NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 258/2011
ze dne 16. března 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 19. června 2010 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo Sdružení výrobců evropských keramických obkládaček (European Ceramic Tile Manufacturers’ Federation, CET) (dále jen „žadatelé“) jménem 69 výrobců představujících více než 30 % celkové výroby keramických obkládaček v Unii. Podnět obsahoval přímé důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně uvědomila žadatele, jiné známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v Číně a zástupce Číny, známé dovozce a uživatele. Komise rovněž uvědomila výrobce ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“), Nigérii, Brazílii, Turecku, Indonésii a Thajsku, jelikož tyto země byly považovány za možné srovnatelné země. Zúčastněné strany dostaly možnost se písemně vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Číně, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro stanovení dumpingu a újmy počítalo s výběrem vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci v Číně, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, základní informace o své činnosti související s dotčeným výrobkem za období od 1. dubna 2009 do 1. března 2010. Proběhly rovněž konzultace s čínskými orgány.
2.1 Výběr vzorku čínských vyvážejících výrobců
(5)
V rámci postupu pro výběr vzorku bylo obdrženo sto pět platných odpovědí od vyvážejících výrobců v Číně, což představuje 47 % dovozu během období šetření, jak je vymezeno níže ve 24. bodě odůvodnění. Spolupráce je tedy považována za nízkou.
(6)
Podle čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek vyvážejících výrobců založený na největším reprezentativním objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek sestával ze tří skupin zastupujících deset jednotlivých výrobců, což představovalo 14,4 % celkového objemu vývozu z Číny do Unie a 31,3 % celkového objemu vývozu spolupracujících vývozců během období šetření. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení Komise výběr vzorku projednávala s dotčenými stranami a čínskými orgány. Ve vztahu k navrženému vzorku obdržela Komise řadu připomínek. Připomínky, které byly shledány přiměřenými, byly zohledněny při výběru konečného vzorku.
2.2 Výběr vzorku výrobců v Unii
(7)
Evropské sdružení výrobců keramických obkládaček (European Ceramic Tile Manufacturers’ Federation, CET) potvrdilo dopisem zaslaným Komisi, že všechny společnosti, které podaly podnět, souhlasí s případným zařazením do vzorku. Společně s dalšími společnostmi, které se přihlásily, tak Komise získala informace od 73 výrobců v Unii.
(8)
Při výběru vzorku bylo přihlédnuto k velké roztříštěnosti odvětví keramických obkládaček. Aby se zajistilo, že výsledky velkých podniků nebudou v analýze újmy převládat a že bude řádně zohledněna situace malých podniků, které společně představují největší podíl výroby v Unii, mělo se za to, že by ve vzorku měly být zastoupeny všechny segmenty, tj. malé, střední i velké podniky.
(9)
Na základě objemu roční výroby byly určeny tři segmenty:
- segment 1: velké podniky - výroba přesahující 10 milionů m2,
- segment 2: střední podniky - výroba v rozmezí od 5 do 10 milionů m2,
- segment 3: malé podniky - výroba nižší než 5 milionů m2.
(10)
Při analýze mikroekonomických ukazatelů byly výsledky společností zařazených do vzorku v konkrétním segmentu váženy podle podílu daného segmentu na celkové výrobě v Unii (za použití konkrétní váhy každého segmentu v celém odvětví keramických obkládaček). Podle informací shromážděných během šetření představují výrobci v každém ze segmentů 1 a 2 přibližně jednu čtvrtinu celkové výroby v Unii, zatímco výrobci v segmentu 3 představují přibližně polovinu celkové výroby v Unii. Do segmentu malých podniků spadá více než 350 společností. Do segmentu středních podniků spadá více než 40 společností a do segmentu velkých podniků více než 20 společností.
(11)
Do vzorku bylo zařazeno deset společností. Jedná se o největší společnosti v každém z uvedených tří segmentů, přičemž se zohlednily objem prodeje, výroba a zeměpisná poloha. Jedna společnost zařazená do vzorku spadá do segmentu velkých podniků, čtyři do segmentu středních podniků a pět do segmentu malých podniků. Vybrané společnosti sídlí v šesti členských státech (Itálie, Španělsko, Polsko, Portugalsko, Německo a Francie) a společně představují více než 90 % celkové výroby v Unii. Tento vzorek představoval 24 % celkové výroby spolupracujících výrobců a 7 % celkové výroby v Unii.
(12)
Během šetření se jedna společnost z Polska zařazená do vzorku rozhodla svou spolupráci v rámci šetření ukončit. Komisi se nepodařilo navázat spolupráci s žádným jiným výrobcem sídlícím v Polsku.
(13)
Bez ohledu na odstoupení polského výrobce zůstala reprezentativnost vzorku vysoká podle všech kritérií uvedených v 8. a 10. bodě odůvodnění. Bylo tedy rozhodnuto, že řízení může pokračovat se vzorkem devíti výrobců z pěti členských států.
(14)
Žadatelé požadovali, aby jejich názvy byly považovány za důvěrné informace. Komise žádosti vyhověla.
2.3 Výběr vzorku dovozců
(15)
Komise obdržela 24 odpovědí od dovozců. Tři velcí dovozci byli z výběru vzorku vyloučeni: dva byli ve spojení s čínskými vývozci a jeden s výrobcem v Unii (dovoz není v porovnání s celkovým objemem prodeje daného výrobce významný).
(16)
Spolupracující dovozci, kteří nejsou ve spojení, představují přibližně 6 % celkového dovozu z Číny.
(17)
Do vzorku bylo zařazeno sedm společností představujících 95 % dovozu uskutečňovaného spolupracujícími společnostmi, které nejsou ve spojení. Jedna z těchto společností byla rovněž uživatelem dotčeného výrobku. Vzorek byl reprezentativní i z hlediska zeměpisného rozložení. Vzorek tak pokrývá členské státy, na které připadá více než 49 % dovozu do Unie, což potvrdilo jeho reprezentativnost.
2.4 Odpovědi na dotazníky a ověřování
(18)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v Číně zařazeným do vzorku, kteří o to projeví zájem, umožněno podat žádost o tržní zacházení nebo o individuální zacházení, zaslala Komise těmto vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku formulář žádosti. Jedna skupina vyvážejících výrobců požádala o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení nebo o individuální zacházení, pokud by šetření stanovilo, že nesplňují podmínky pro tržní zacházení. Ostatní skupiny vyvážejících výrobců požádaly pouze o individuální zacházení.
(19)
Žádosti o individuální zjišťování byly obdrženy od osmi společností nezařazených do vzorku nebo skupin společností ve spojení. Individuální zjišťování v prozatímní fázi by znamenalo příliš velké zatížení. Rozhodnutí, zda bude individuální zjišťování některé z těchto společností přiznáno, bude přijato v konečné fázi.
(20)
Komise zaslala dotazníky vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, jakož i vyvážejícím výrobcům nezařazeným do vzorku, kteří vyjádřili svůj úmysl požádat o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a všem známým uživatelům v Unii.
(21)
Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od tří skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, osmi vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku, devíti výrobců v Unii zařazených do vzorku a od pěti dovozců, kteří nejsou ve spojení s žádným vyvážejícím výrobcem. Informace byly také obdrženy od Evropského sdružení výrobců (Cerame-Unie), vnitrostátních sdružení výrobců, dovozců, sdružení dovozců a uživatelů.
