daugiau nei 400
Daugiau nei 60
Indeksas (2006 m.=100)
100
104
60
11
Importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis
7,1 %
7,3 %
4,2 %
2,1 %
Importo iš nagrinėjamosios šalies kaina (EUR už toną)
25 622
21 883
22 434
22 110
Indeksas (2006 m.=100)
100
85
88
86
(53)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu KLR kilmės nagrinėjamojo produkto importo dempingo kaina apimtis sumažėjo 89 % ir per PTL sudarė maždaug 80 tonų. Jo rinkos dalis taip pat sumažėjo nuo 7,1 % 2006 m. iki 2,1 % per PTL.
(54)
Galimas tokio sumažėjimo paaiškinimas - smarkus KLR vidaus suvartojimo padidėjimas nagrinėjamuoju laikotarpiu. Be to, taikydamos eksporto kvotų ir eksporto tarifų sistemą Kinijos valdžios institucijos rodos taiko KLR volframo išteklių išsaugojimo politiką.
(55)
Importo iš Kinijos kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 14 % Toks pokytis atspindi bendrą tendenciją, nustatytą pagal Sąjungos pramonės kainas.
(56)
Atlikus palyginimą taip pat nustatyta, kad dėl importo iš KLR Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai mažinamos daugiau nei 10 %, atskaičius taikomą antidempingo muitą. Šie rezultatai yra tokie patys kaip ir paskutiniame peržiūros tyrime (13).
5. Importas iš kitų šalių
(57)
Toliau pateiktoje lentelėje pateikiami duomenys apie importo iš kitų šalių apimtį nagrinėjamuoju laikotarpiu. Apimties ir kainų tendencijos grindžiamos Eurostato duomenimis.
3 lentelė
Importas iš kitų šalių
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Importas iš kitų šalių (tonomis)
1 050
1 138
1 873
675
Indeksas (2006 m.=100)
100
108
178
64
Importo iš kitų šalių rinkos dalis
10,5 %
11,1 %
18,2 %
17,9 %
Vidutinė kaina (EUR už toną)
27 309,1
26 626,0
21 607,5
24 867,4
Indeksas (2006 m.=100)
100
97
79
91
JAV rinkos dalis
4,2 %
3,9 %
3,9 %
3,6 %
Vidutinė kaina (EUR už toną)
32 948,1
32 356,0
29 353,3
32 054,4
Pietų Korėjos rinkos dalis
2,2 %
2,4 %
2,6 %
4,4 %
Vidutinė kaina (EUR už toną)
33 733,8
29 969,5
25 789,0
24 503,7
(58)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš trečiųjų šalių sumažėjo 36 % Tai atitiko bendrą rinkos tendenciją, susijusią su mažėjančiu suvartojimu (nuosmukis 62 %), nors ne tokiu pačiu tempu. Taigi tokio importo rinkos dalis padidėjo nuo 10,5 % iki 17,9 % Tačiau tokio importo poveikis Sąjungos pramonei negali būti laikomas neigiamu, kaip nurodyta 85-88 konstatuojamosiose dalyse.
(59)
Pažymėtina, kad Korėjos Respublikos (toliau - Korėja) rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu padvigubėjo ir pasiekė 4,4 % Vidutinės importo iš Korėjos kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo, bet išliko aukštesnės už vidutinę Kinijos pardavimo eksportui pardavimo kainą.
6. Ekonominė Sąjungos pramonės padėtis
(60)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius, Sąjungos pramonės būklei įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius.
6.1. Gamyba
(61)
Sąjungos pramonės gamyba, palyginti su 2006 m., padidėjo 5,8 % 2007 m. ir 11,6 % - 2008 m., o per PTL labai sumažėjo - 56 % palyginti su 2008 m.