(22)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely analýzy tržního zacházení / individuálního zacházení a k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách devíti výrobců v Unii zařazených do vzorku a těchto společností:
a)
Vyvážející výrobci v Číně
-
Skupina Becarry, tvořená těmito společnostmi:
-
Foshan Becarry Ceramics Co. Ltd,
-
Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd,
-
Heyuan Hairi Ceramic Co. Ltd,
-
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd,
-
Skupina Xinruncheng, tvořená těmito společnostmi:
-
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd,
-
Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co. Ltd,
-
Skupina Wonderful, tvořená těmito společnostmi:
-
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd,
-
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd,
-
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd,
-
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd,
-
Giavelli S.r.l., italský dovozce ve spojení.
b)
Obchodníci v Číně
-
Foshan Changwei Enterprise Co. Ltd.
c)
Obchodníci v Hongkongu
-
Cayenne Trading International Ltd.,
-
Great Prosperity Development Ltd.,
-
Good East Development Ltd.
d)
Dovozci, kteří nejsou ve spojení
-
Enmon GmbH, Německo.
e)
Vnitrostátní sdružení výrobců
-
Confindustria Ceramica (Itálie),
-
Španělské sdružení výrobců keramických obkládaček (ASCER),
-
APICER (Portugalsko).
(23)
S ohledem na potřebu určit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v Číně, kterým by nemuselo být tržní zacházení přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem určit běžnou hodnotu na základě údajů z USA jakožto ze srovnatelné země, a to v prostorách dvou výrobců. Tito výrobci žádali, aby byla zachována mlčenlivost o jejich totožnosti.
3. Období šetření
(24)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(25)
Dotčeným výrobkem jsou glazované a neglazované keramické dlaždice a obkládačky, obkládačky pro krby a stěny; glazované a neglazované keramické mozaikové kostky a podobné výrobky, též na podložce (dále jen „keramické obkládačky“ nebo „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 a 6908 90 99.
(26)
Keramické obkládačky se používají zejména ve stavebnictví k pokrývání stěn a podlah.
2. Obdobný výrobek
(27)
Jedna strana tvrdila, že výrobky dovážené z Číny a výrobky vyráběné výrobním odvětvím Unie nejsou srovnatelné.
(28)
Připomíná se, že Komise založila svá cenová srovnání na typech výrobku rozlišených podle kontrolního čísla výrobku (product control number, dále jen „PCN“) na základě osmi vlastností.
(29)
Dotčená strana předložila své argumenty během slyšení před úředníkem pro slyšení. Uvedla, že nesrovnatelnost je způsobena různou technologií, materiálem, leštěním a návrhem, které se používají při výrobě obkládaček v Unii a v Číně. Technologicky vyspělé linky vyrábějí vysoce kvalitní obkládačky se sítotiskem a v několika barvách. Společnost vysvětlila, že pro sítotisk, válcový hlubotisk a inkoustový tisk existují různé technologie.
(30)
Navzdory žádostem o předložení podrobného vysvětlení všech těchto aspektů srovnatelnosti výrobku dotčená strana svá tvrzení nedoložila. Také argument lepší srovnatelnosti nebyl doložen žádným důkazem. Sama strana navíc uznala, že typy výrobku, které by byly po doplnění navrhovaných čtyř kritérií zahrnuty, by představovaly pouze 0,5 % trhu s obkládačkami. Jak je uvedeno ve zprávě úředníka pro slyšení, která shrnula postoj dotčené společnosti, bylo zbývajících 99,5 % výrobků stejného PCN obdobných.
(31)
Jak je uvedeno výše, strana nedoložila potřebu zavést další kritéria, ani jejich potenciální dopad na ceny. S ohledem na zanedbatelný podíl dotčených typů výrobku na trhu a výslovné uznání strany, že 99,5 % obkládaček dotčeného PCN je srovnatelných, musela být žádost o doplnění dalších kritérií do struktury PCN prozatímně zamítnuta.
(32)
Vyvozuje se závěr, že dotčený výrobek, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Číně a na domácím trhu v USA, které prozatímně sloužily jako srovnatelná země, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobci Unie mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné základní užití. Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Tržní zacházení
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingového šetření dovozu pocházejícího z Číny určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
1)
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě;
2)
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
3)
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem bez tržního hospodářství;
4)
právní úprava úpadku a vlastnictví zaručuje právní jistotu a stabilitu a
5)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(34)
Dvě skupiny vyvážejících výrobců v Číně požádaly o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
(35)
Bylo zjištěno, že strany (dva výrobci, jeden čínský obchodník a jeden hongkongský obchodník) údajně tvořící jednu z těchto skupin ve skutečnosti nejsou ve spojení. Za těchto okolností byly žádosti o tržní zacházení těchto dvou čínských výrobců (skupina Becarry a Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd) posuzovány samostatně.
(36)
Pokud jde o druhou skupinu společností, a to skupinu Wonderful, sestávající ze dvou skupin výrobců, které jsou ve spojení na základě toho, že jejich vlastníkem je stejná holdingová společnost, pouze jedna ze skupin v tomto spojení požádala o tržní zacházení, zatímco druhá požádala pouze o individuální zacházení. Jelikož však kritéria pro tržní zacházení musí být požadována a splněna u všech společnosti v rámci téže skupiny, žádost o tržní zacházení byla neúplná, a nebyla proto vzata v potaz. Skupině tedy nemohlo být tržní zacházení přiznáno.
(37)
Pokud jde o skupinu Becarry, bylo v případě kritéria 1 šetřením zjištěno, že výrobce má ve své obchodní licenci vývozní omezení, které bylo v praxi uplatňováno. Proto se dospělo k závěru, že rozhodnutí o prodeji nejsou přijímána svobodně, ale podléhají zásadním zásahům státu. U několika společností v rámci této skupiny pak nebylo možné stanovit, zda a kým byl do společnosti vložen počáteční kapitál. Pokud jde o kritérium 2, účetnictví ukázalo několik nedostatků, které nebyly zmíněny ve zprávě o auditu. Konečně, pokud jde o kritérium 3, byla také zjištěna určitá zkreslení způsobená bývalým systémem bez tržního hospodářství, neboť významná aktiva nebyla správně zaúčtována nebo odepisována a nebyl předložen žádný důkaz, že společnost zaplatila za práva k užívání pozemků.
(38)
Pokud jde o společnost Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd, v případě kritéria 1 šetření ukázalo, že společnost není schopna prokázat, zda a kdo do společnosti při jejím založení vložil počáteční kapitál. Nebylo tedy možné vyloučit, že část finančních prostředků poskytl stát. Pokud jde o kritérium 2, účetní záznamy ukázaly vážné nedostatky neuvedené ve zprávě o auditu, a účetnictví tedy nemohlo být považováno za ověřené v souladu s mezinárodními účetními standardy. Konečně, pokud jde o kritérium 3, byla také zjištěna určitá zkreslení způsobená bývalým systémem bez tržního hospodářství, neboť nebylo možné předložit žádný důkaz, že společnost zaplatila za práva k užívání pozemků, nebo doklad o uhrazení určitých aktiv.