4 lentelė
Sąjungos gamyba (iš viso)
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Apimtis (tonomis)
Gamyba
10 094
10 679
11 268
4 861
Indeksas (2006 m.=100)
100
106
112
48
6.2. Pajėgumai ir pajėgumų naudojimo koeficientas
(62)
Gamybos pajėgumai 2006 m. - PTL padidėjo 10,8 % Sumažėjus gamybai, ypač per PTL, pajėgumų naudojimas 2006 m. - PTL laikotarpiu sumažėjo 57 % ir per PTL sudarė apie 39 %
5 lentelė
Gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Apimtis (tonomis)
Gamybos pajėgumai
11 110
11 610
12 230
12 310
Indeksas (2006 m.=100)
100
105
110
111
Pajėgumų naudojimas
91 %
92 %
92 %
39 %
Indeksas (2006 m.=100)
100
101
101
43
6.3. Atsargos
(63)
2008 m. Sąjungos pramonės laikotarpio pabaigos atsargų lygis, palyginti su 2006 m., padidėjo 20 %, o per PLT sumažėjo 26 %
6 lentelė
Atsargos
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Apimtis (tonomis)
Laikotarpio pabaigos atsargos
1 714
1 808
2 054
1 514
Indeksas (2006 m.=100)
100
106
120
88
6.4. Pardavimo apimtis
(64)
Sąjungos pramonės pardavimas Sąjungos rinkoje nesusijusiems pirkėjams 2006-2008 m. šiek tiek padidėjo, o 2008 m. - PTL laikotarpiu sumažėjo 61 % Pardavimo apimtis padidėjo 2007 ir 2008 m., bet per PTL labai sumažėjo. Šis pokytis atitinka bendrą suvartojimo mažėjimo Sąjungos rinkoje tendenciją.
7 lentelė
Pardavimas nesusijusiems pirkėjams
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Apimtis (tonomis)
5 594
5 630
5 874
2 292
Indeksas (2006 m.=100)
100
101
105
41
6.5. Rinkos dalis
(65)
2006-2008 m. Sąjungos pramonės rinkos dalis beveik nekito, bet 2008 m. - PTL ji padidėjo 4 procentiniais punktais. Iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu ji padidėjo 5 procentiniais punktais.
8 lentelė
ES rinkos dalis
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
ES rinkos dalis
56 %
55 %
57 %
61 %
Indeksas (2006 m.=100)
100
99
103
109
6.6. Augimas
(66)
Kadangi pardavimo nuosmukis buvo šiek tiek mažesnis nei suvartojimo nuosmukis, Sąjungos pramonės rinkos dalis truputį išaugo.
6.7. Užimtumas
(67)
2006 m. - PTL Sąjungos pramonės užimtumo lygis sumažėjo 17 % Užimtumas taip pat sumažėjo 2006-2008 m. laikotarpiu, kuomet gamyba šiek tiek padidėjo; tai atspindi Sąjungos pramonės pastangas padidinti savo našumą. Tačiau per PTL dėl didelio produkcijos sumažėjimo užimtumas taip pat labai sumažėjo.
9 lentelė
Užimtumas
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Vidurkis (nagrinėjamuoju laikotarpiu)
Bendras užimtumas
674
667
653
557
Indeksas (2006 m.=100)
100
99
97
83
6.8. Našumas
(68)
Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, apskaičiuotas kaip vieno darbuotojo per metus pagamintas kiekis, palyginti su 2006 m., 2007 m. ir 2008 m. atitinkamai padidėjo 7 ir 15 %, o 2008 m. - PTL laikotarpiu sumažėjo 49 %
10 lentelė
Našumas
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Našumas (tonomis per metus vienam darbuotojui)
15
16
17
9
Indeksas (2006 m.=100)
100
107
115
58
6.9. Pardavimo kainos
(69)
Vidutinė Sąjungos pramonės pardavimo kaina EXW sąlygomis nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje per nagrinėjamąjį laikotarpį taip pat sumažėjo. Iš viso, 2006 m. - PTL laikotarpiu Sąjungos pramonė turėjo sumažinti savo kainas 15,4 %
(70)
Kaip paaiškinta 55 ir 56 konstatuojamosiose dalyse, importo dempingo kaina iš KLR kainos kito panašiai kaip Sąjungos pramonės kainos, tačiau visą laiką buvo mažesnės už Sąjungos kainas. Per PTL kainos iš KLR buvo daugiau nei 10 % žemesnės už Sąjungos pramonės kainas.
11 lentelė
Vieneto kaina ES rinkoje
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Sąjungos vieneto pardavimo kaina (EUR už toną)
31 030
29 995
29 072
26 241
Indeksas (2006 m.=100)
100
97
94
85
6.10. Darbo užmokestis
(71)
2006 m. - PTL vidutinis darbuotojo darbo užmokestis padidėjo 4,8 %.