(39)
Komise sdělila výsledky zjišťování týkajícího se tržního zacházení dotčeným vyvážejícím výrobcům, čínským orgánům a žadatelům a vyzvala je, aby podali připomínky.
(40)
Po zveřejnění zjištění týkajících se tržního zacházení byly obdrženy připomínky od dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, kterým nebylo tržní zacházení přiznáno. Tyto připomínky však nebyly takové povahy, aby změnily zjištění v tomto ohledu, neboť se pokusily vyvrátit pouze část zjištění, a připomínky nebyly doloženy žádným dalším důkazem.
2. Individuální zacházení
(41)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby; státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(42)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku, kteří požádali o tržní zacházení - skupina Becarry a Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd, také požádali o individuální zacházení pro případ, že by jim tržní zacházení nebylo přiznáno. Skupina Wonderful a skupina Xinruncheng také požádaly o individuální zacházení.
(43)
Pokud jde o skupinu Becarry, bylo zjištěno, že o prodeji nebylo svobodně rozhodováno z důvodu vývozního omezení uvedeného výše v 37. bodě odůvodnění, a její žádost o individuální zacházení byla proto zamítnuta.
(44)
U ostatních vyvážejících výrobců se zjistilo, že splňují podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a individuální zacházení jim proto mohlo být přiznáno. Na základě dostupných informací bylo tedy předběžně stanoveno, že následující čínští vyvážející výrobci, kteří byli zařazeni do vzorku, splňují všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení:
-
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd,
-
skupina Xinruncheng,
-
skupina Wonderful.
3. Běžná hodnota
a) Volba srovnatelné země
(45)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno tržní zacházení, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(46)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že pro účely určení běžné hodnoty pro Čínu má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi USA, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(47)
Komise obdržela řadu připomínek a jako alternativa bylo navrženo několik dalších zemí, zejména Brazílie, Turecko, Nigérie, Thajsko a také Indonésie.
(48)
Komise se proto rozhodla požádat o spolupráci známé výrobce v těchto zemích včetně USA. Na dotazník však odpověděli pouze dva výrobci dotčeného výrobku v USA. Neúplnou odpověď na dotazník předložil také jeden thajský výrobce; v každém případě však jeho sortiment výrobků nebyl zcela srovnatelný se spolupracujícími čínskými výrobci.
(49)
Šetření prokázalo, že USA jsou pro dotčený výrobek konkurenčním trhem. Na domácím trhu v USA aktivně působilo několik výrobců a objem dovozu byl vysoký. Šetření dále ukázalo, že keramické obkládačky pocházející z Číny a z USA mají v zásadě stejné fyzické vlastnosti a užití a že výrobní procesy jsou obdobné.
(50)
Bylo namítáno, že jelikož se trh USA vyznačuje zejména dovozem, keramické obkládačky vyráběné v USA a keramické obkládačky vyráběné v Číně pokrývají různé segmenty trhu. Typy výrobku vyráběné v tuzemsku, které by sloužily jako základ pro určení běžné hodnoty, by tedy nebyly srovnatelné s typy výrobku vyváženými Čínou do Unie. Šetření však ukázalo, že výroba v USA zahrnuje širokou škálu typů výrobku srovnatelných s typy vyráběnými v Číně a vyváženými z Číny, jak je uvedeno výše ve 49. bodě odůvodnění.
(51)
Bylo rovněž namítáno, že USA jsou relativně malým účastníkem světového trhu s keramickými obkládačkami. V roce 2009 však bylo na domácím trhu v USA vyrobeno přibližně 600 milionů m2, což je považováno za významné množství. Pro srovnání Čína, největší výrobce na světě, vyrobila ve stejném období 2 miliardy m2.
(52)
Jedna strana tvrdila, že USA mají přísné kvalitativní normy a účinně vytvořily necelní překážky pro čínský dovoz. Šetření však ukázalo, že objemy dovozu z Číny do USA, jak je uvedeno výše, jsou vysoké a představují hlavní podíl domácí spotřeby v USA. Argument, že necelní překážky v USA ovlivňují dovoz a tím hospodářskou soutěž, byl tedy zamítnut.
(53)
Údaje poskytnuté v odpovědi dvou spolupracujících výrobců v USA byly ověřeny na místě. Nakonec byly zohledněny pouze údaje jednoho navštíveného výrobce, které byly shledány jako spolehlivé informace, z nichž lze vycházet při určování běžné hodnoty. Údaje druhého navštíveného výrobce nebyly shledány jako spolehlivé a musely být vyloučeny, neboť tento výrobce vykazoval pouze část svého tuzemského prodeje a náklady nebyly zcela v souladu s účetními závěrkami.
(54)
Vyvozuje se tedy předběžný závěr, že USA jsou vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
b) Určení běžné hodnoty
(55)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže.
(56)
Domácí prodej výrobce obdobného výrobku v USA byl shledán jako reprezentativní z hlediska objemu v porovnání s objemem dotčeného výrobku vyváženého do Unie spolupracujícími vyvážejícími výrobci.
(57)
Během období šetření bylo zjištěno, že prodej na domácím trhu odběratelům, kteří nejsou ve spojení, probíhá v běžném obchodním styku pro všechny typy obdobného výrobku vyráběného výrobcem v USA. Z důvodu rozdílné kvality mezi obdobným výrobkem vyráběným a prodávaným v USA a dotčeným výrobkem vyváženým z Číny do Unie bylo v případě některých typů výrobku považováno za vhodnější běžnou cenu určit početně, aby bylo možné přihlédnout k těmto rozdílům a zajistit spravedlivé srovnání, jak je uvedeno v 61. bodě odůvodnění.
(58)
Běžná hodnota byla určena početně tak, že k výrobním nákladům výrobce v USA byly přičteny jeho prodejní, správní a režijní náklady a zisk. Podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly částky pro prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanoveny na základě údajů, které vývozce v USA skutečně zaznamená při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
c) Vývozní ceny pro vyvážející výrobce
(59)
Vývozní ceny čínských vývozců zařazených do vzorku vycházely z vývozních cen skutečně zaplacených, nebo které je třeba zaplatit prvnímu nezávislému odběrateli. Pokud byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce v Unii, který je ve spojení, ceny byly určeny početně podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Úpravy byly provedeny u všech nákladů za období mezi dovozem a novým prodejem včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk dosahovaný dovozcem dotčeného výrobku, který není ve spojení, neboť skutečný zisk dovozce ve spojení nebyl kvůli vztahu mezi vyvážejícím výrobcem a dovozcem ve spojení považován za spolehlivý.
d) Srovnání
(60)
Dumpingová rozpětí byla stanovena porovnáním jednotlivých vývozních cen ze závodu vývozců zařazených do vzorku s domácími prodejními cenami, popřípadě početně určenou běžnou hodnotou.
(61)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Běžná hodnota byla upravena o rozdíly ve vlastnostech - zejména z důvodu označení výrobců původního zařízení (OEM) - a o rozdíly v kvalitě určitých typů, které výrobce ve srovnatelné zemi nevyrábí - z důvodu nižších nákladů na neporcelánové obkládačky. Kromě toho byly ve vhodných případech provedeny úpravy s ohledem na náklady na námořní dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, náklady spojené s balením, poskytnutím úvěru, bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
4. Dumpingová rozpětí
a) Spolupracující vyvážející výrobci zařazení do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení
(62)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení se dumpingová rozpětí u spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení, stanovila na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty určené pro srovnatelnou zemi s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku každé společnosti při vývozu do Unie, jak je uvedeno výše.