12 lentelė
Darbo sąnaudos
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Vieno darbuotojo metinės darbo sąnaudos
53 614
54 613
56 564
56 221
Indeksas (2006 m.=100)
100
102
106
105
6.11. Investicijos ir pajėgumas padidinti kapitalą
(72)
2006-2008 m. metinis Sąjungos pramonės investicijų į nagrinėjamąjį produktą srautas padidėjo 18 % 2007-2008 m. investicijos padidėjo 103 % Tačiau per PTL, palyginti su 2008 m., investicijos sumažėjo 65 %
(73)
Daugiausia investuota į naujus įrengimus, skirtus volframo žaliavai iš naudotų medžiagų ir metalo laužo gaminti. Investicijas reikėjo sumažinti dėl tokių priežasčių: i) bendro gamybos lygio sumažėjimo Sąjungos rinkoje, ii) su žaliavomis susijusių iškraipymų (žr. 39 konstatuojamąją dalį), iii) ekonomikos krizės.
(74)
Per PTL nebuvo jokių didesnių investicijų. Didžiąja dalimi tai galima paaiškinti ekonomikos krize, prasidėjusia 2008 m. ir didžiausią nuosmukį pasiekusia per PTL, kuomet tapo dar sunkiau gauti naujo kapitalo.
13 lentelė
Investicijos
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Grynosios investicijos (tūkst. eurų)
18 403
10 711
21 756
7 568
Indeksas (2006 m.=100)
100
58
118
41
6.12. Pelningumas ir investicijų grąža
(75)
Iš dalies dėl taikomų antidempingo priemonių ir iš dalies dėl Sąjungos pramonės pastangų paskirstyti žaliavų šaltinius, 2006-2008 m. Sąjungos pramonė sugebėjo išlaikyti teigiamą pelningumo lygį, nors tuo metu jis sumažėjo 26 % Tačiau per PTL Sąjungos rezultatai buvo daug prastesni ir atspindėjo jos padėties pažeidžiamumą šiuo požiūriu.
(76)
Investicijų grąža (toliau - IG) iš esmės atitiko pelningumo tendenciją visu nagrinėjamuoju laikotarpiu.
14 lentelė
Pelningumas ir IG
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
ES pardavimo nesusijusiems pirkėjams grynasis pelnas (grynojo pardavimo procentinė dalis)
10,3 %
5,8 %
7,6 %
-19,5 %
IG (investicijų grynosios buhalterinės vertės grynojo pelno procentinė dalis)
34,8 %
22,1 %
28,8 %
-28,6 %
6.13. Grynųjų pinigų srautas
(77)
Su grynųjų pinigų srautu (t. y. pramonės pajėgumu pačiai finansuoti savo veiklą) susijusi tendencija tiriamuoju laikotarpiu išliko teigiama. Tačiau 2006 m. - PTL jis sumažėjo maždaug 35 %
15 lentelė
Grynųjų pinigų srautas
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Grynųjų pinigų srautas (tūkst. EUR)
36 125
39 868
44 102
23 540
Indeksas (2006 m.=100)
100
110
122
65
6.14. Dempingo skirtumo dydis
(78)
Per PTL toliau buvo importuojama dempingo kaina iš KLR; dempingo lygis gerokai viršijo šiuo metu taikomas priemones. Be to, atsižvelgiant į su žaliavomis susijusius iškraipymus, nepanaudotus pajėgumus ir importo iš KLR kainas, faktinių dempingo skirtumų poveikio Sąjungos pramonei negalima laikyti nereikšmingu.
6.15. Atsigavimas po buvusio dempingo
(79)
Buvo nagrinėjama, ar Sąjungos pramonė atsigavo nuo buvusio dempingo. Padaryta išvada, kad ji didžiąja dalimi galėjo atsigauti atsižvelgiant į tai, kad taikomos antidempingo priemonės buvo veiksmingos. Tačiau dėl ekonomikos krizės ši tendencija nutrūko ir išryškėjo sunkumai, su kuriais susiduria Sąjungos pramonė.