(63)
Na tomto základě byla určena následující prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením:
Prozatímní dumpingové rozpětí
Skupina Xinruncheng
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
36,6 %
Skupina Wonderful
26,2 %
b) Všichni ostatní spolupracující vyvážející výrobci
(64)
Dumpingové rozpětí u ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců v Číně nezařazených do vzorku bylo vypočteno jako vážený průměr dumpingových rozpětí vyvážejících výrobců zařazených do vzorku podle čl. 9 odst. 6 základního nařízení.
(65)
Dumpingové rozpětí u spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Číně, který byl zařazen do vzorku, ale nebylo mu přiznáno individuální zacházení (Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd.), bylo také vypočteno tak, jak je popsáno výše v 64. bodě odůvodnění.
c) Všichni ostatní (nespolupracující) vyvážející výrobci
(66)
Celostátní dumpingové rozpětí použitelné pro všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce v Číně bylo stanoveno za použití nejvyšších dumpingových rozpětí zjištěných pro reprezentativní typ výrobku od spolupracujícího vyvážejícího výrobce.
(67)
Na tomto základě průměrné prozatímní dumpingové rozpětí vzorku a celostátní úroveň dumpingu vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Vážený průměr vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, nebo jim nebylo přiznáno individuální zacházení (viz příloha I)
32,3 %
Zbytkové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce
73,0 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(68)
Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění, je odvětví keramických obkládaček v Unii značně roztříštěné. Keramické obkládačky vyrábí více než 500 výrobců.
(69)
Jak je uvedeno výše, výrobní odvětví Unie bylo rozděleno do tří segmentů: malé, střední a velké podniky. Malé podniky tvoří polovinu celkové výroby v Unii.
(70)
Údaje poskytnuté vnitrostátními a evropskými sdruženími podle odhadu pokrývají přibližně 75 % výroby v Unii. Tyto údaje byly porovnány s údaji poskytnutými jednotlivými výrobci a vnitrostátními sdruženími, ale také se statickými zdroji, jako je Prodcom. Objem a hodnota zbývající výroby byly extrapolovány na základě stejných zdrojů informací. Na tomto základě bylo zjištěno, že celková výroba v Unii dosáhla v období šetření 895 milionů m2. Všichni výrobci v Unii (kteří představují celkovou výrobu v Unii) tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou dále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Spotřeba Unie
(71)
Spotřeba Unie byla stanovena tak, že dovoz na základě údajů Eurostatu byl připočten k prodeji výrobců v Unii na trhu Unie. Údaje týkající se celkového prodeje dotčeného výrobku v Unii vycházejí z ověřených údajů poskytnutých jak vnitrostátními, tak evropskými sdruženími výrobců. Pro získání celkové hodnoty prodeje v Unii byly na základě údajů sdružení a Prodcom provedeny extrapolace.
(72)
Za posuzované období, tj. mezi rokem 2007 a obdobím šetření, se spotřeba Unie snížila o 29 %, přičemž hlavní pokles o 13 % nastal v letech 2007-2008. V období šetření se v porovnání s rokem 2009 spotřeba snížila o 8 %.
Tabulka 1
Spotřeba
Objem (v tis. m2)
2007
2008
2009
Období šetření
+ Celkový dovoz
157 232
140 715
115 676
119 689
+ Výroba v Unii prodávaná na trhu Unie
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Index (2007 = 100)
100
86
78
70
= Spotřeba
1 432 718
1 239 807
1 107 880
1 014 829
Index (2007 = 100)
100
87
77
71
Meziroční pokles
- 13 %
- 11 %
- 8 %
3. Dovoz z Číny
3.1 Objem, podíl na trhu a ceny dovozu dotčeného výrobku
(73)
Vývoj objemu, podílu na trhu a průměrných cen dovozu z Číny je uveden níže. Následující množstevní a cenové trendy vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 2
Dovoz z Číny
Objem (v tis. m2)
2007
2008
2009
Období šetření
Objem dovozu z dotčené země
68 081
65 122
62 120
66 023
Index (2007 = 100)
100
96
91
97
Meziročně
- 4 %
- 5 %
+ 6 %
Podíl dovozu z dotčené země na trhu
4,8 %
5,3 %
5,6 %
6,5 %
Cena dovozu z dotčené země (v EUR/m2)
4,7
4,9
4,4
4,5
Index (2007 = 100)
100
105
95
97
Meziročně
+4 %
- 10 %
+ 2 %
(74)
Objem celkového dovozu z Číny se za posuzované období snížil o 3 % a během období šetření dosáhl přibližně 66 milionů m2. Klesající trend jako takový odpovídá klesajícímu trendu spotřeby, ale je mnohem méně výrazný a nastal v letech 2007-2009. Mezi rokem 2009 a obdobím šetření se objemy dovozu z Číny zvýšily o 6 %. Provede-li se analýza z pohledu celého posuzovaného období, podíl čínského dovozu na trhu se zvýšil o 35 % z 4,8 % v roce 2007 na 6,5 % v období šetření.
(75)
Ceny čínského dovozu se během posuzovaného období snížily o 4 % ze 4,7 EUR/m2 na 4,5 EUR/m2.
3.2 Cenové podbízení
(76)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny výrobců v Unii pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány podle typu výrobku s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z Číny prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající cla, náklady po dovozu a obchodní úroveň.
(77)
Ze srovnání vyplynulo, že během období šetření byl dovoz dotčeného výrobku v Unii prodáván za ceny, které byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie. V procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám se úroveň podbízení pohybovala v rozmezí od 44 % do 57 %. Výpočty vycházejí z údajů poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku a vyvážejícími výrobci z Číny zařazenými do vzorku.
4. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou Číny
(78)
Objem dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období je uveden v tabulce níže. Množstevní a cenové trendy vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 3
Dovoz z jiných třetích zemí
2007
2008
2009
Období šetření
Dovoz z jiných zemí (v tis. m2)
89 151
75 593
53 557
53 665
Index (2007 = 100)
100
85
60
60
Podíl dovozu z jiných zemí na trhu
6,2 %
6,1 %
4,8 %
5,3 %
Průměrná cena (v EUR/m2)
4,38
4,94
5,35
5,35
Index (2007 = 100)
100
113
122
122
Dovoz z Turecka (v tis. m2)
50 210
44 590
30 930
31 343
Podíl Turecka na trhu
3,5 %
3,6 %
2,8 %
3,1 %
Průměrná cena (v EUR/m2)
4,35
4,75
5,25
5,32
Dovoz z jiných zemí než Čína a Turecko
38 941
31 002
22 627
22 322
Index (2007 = 100)
100
80
58
57
Průměrná cena (v EUR/m2)
4,43
5,21
5,49
5,38
(79)
Dovoz ze třetích zemí se za posuzované období snížil o 40 %. Podíl tohoto dovozu na trhu se tak snížil o 14 % z 6,2 % na 5,3 %.
(80)
Je třeba uvést, že průměrné dovozní ceny z jiných třetích zemí se během posuzovaného období zvýšily o 22 % a byly soustavně vyšší než průměrná prodejní cena čínského vývozu (během období šetření o 19 %).
5. Situace výrobního odvětví Unie
5.1 Obecně
(81)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(82)
Makroekonomické ukazatele (výroba, kapacita, vytížení kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst a rozsah dumpingových rozpětí) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Posouzení vycházelo z informací poskytnutých evropskými a vnitrostátními sdruženími, které byly porovnány s údaji poskytnutými výrobci a dostupnými oficiálními statistikami.
(83)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (průměrné jednotkové ceny, zaměstnanost, mzdy, produktivita, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál) byla provedena u těch výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku. Posouzení vycházelo z jejich informací, které byly řádně ověřeny.
5.2 Makroekonomické ukazatele
5.2.1 Výroba, výrobní kapacita a vytížení kapacity
(84)
Výroba výrobního odvětví Unie za posuzované období podstatně klesla, a to o 32 %. Tento pokles (za posuzované období) celkově odrážel podstatné snížení spotřeby (o 29 % za posuzované období, viz 72. bod odůvodnění výše). Trend výroby byl však odlišný. V letech 2007-2009 se výroba snížila o 32 %, přičemž největší pokles o 23 % nastal v letech 2008-2009. Mezi rokem 2009 a obdobím šetření se pak výroba stabilizovala.
Tabulka 4
Celková výroba v Unii
2007
2008
2009
Období šetření
Objem (v tis. m2)
Výroba
1 614 668
1 434 844
1 100 052
1 094 660
Index (2007 = 100)
100
89
68
68
(85)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se snížila o 5 % v letech 2007-2008 a o 2 % mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Výsledné vytížení kapacity vykazovalo mezi rokem 2007 a obdobím šetření celkový pokles o 27 %.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a vytížení kapacity
2007
2008
2009
Období šetření
Objem (v tis. m2)
Výrobní kapacita
1 849 252
1 760 720
1 720 180
1 718 023
Index (2007 = 100)
100
95
93
93
Vytížení kapacity
87 %
81 %
64 %
64 %
Index (2007 = 100)
100
93
73
73
5.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(86)
Souběžně s vývojem objemu výroby klesl prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, srovnatelně s poklesem spotřeby, tj. o 30 % během posuzovaného období. Prodej výrobního odvětví Unie sledoval obdobný trend každoročního poklesu jako spotřeba.
Tabulka 6
Objem prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2007
2008
2009
Období šetření
Objem (v tis. m2)
Prodej v Unii
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Index (2007 = 100)
100
86
78
70
(87)
Podíl na trhu, který zaujímá výrobní odvětví Unie, klesl za posuzované období o jeden procentní bod.
Tabulka 7
Podíl na trhu EU
2007
2008
2009
Období šetření
Podíl na trhu Unie
89 %
89 %
90 %
88 %
Index (2007 = 100)
100
100
101
99
5.2.3 Zaměstnanost a produktivita
(88)
Zaměstnanost klesla v letech 2007-2008 o 11 %. Během posuzovaného období se snížila o 16 %.
Tabulka 8
Zaměstnanost
2007
2008
2009
Období šetření
Průměrné období
Celková zaměstnanost
92 588
82 214
79 518
77 458
Index (2007 = 100)
100
89
86
84
(89)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok byla v letech 2007-2008 stabilní. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření však došlo k poklesu produktivity o 19 % souvisejícímu se snížením výroby.
Tabulka 9
Produktivita
2007
2008
2009
Období šetření
Produktivita (v m2 za rok/zaměstnance)
17 439
17 453
13 834
14 132
Index (2007 = 100)
100
100
79
81
5.2.4 Rozsah dumpingového rozpětí
(90)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
5.3 Mikroekonomické ukazatele
(91)
Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, prodejní ceny, peněžní tok, ziskovost, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál, investice a mzdy) byla provedena pro jednotlivé společnosti, tj. na úrovni těch výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
5.3.1 Obecné poznámky
(92)
U některých mikroekonomických ukazatelů (prodejní cena, výrobní náklady, ziskovost a návratnost investic, tj. ukazatele vyjádřené jinak než v absolutních hodnotách, tj. pouze hodnoty vyjádřené v procentech) byly výsledky společností zařazených do vzorku v konkrétním segmentu váženy podle podílu daného segmentu na celkové výrobě v Unii (za pomoci konkrétní váhy každého segmentu v rámci celého odvětví keramických obkládaček - 52 % pro malé podniky a 24 % pro střední i velké podniky). Tím se zajistilo, aby výsledky velkých podniků v analýze újmy nepřevládaly a byla řádně zohledněna situace malých podniků, které společně představují největší podíl výroby v Unii.
5.3.2 Zásoby
(93)
Ačkoli konečný stav zásob výrobního odvětví Unie za posuzované období v absolutních hodnotách o 14 % klesl, jako procento výroby se podstatně zvýšil (o 37 %).
Tabulka 10
2007
2008
2009
Období šetření
Zásoby (v tis. m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Index (2007 = 100)
100
105
82
86
Zásoby jako procento výroby
43 %
49 %
55 %
59 %
Index (2007 = 100)
100
114
128
137
(94)
Zvýšení zásob vypovídá o újmě. Společnosti v tomto odvětví obvykle udržují zásoby ve výši tří měsíců výroby, ale tlak čínského dumpingového dovozu je přinutil zásoby zvýšit až na šest měsíců výroby. Byl zaznamenán rovnoměrný a stabilní roční nárůst zásob ze 43 % v roce 2007 na 59 % v období šetření.
(95)
Tento nárůst zásob se vysvětluje skutečností, že čínští vyvážející výrobci se zaměřili na prodej velkých sérií homogenního výrobku, zatímco výrobní odvětví Unie nabízelo mnohem širší škálu výrobků z hlediska typů, barev a rozměrů. Aby mohlo výrobní odvětví Unie ve velmi krátké době reagovat na velmi specifické objednávky, muselo zvýšit zásoby.
5.3.3 Prodejní ceny
(96)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie během posuzovaného období vzrostly o 10 %.
Tabulka 11
Jednotkové ceny na trhu EU
2007
2008
2009
Období šetření
Jednotkové ceny prodeje v Unii (v EUR/m2)
8,0
8,4
8,7
8,8
Index (2007 = 100)
100
104
108
110
(97)
Zvýšení cen bylo způsobeno několika činiteli. Zaprvé to byla potřeba kompenzovat zvýšení výrobních nákladů, které se během téhož období zvýšily o 14 % (viz 106. bod odůvodnění). Zvýšení cen bylo dále způsobeno navyšováním zásob (viz 95. bod odůvodnění výše) a změnou sortimentní skladby nabízené výrobním odvětvím Unie. Dovoz z Číny se soustředil na velké série homogenního výrobku. Výrobní odvětví Unie se tedy muselo zaměřit na malé série dotčeného výrobku, kde byla poptávka roztříštěnější s menšími množstvími a širším sortimentem z hlediska typů, barev a rozměrů.