7. Importo dempingo kainomis ir kitų veiksnių poveikis
7.1. Importo dempingo kainomis poveikis
(80)
Mažėjant vartojimui Sąjungoje, importo iš Kinijos rinkos dalis sumažėjo nuo 7,1 % iki 2,1 % (žr. 52 konstatuojamąją dalį). Iš turimos informacijos matyti, kad iš Kinijos importuota mažesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis ir taip pat mažesnėmis nei importo iš kitų trečiųjų šalių kainomis. Kaip minėta 56 konstatuojamojoje dalyje, remiantis skaičiavimu atėmus antidempingo muitą, per PTL dėl importo iš Kinijos Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai sumažintos 10,7 % Primenama, kad muito norma sudaro 33 % Atitinkamai, viena vertus, priverstinio kainų mažinimo lygis atspindi taikomų muitų veiksmingumą, kita vertus, būtinybę toliau taikyti priemones. Šią išvadą sustiprina tai, jog nustatytas priverstinis kainų mažinimas buvo tokio paties lygio kaip nustatyta paskutiniame peržiūros tyrime. Todėl importo dempingo kaina iš KLR kainos poveikis Sąjungos pramonei liko toks pats ir, nesant priešingų įrodymų, tikėtina, kad jis tęsis.
7.2. Ekonomikos krizės poveikis
(81)
Dėl labai nepalankių ekonominių sąlygų per PTL volframo vartotojų sektoriuje, ypač plieno ir cementuotų karbidų sektoriuje, kuriam tenka didžioji Sąjungoje suvartojamo volframo dalis, Sąjungos pramonė labai sumažino nagrinėjamojo produkto gamybą ir pardavimą.
(82)
Prieš krizę vartotojų sektoriuje veikiančios bendrovės turėjo daug volframo atsargų, kurios nebuvo papildytos per PTL ir buvo daromas tolesnis poveikis Sąjungos pramonės gamybos lygiui.
(83)
Mažėjant gamybai ir atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos pramonė yra imli kapitalui, siekdama sumažinti pastoviąsias vieneto sąnaudas ji turėjo pagaminti tam tikrą kiekį ir tai darė didelį poveikį pelningumui.
(84)
Tačiau Sąjungos pramonės padėtis prieš krizę įrodo, kad taikomos antidempingo priemonės yra veiksmingos. Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad didžiausi Sąjungos gamintojai atliko svarbias investicijas siekdami išvengti su žaliavomis susijusių iškraipymų ir tuo pačiu metu jie galėjo konkuruoti rinkoje išsaugodami sveiką padėtį.
7.3. Importas iš kitų šalių
(85)
Apskaičiuota, kad importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis sumažėjo 36 % - nuo 1 500 tonų 2006 m. iki 675 tonų per PTL. Importo iš kitų šalių rinkos dalis padidėjo nuo 10,5 % 2006 m. iki 17,9 % per PTL. 2006 m. - PTL vidutinė importo kaina sumažėjo 8,9 % Pagrindinės į Sąjungą importuojančios šalys buvo Pietų Korėja ir JAV.
(86)
Importo iš Pietų Korėjos rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo nuo 2,2 % iki 4,4 % Tačiau, iš turimos informacijos matyti, kad per PTL importuota tik šiek tiek mažesnėmis (6,6 %) nei Sąjungos pramonės kainomis, tačiau didesnėmis (9,8 %) nei importo iš KLR kainomis.
(87)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį importui iš JAV tenkanti rinkos dalis sumažėjo 15,1 procentinio punkto (nuo 4,2 % iki 3,6 %). Iš turimos informacijos matyti, kad per PTL importuota didesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis ir taip pat gerokai didesnėmis (31 %) nei importo iš KLR kainomis.
(88)
Daroma išvada, kad iš didžiausių volframo karbido importuotojų į ES, t. y. Pietų Korėjos ir JAV, importas negalėjo daryti neigiamo poveikio Sąjungos pramonės padėčiai, ypač dėl kainų lygio (panašaus arba net aukštesnio už Sąjungos pramonės kainas), o JAV atveju - taip pat ir dėl mažėjančios rinkos dalies.