(98)
Navzdory zvýšení jednotkových cen však výrobní odvětví Unie nedosahovalo cílového zisku. Segment malých podniků byl ve skutečnosti ztrátový.
(99)
Vývoj cen dovozu z Číny je popsán v 75. bodě odůvodnění. Jak lze vidět, trend těchto cen se lišil od trendu výrobního odvětví Unie a tyto ceny byly soustavně nižší. Během období šetření byly ceny z Číny oproti cenám výrobního odvětví Unie poloviční.
5.3.4 Ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál, investice a mzdy
(100)
Jak je uvedeno výše, nárůst výrobních nákladů byl vyšší než nárůst prodejních cen. Náklady výrobního odvětví Unie za posuzované období vzrostly o 14 %, své ceny však výrobní odvětví Unie dokázalo zvýšit pouze o 9 %. Ziskovost pak klesla z 3,9 % v roce 2007 na 0,4 % v období šetření. Výrobní odvětví dosáhlo nejnižšího zisku v roce 2009, kdy nebylo schopno pokrýt své náklady a utrpělo ztrátu ve výši 1,2 %. Ze tří segmentů byl nejvíce dotčen segment malých podniků, který pociťoval ztrátu již od roku 2008. Velké a střední podniky dokázaly navzdory podstatnému snížení ziskovosti prodávat s mírným, ačkoli ne udržitelným ziskem.
(101)
Zisky dosahované velkými a středními podniky nelze zveřejnit z důvodu důvěrnosti údajů. V segmentu velkých podniků byly zisky vypočteny na základě údajů jedné společnosti a zveřejnění výsledků středních podniků by umožnilo ostatním společnostem vypočítat zisky ostatních segmentů, neboť celkové vážené zisky jsou známy.
Tabulka 12
Ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, investice a mzdy
2007
2008
2009
Období šetření
Čistý zisk z prodeje odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)
3,9 %
0,6 %
- 1,2 %
0,4 %
Peněžní tok (v tis. EUR)
86 663
55 131
41 599
40 256
Index (2007 = 100)
100
64
48
46
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
8,3 %
4,0 %
- 0,5 %
1,1 %
Čisté investice (v tis. EUR)
15 733
15 673
11 005
11 283
Index (2007 = 100)
100
100
70
72
Průměrné mzdové náklady na jednoho zaměstnance
38 910
39 714
37 366
37 242
Index (2007 = 100)
100
102
96
96
(102)
Trend peněžního toku, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat svou činnost, zůstal během posuzovaného období kladný. Mezi rokem 2007 a obdobím šetření však došlo k poklesu o přibližně 54 %.
(103)
Návratnost investic v zásadě po celé posuzované období kopírovala trend ziskovosti.
(104)
Mezi rokem 2007 a obdobím šetření se roční tok investic do dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie snížil o 28 %.
(105)
Mezi rokem 2007 a obdobím šetření průměrná mzda na zaměstnance klesla o 4 %.
5.3.5 Výrobní náklady
Tabulka 13
Výrobní náklady
2007
2008
2009
Období šetření
Výrobní náklady (v EUR/m2)
7,7
8,3
8,8
8,8
Index
100
108
114
114
(106)
Jak je uvedeno výše, výrobní náklady se za posuzované období zvýšily o 14 %. Tento nárůst byl způsoben navýšením zásob (viz 95. bod odůvodnění výše) a změnou sortimentní skladby nabízené výrobním odvětvím Unie (větší výběr výrobků z hlediska typů, barev a rozměrů), zatímco čínský dovoz se soustředil na velké série homogenního výrobku. Výrobní odvětví Unie muselo navýšit své zásoby, aby bylo schopno v krátkém čase reagovat na velmi specifické objednávky, a muselo také nabídnout větší škálu výrobků.
6. Závěr o újmě
(107)
Šetření ukázalo, že ukazatele újmy, jako je objem výroby, využití kapacity, prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a zaměstnanost, se během posuzovaného období zhoršily. Ačkoli nelze přehlížet skutečnost, že negativní vývoj spotřeby měl negativní dopad na výrobní odvětví Unie, je třeba poznamenat, že čínský dovoz dokázal tlakem na ceny svůj podíl na trhu zvýšit.
(108)
Během posuzovaného období byly značně negativně ovlivněny také ukazatele újmy související s finančními výsledky výrobců v Unii - například ziskovost, návratnost investic a peněžní tok. Činitelem, který vypovídá o újmě, je podstatné navýšení zásob (o 37 %) za posuzované období. Toto navýšení zásob se vysvětluje skutečností, že čínští vyvážející výrobci se zaměřili na prodej velkých sérií homogenního výrobku, zatímco výrobní odvětví Unie nabízelo mnohem širší škálu výrobků z hlediska typů, barev a rozměrů. Výrobní odvětví Unie muselo své zásoby navýšit, aby bylo schopno v krátkém čase reagovat na velmi specifické objednávky, a muselo také nabídnout větší škálu výrobků.
(109)
Ačkoli se prodejní ceny výrobního odvětví Unie za posuzované období zvýšily, je to způsobeno převážně zvýšením výrobních nákladů. Celkově se ziskovost za posuzované období zhoršila. Segment malých podniků, který představoval polovinu výrobního odvětví Unie, byl ve skutečnosti ztrátový již od roku 2008. Navzdory zvýšení prodejních cen tedy výrobní odvětví nedokázalo dosáhnout dostatečného zisku. Výrobní odvětví nebylo schopno zvýšit své prodejní ceny na úroveň, která by poskytla míry ziskovosti nezbytné pro dlouhodobou životaschopnost.
(110)
Analýza cenových trendů na základě údajů Eurostatu ukázala, že cenový rozdíl mezi dumpingovým dovozem z Číny a cenami výrobního odvětví Unie se zvýšil z přibližně 40 % v letech 2007 a 2008 na přibližně 50 % v roce 2009 a v období šetření.
(111)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(112)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčené země. Dále byly prozkoumány i jiné známé činitele, které mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že jakákoli újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dovozu z Číny
(113)
Vzrůstající podíl čínských vyvážejících výrobců na trhu za posuzované období se časově shodoval s poklesem zisků výrobního odvětví Unie a podstatným navýšením jeho zásob.
(114)
Ve stejnou dobu došlo také ke snížení spotřeby v Unii. Zatímco však objem čínského dovozu v letech 2007-2009 klesl o devět procentních bodů souběžně se snižující se spotřebou (ačkoli ne stejným tempem - spotřeba klesla ve stejném období o 23 procentních bodů), čínský podíl na trhu od roku 2007 stabilně rostl. Navíc mezi rokem 2009 a obdobím šetření se navzdory dalšímu snížení spotřeby o šest procentních bodů čínský dovoz o šest procentních bodů zvýšil.
(115)
Cenový rozdíl (na základě průměrných údajů Eurostatu) mezi čínským dovozem a cenami výrobního odvětví Unie byl během celého posuzovaného období velmi znatelný. Skutečnost, že již v roce 2007 dosáhl tento rozdíl více než 40 %, naznačuje, že cenová strategie čínských vyvážejících výrobců začala ještě před hospodářskou krizí. Tento rozdíl se pak po hospodářské krizi zvýšil a v období šetření dosáhl 50 %.