8. Išvada
(89)
Dėl taikomų veiksmingų antidempingo muitų Sąjungos pramonė galėjo iš dalies atsigauti nuo buvusio žalingo dempingo poveikio.
(90)
Vis dėlto negalima daryti išvados, kad Sąjungos pramonės padėtis tvirta. Nors dauguma žalos rodiklių, susijusių su Sąjungos gamintojų finansine veikla, kaip antai pelningumas, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautas, pirmaisiais nagrinėjamojo laikotarpio metais pagerėjo, atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad per PTL visi žalos rodikliai pablogėjo.
(91)
Nepaisant to, kad paklausos sumažėjimas per PTL gali būti iš dalies susijęs su ekonomikos krize, atliekant tyrimą nuodugniai išnagrinėtas importo žema dempingo kaina iš KLR poveikis Sąjungos pramonės padėčiai.
(92)
Kaip nurodyta 52 konstatuojamojoje dalyje, importo iš KLR apimtis iš tiesų sumažėjo 2006 m. - PTL. Tokio importo kainos tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo 14 %, o tai išnagrinėjus per ketverių metų nagrinėjamąjį laikotarpį atitinka Sąjungos pramonės kainų tendenciją. Tačiau pažymėtina, kad toks pats didelis importo dempingo kaina iš Kinijos kainos sumažėjimas užfiksuotas 2006-2007 m. (15 %), t. y. gerokai anksčiau prieš ekonomikos krizę, tuo laikotarpiu, kai Sąjungos pramonė pradėjo atsigauti. Importo dempingo kaina iš KLR kainos vėliau nusistovėjo, o su finansų krize susijęs sumažėjimas buvo nedidelis. Atsižvelgiant į didelį Kinijos eksportuotojų kainų sumažėjimą (prieš krizę) galima spręsti, kad jie taikė labiau koncentruotą ir galingesnę kainų strategiją siekdami priverstinai sumažinti Sąjungos pramonės kainas. Iš tiesų Kinijos eksporto kainų ir Sąjungos pramonės kainų skirtumas padidėjo iki 27 % (2007 m.) ir 22,8 % (2008 m.).
(93)
2008 m. Kinijos eksporto kainos buvo 22,8 % mažesnės už Sąjungos pramonės kainas. Per PTL skirtumas sumažėjo iki 15,7 % Labai sumažėjus vartojimui Sąjungos gamintojai turėjo sumažinti savo kainas, siekdami išsaugoti rinkos dalį.
(94)
Kaip nurodyta 57 konstatuojamojoje dalyje, importo iš kitų trečiųjų šalių kiekis sumažėjo 36 % ir atitiko vartojimo sumažėjimą. Nepaisant rinkos dalies padidėjimo, tokio importo poveikis Sąjungos pramonės padėčiai negali būti laikomas neigiamu, kaip nurodyta 88 konstatuojamojoje dalyje.
(95)
Dėl Sąjungos pramonės gyvybingumo reikia pastebėti, kad atliekant tyrimą gauti įrodymai rodo, kad Sąjungos pramonė galėjo konkuruoti normaliomis rinkos sąlygomis su importu iš trečiųjų šalių ir netgi tuomet, kai kainos buvo mažesnės už Sąjungos gamintojų kainas, skirtumas nebuvo toks didelis, kaip su Kinija, kaip nurodyta 85-88 konstatuojamosiose dalyse.
(96)
Dėl Sąjungos pramonės padėties pagerėjimo prieš PTL, pramonė investavo į naujausią technologiją, skirtą nagrinėjamajam produktui iš metalo laužo gaminti, ir iš dalies išvengė su žaliavomis susijusių iškraipymų.
(97)
Atsižvelgiant į bendrą Sąjungos pramonės padėtį bei importą iš KLR 2006 m. - PTL laikotarpiu, daroma išvada, kad, atsižvelgiant į kai kurių Sąjungos pramonės rodiklių teigiamus pokyčius, laikoma, jog nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė materialinės žalos nepatyrė. Todėl buvo nagrinėjama, ar yra tikimybė, kad nustojus galioti priemonėms žala pasikartotų.
E. ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
1. Pradinės pastabos
(98)
Kaip minėta 89-97 konstatuojamosiose dalyse, nustačius antidempingo priemones Sąjungos pramonei pavyko tik šiek tiek atsigauti nuo patirtos žalos. Iš tiesų, kai per PTL labai sumažėjo per didžiąją nagrinėjamojo laikotarpio dalį užfiksuotas ypač didelis Sąjungos suvartojimas, Sąjungos pramonė tapo nestabili ir pažeidžiama, jai vis dar buvo daromas žalingas importo dempingo kainomis iš KLR poveikis.
(99)
Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį importas iš nagrinėjamosios šalies vertintas siekiant nustatyti, ar yra tikimybė, kad žala pasikartos.
2. Kinijos eksporto į trečiąsias šalis apimtis ir kainos
(100)
Nustatyta, kad Kinijos eksporto pardavimo trečiųjų šalių rinkose kainos buvo taip pat mažesnės už ES taikytas kainas (maždaug 10-20 % mažesnės skirtingais nagrinėjamojo laikotarpio metais, išskyrus 2007 m.) Kinijos eksportuotojo pardavimo ne ES šalims kiekis buvo labai didelis, daugiau kaip 80 % viso eksporto pardavimo. Todėl buvo laikoma, kad nustojus galioti priemonėms Kinijos eksportuojantys gamintojai būtų paskatinti didelę eksporto apimtį nukreipti iš trečiųjų šalių į patrauklesnę Sąjungos rinką.
3. Nepanaudoti pajėgumai KLR rinkoje
(101)
Kaip nurodyta 34-42 konstatuojamosiose dalyse, tyrimo metu gauti duomenys atskleidė, kad KLR yra daug nepanaudotų pajėgumų. Gauta svarbių įrodymų, dėl kurių daroma išvada, kad nenustačius priemonių didelė šių nepanaudotų pajėgumų dalis gali būti naudojama eksportui į Sąjungą padidinti. Tai visiškai patvirtinta, ypač atsižvelgiant į tai, kad nėra jokių požymių, kad trečiųjų šalių rinkos arba vidaus rinka galėtų absorbuoti papildomą KLR produkciją.
4. Išvada
(102)
Sąjungos pramonė dėl importo iš Kinijos dempingo kainomis kelerius metus patyrė žalą ir šiuo metu jos ekonominė padėtis tebėra pavojinga.
(103)
Kaip minėta pirmiau, Sąjungos pramonė sugebėjo atsigauti nuo Kinijos importo dempingo kaina dėl taikytų antidempingo priemonių. Tačiau per PTL jos ekonominė padėtis tapo sudėtinga, ypač dėl ekonomikos krizės. Esant tokioms aplinkybėms, Sąjungos pramonei susidūrus su didesne importo mažomis dempingo kainomis iš nagrinėjamosios šalies apimtimi, jos pardavimas, rinkos dalis, pardavimo kainos ir finansinė padėtis pablogėtų.
(104)
Be to, kaip nurodyta 56 konstatuojamojoje dalyje, taip pat nustatyta, kad tai, jog dėl Kinijos gamintojų pardavimo kainos priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, vidutiniškai 11 %, rodė, kad netaikant priemonių tikėtina, jog Kinijos eksportuojantys gamintojai eksportuos nagrinėjamąjį produktą į Sąjungos rinką kainomis, gerokai mažesnėmis už Sąjungos pramonės kainas.
(105)
Atsižvelgiant į išvadas, padarytas atlikus tyrimą, ypač dėl nepanaudotų pajėgumų KLR, nustatytų žaliavų rinkos iškraipymų, nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų potencialo padidinti arba nukreipti savo eksporto apimtį į Sąjungos rinką, Kinijos kainodaros kitose trečiosiose šalyse ir pelningos Sąjungos rinkos patrauklumo, panaikinus bet kokias priemones atsirastų žalos pasikartojimo tikimybė. Pastaroji būtų netgi rimtesnė, atsižvelgiant į vykstančią ekonomikos krizę.
F. SĄJUNGOS INTERESAI
1. Įžanga
(106)
Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį nagrinėta, ar toliau taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama visos Sąjungos interesams. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų, interesai.