(116)
Vzrůstající podíl čínského dovozu na trhu společně s klesajícími cenami a zvyšujícím se cenovým rozdílem mezi cenami v Unii a čínskými cenami se časově shodoval se zhoršováním situace výrobního odvětví Unie.
3. Účinky jiných činitelů
3.1 Dopad dovozu ze třetích zemí s výjimkou Číny
(117)
Objem dovozu ze třetích zemí s výjimkou Číny se za posuzované období snížil o 40 %. Podíl tohoto dovozu na trhu se za stejné období také mírně snížil (přibližně o 1 %). Zatímco ceny tohoto dovozu byly v roce 2007 srovnatelné s čínskými cenami, cenový rozdíl se v roce 2009 zvýšil na 18 % a v období šetření na 16 %.
(118)
Turecko je druhým největším vývozcem do Unie a jeho podíl na trhu dosahoval v období šetření 3 %. Tento podíl na trhu zůstal během posuzovaného období stabilní (mírně klesl o 0,4 %). Objem dovozu z Turecka se za posuzované období snížil o 37 %. Ačkoli byly ceny tureckého dovozu pod úrovní cen výrobního odvětví Unie (o přibližně 40 % za posuzované období), cenový rozdíl mezi tureckým a čínským dovozem se v roce 2009 a v období šetření zvýšil na 16 % v návaznosti na zvýšení tureckých cen o 22 %. Na základě těchto skutečností nelze vyloučit, že dovoz ze třetích zemí s výjimkou Číny mohl ve velmi omezené míře přispět k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Nenarušil však zjištěnou příčinnou souvislost s dumpingovým dovozem z Číny.
4. Dopad značné roztříštěnosti výrobního odvětví Unie
(119)
Odvětví obkládaček v Unii je značně roztříštěné. Celkový počet společností se však během posuzovaného období snížil v důsledku fúzí, ke kterým dochází v posledních dvou desetiletích. Především však šetření ukázalo, že v těch členských státech, které mají největší podíl výroby a kde je zároveň roztříštěnost zřetelnější, společnosti podnikají v klastrech. Tato struktura zaručuje efektivní rozdělování zdrojů. Roztříštěnost umožňuje velkým podnikům zadávat malým podnikům výrobu určitých typů výrobku (z hlediska barev, rozměrů atd.). S pomocí malých podniků je výrobní odvětví schopno dodávat mnoho typů výrobku v krátkém čase. To bylo zvláště důležité s ohledem na čínskou konkurenci prodávající velké série homogenního výrobku, kde není prostor pro flexibilitu návrhu, barev atd. Za těchto okolností nelze příčinnou souvislost mezi roztříštěností a zhoršením situace výrobního odvětví Unie v posuzovaném období stanovit.
4.1 Dopad hospodářské krize
(120)
Šetření ukázalo, že hospodářská krize měla na situaci výrobního odvětví Unie nepochybně vliv.
(121)
Tento vliv byl spojen zejména s útlumem ve stavebnictví, což se odrazilo v klesající spotřebě keramických obkládaček. V obecné rovině činil v roce 2009 celkový pokles stavební činnosti v EU 7,5 % (3). Konkrétní dopad celkového hospodářského klimatu na stavebnictví se lišil v závislosti na konkrétním segmentu v rámci tohoto odvětví (4). V roce 2009 se pokles stavební činnosti týkal zejména segmentu výstavby nových domů a segmentu soukromé nebytové výstavby. Naopak stavební inženýrství bylo ovlivněno méně a segment veřejné nebytové výstavby dokonce v roce 2009 vzrostl o 1,1 %. Podle Evropské federace stavebního průmyslu (European Construction Industry Federation) tyto trendy odrážejí vládní opatření k udržení nebo dokonce zvýšení výdajů na veřejnou výstavbu a infrastrukturu jako součást vnitrostátních stimulačních balíčků. Obdobně daňové pobídky pro energeticky účinná řešení zmírnily dopad hospodářského útlumu v oblasti obnovy a údržby.
(122)
Výše uvedený vývoj měl kladný vliv na segment obnovy a údržby (kladný přínos pro výrobu, prodej a ziskovost navazujících odvětví, neboť zisková rozpětí jsou v maloobchodním segmentu vyšší). V každém případě byly tyto segmenty hospodářským útlumem ovlivněny méně.
(123)
Následující analýza ukazuje, že ačkoli hospodářský útlum mohl situaci výrobního odvětví Unie ovlivnit, podstatná újma, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, byla skutečně způsobena dumpingovým dovozem z Číny.
(124)
Zaprvé šetření ukázalo, že stavebnictví se začalo zotavovat z dopadů hospodářského útlumu v období šetření, zatímco ukazatele výrobního odvětví Unie i nadále vykazovaly sestupný trend.
(125)
Zadruhé je důležitým prvkem vývoj zásob, který v tomto případě slouží jako ukazatel vypovídající o újmě (viz 93. bod odůvodnění výše). Byl zaznamenán poměrně stabilní roční nárůst zásob. Tento typ rovnoměrného a stabilního nárůstu naznačuje, že výrobní odvětví Unie ve skutečnosti bylo pod neustálým tlakem čínských vyvážejících výrobců. Pokud by se měl nárůst zásob přičítat hospodářského útlumu, byl by v letech krize pravděpodobně zaznamenán spíše podstatný nárůst než stabilní trend za celé posuzované období.
(126)
Konečně z analýzy údajů o ziskovosti, zejména malých podniků, které v období šetření představovaly téměř 50 % výroby v Unii, vyplývá, že tyto podniky dosáhly pouze velmi nízkého zisku ve výši 0,3 % již v roce 2007 a od té doby byly ztrátové. Naznačilo to, že jejich situace se začala zhoršovat ještě před krizí.
(127)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se má za to, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie bylo způsobeno zejména dumpingovým dovozem z Číny. Ačkoli hospodářská krize a z ní vyplývající pokles poptávky mohly přispět k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, její dopad nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z Číny a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
4.2 Tvrzení týkající se újmy, kterou si mohlo způsobit samo výrobní odvětví Unie
(128)
Jeden dovozce tvrdil, že hlavní příčinou újmy je levný prodej ze strany polských výrobců keramických obkládaček. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že analýza újmy by měla být provedena na úrovni výrobního odvětví Unie jako celku, a nikoli pouze ve vztahu k jeho části. Komise nicméně situaci polského trhu na základě dostupných informací analyzovala (připomíná se, že polská společnost zařazená do vzorku se rozhodla svou spolupráci ukončit a žádná jiná polská společnost se spoluprací nesouhlasila).
(129)
Zaprvé bylo zjištěno, že pokud jde o objemy, polský prodej na zbytek trhu Unie představoval v období šetření podíl na trhu ve výši méně než 3 %.
(130)
Zadruhé, i kdyby polské společnosti při šetření spolupracovaly a jejich ceny byly v analýze podbízení zohledněny, mělo by to velmi omezenou váhu pro výpočet celkového podbízení. Pro nedostatek spolupráce na straně polské společnosti nebyly podrobné informace podle PCN k dispozici. I kdyby se však zvolil přístup „maximálního dopadu“ a do výpočtu se zahrnul veškerý polský prodej, nebyl by dopad vzhledem k relativně nízkým objemům prodeje významný a nezměnil by celkový obraz (5).