(107)
Reikėtų priminti, kad ankstesniuose tyrimuose, priemonių nustatymas buvo laikomas neprieštaraujančiu Sąjungos interesams. Be to, šis tyrimas yra peržiūra ir jį atliekant analizuojama padėtis jau po antidempingo priemonių nustatymo, todėl galima įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį, kurį šios galiojančios antidempingo priemonės daro nagrinėjamosioms šalims.
(108)
Atsižvelgiant į tai buvo nagrinėjama, ar, nepaisant išvadų, susijusių su tikimybe, kad tęsis dempingas ir pasikartos žala, yra įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju toliau taikant priemones būtų prieštaraujama Sąjungos interesams.
2. Sąjungos pramonės interesai
(109)
Atsižvelgiant į 89-97 konstatuojamosiose dalyse pateiktas išvadas dėl Sąjungos pramonės padėties ir remiantis teiginiais, susijusiais su žalos pasikartojimo tikimybės analize, kaip paaiškinta 102-105 konstatuojamosiose dalyse, taip pat galima manyti, kad nebetaikant antidempingo muitų Sąjungos pramonės finansinė padėtis greičiausiai pablogėtų.
(110)
Manoma, kad Sąjungos pramonei būtų naudinga, jei priemonės būtų taikomos toliau - tokiu būdu ji galėtų padidinti pardavimo apimtį ir, tikriausiai, pardavimo kainas bei gauti pakankamai pajamų, kad galėtų toliau investuoti į naujas technologijas savo gamybos priemonėms. Priešingu atveju, nutraukus priemones, būtų stabdomas Sąjungos pramonės atsigavimas ir keliama rimta grėsmė jos gyvybingumui ir, dėl šios priežasties, kiltų pavojus jos egzistavimui, todėl rinkoje sumažėtų pasiūla ir konkurencija.
3. Importuotojų ir (arba) naudotojų interesai
(111)
Apie save pranešė ir klausimyno atsakymą pateikė vienas naudotojas. Bendradarbiaujantis naudotojas teigė, kad toliau taikant priemones nebūtų daromas neigiamas poveikis konkurencijai Sąjungos rinkoje, bet priešingai, tai sudarytų sąlygas vartotojų pramonei turėti daugiau tiekėjų, konkuruojančių rinkos kainomis.
(112)
Primenama, kad ankstesniuose tyrimuose buvo nustatyta, kad naudotojams priemonių nustatymas neturėtų didelio poveikio (14). Nepaisant to, kad priemonės buvo taikomos, Sąjungos importuotojų ir (arba) naudotojų tiekimo šaltiniu liko, inter alia, KLR. Nebuvo požymių, kad būtų buvę sunku rasti kitus šaltinius. Todėl nuspręsta, kad toliau taikant antidempingo priemones Sąjungos importuotojams ir (arba) naudotojams neturėtų būti daromas didelis poveikis.
4. Išvada
(113)
Toliau taikant priemones tikimasi padėti Sąjungos pramonei, o tai pagerintų konkurencijos sąlygas Sąjungos rinkoje ir sumažintų grėsmę, kad bendrovėms teks užsidaryti ir sumažinti darbuotojų skaičių.
(114)
Be to, tikimasi, kad tolesnis priemonių taikymas bus naudingas naudotojams ir (arba) importuotojams, nes Sąjungos rinkoje išliks daugiau tiekėjų.
(115)
Atsižvelgiant į aprašytą tyrimą, daroma išvada, kad tolesnis priemonių taikymas neprieštarauja Sąjungos interesams.
G. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(116)
Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Buvo nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pateikti. Į pateiktus pagrįstus argumentus ir pastabas buvo deramai atsižvelgta.
(117)
Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, antidempingo priemonės, taikomos importuojamam KLR kilmės volframo karbidui, su metalo milteliais sumaišytam volframo karbidui ir lydytajam volframo karbidui, turėtų būti toliau taikomos. Primenama, kad šios priemonės - tai ad valorem muitai,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės volframo karbidui, su metalo milteliais sumaišytam volframo karbidui ir lydytajam volframo karbidui, kurių KN kodai šiuo metu yra 2849 90 30 ir ex 3824 30 00 (15) (TARIC kodas 3824300010), nustatomas galutinis antidempingo muitas.
2. Muito, taikomo 1 dalyje nurodytų produktų neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma yra 33 %.
3. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2011 m. kovo 21 d.