(131)
Na základě těchto informací byl dopad polského prodeje na újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, omezený, pokud vůbec nějaký.
(132)
Podle dalšího tvrzení újmu způsobili sami někteří výrobci Unie tím, že do svých katalogů zařadili dovoz čínských obkládaček, které následně prodávali pod svou vlastní značkou. Toto tvrzení však nebylo doloženo a důkazy shromážděné během šetření navíc ukázaly, že tento dovoz nebyl významný. Nelze tedy dospět k závěru, že tento dovoz výrobci v EU přispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(133)
Přezkoumána byla také vývozní výkonnost jako jeden ze známých činitelů, které mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu. Z analýzy údajů Eurostatu vyplynulo, že vývoz z Unie skutečně o 44 % klesl. Ceny tohoto vývozu se však zvýšily o 32 %. U spolupracujících výrobců zařazených do vzorku byl pokles méně výrazný (- 24 %). Šetření také ukázalo, že podíl vývozu vyjádřený jako procento celkového prodeje výrobního odvětví Unie se zvýšil ze 17 % v roce 2007 na 19 % v roce 2009. I když objemy vývozu spolupracujících výrobců v Unii klesly, tento pokles byl méně výrazný než pokles prodeje na trhu Unie (- 24 % u vývozu v porovnání s - 30 % u prodeje v Unii). Proto se má za to, že pokles objemu vývozu nelze vysvětlovat úrovní újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(134)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie nepřispěla k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
6. Závěr o příčinných souvislostech
(135)
Dospělo se tedy k závěru, že existuje příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z Číny. Hospodářská krize a dovoz ze třetích zemí s výjimkou Číny sice měl na situaci výrobního odvětví Unie dopad, ale tento dopad nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z Číny a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(136)
Na základě výše uvedené analýzy účinků všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie byl tedy vyvozen předběžný závěr, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie během období šetření.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(137)
Evropské sdružení (Cerame-Unie) a hlavní vnitrostátní sdružení výrobců poskytly vysokou míru součinnosti a podpory. Žádný z výrobců v Unii navíc nevznesl žádnou námitku proti zahájení šetření nebo uložení opatření. Naznačuje to, že uložení opatření je zcela zřejmě v zájmu výrobců v Unii.
(138)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie trpí podstatnou újmou z důvodu účinků dumpingového dovozu způsobujícího cenové podbízení, jak je podrobně uvedeno v 76. a následujících bodech odůvodnění.
(139)
Lze očekávat, že výrobní odvětví Unie by mělo prospěch z opatření, která by pravděpodobně zabránila dalšímu nárůstu levného dumpingového dovozu.
(140)
Pokud by opatření nebyla uložena, lze očekávat, že levný dumpingový dovoz keramických obkládaček bude pokračovat, nebo se dokonce zvyšovat. Účinek dumpingového dovozu z Číny způsobující pokles prodejních cen by i nadále srážel prodejní ceny a zisky výrobců v Unii.
(141)
Jelikož finanční situace a ziskovost výrobního odvětví Unie není dostatečně silná, aby odolala dalšímu cenovému tlaku dumpingového dovozu, který je nutí nabízet výrazně nižší ceny, velmi pravděpodobně by to vedlo k postupnému zániku velkého počtu výrobců v Unii.
2. Zájem dovozců
(142)
Spolupráce dovozců a uživatelů, kteří nejsou ve spojení, představovala přibližně 6 % celkového objemu dovozu z Číny. Při výběru vzorku (viz 15. bod odůvodnění) bylo vybráno sedm dovozců, kteří nejsou ve spojení (z nichž jeden byl uživatelem). Představovali přibližně 5 % celkového dovozu z Číny. Spolupracující dovozci obchodovali převážně s obkládačkami, s výjimkou jednoho dovozce, pro kterého obchodování s obkládačkami představuje malou část jeho celkové obchodní činnosti. U těchto spolupracujících dovozců byl podíl dovozu z Číny na jejich celkovém nákupu velmi významný (více než 3/4). Ačkoli se zdá, že existuje ziskové rozpětí, které dokáže absorbovat zvýšení cen čínského dovozu, neboť obchodní přirážka dovozců u tohoto dovozu je přibližně 50 %, obvykle vykazují zisky ve výši přibližně 5 %.
(143)
Pokud by tedy opatření byla uložena, měla by z prostého pohledu nákladů s největší pravděpodobností vliv na obchodní činnost dovozců.
(144)
Šetření však ukázalo, že dovozci a uživatelé mohou přejít na výrobky nakupované ze třetích zemí nebo v rámci Unie. Tato změna může nastat celkem snadno, neboť výrobek, který je předmětem šetření, se vyrábí v několika zemích v Unii i mimo ni (Turecko, Spojené arabské emiráty, Egypt, jihovýchodní Asie, Brazílie a jiné).
(145)
Jeden dovozce prohlásil, že se v důsledku zahájení šetření pokusil změnit dodavatele, ale jeho snahy nebyly úspěšné. Na druhé straně jiný dovozce prohlásil, že tento proces již v době šetření probíhal a byl úspěšný. Třetí dovozce tvrdil, že by se tak rozšířilo jeho portfolio nečínských výrobců a že provedení by bylo snadné.
(146)
Vyvozuje se tedy předběžný závěr, že uložení opatření by nebránilo dovozcům v Unii nakupovat obdobné výrobky z jiných zdrojů. Kromě toho cílem antidumpingových cel není zablokovat konkrétní obchodní kanály, ale obnovit rovné podmínky a reagovat na nekalé obchodní praktiky.
(147)
Konečně relativně nízká úroveň spolupráce dovozců, kteří nejsou ve spojení, by mohla naznačovat, že uložení opatření by nemělo na jejich činnost významný dopad.
3. Zájem uživatelů
(148)
Komise kontaktovala dvě hlavní sdružení uživatelů v Unii.
(149)
Stavebnictví (zastoupené Evropskou federací stavebnictví) se rozhodlo při šetření aktivně nespolupracovat. Sdružení odpovědělo na počáteční dotazník Komise, ale poté přestalo spolupracovat pro nedostatek zájmu jeho členů.
(150)
Tato nízká úroveň spolupráce ze strany uživatelů by naznačovala, že toto odvětví není příliš závislé na čínském dovozu, nebo že by v případě uložení opatření neutrpělo významnou újmu. Toto zřejmě platí zejména ve stavebnictví, kde podle prohlášení výrobců během inspekcí na místě, nemají keramické obkládačky významný vliv na konečné náklady. Vzhledem k nákladům jiných materiálů při nové výstavbě nebo obnově je to zřejmě logické. Navíc, jak je uvedeno výše, mohlo by být relativně snadné změnit zdroj dodávek.
(151)
Evropské sdružení maloobchodních prodejců potřeb pro domácí kutily (European DIY Retail Association, EDRA) kontaktovalo Komisi jménem svých členů. Toto sdružení předložilo své připomínky na začátku šetření a tvrdilo, že cla by vedla ke zvýšení spotřebitelských cen a přechod na jiné zdroje dodávek by znamenal vysoké náklady jak pro distributory, tak pro zákazníky. Tato tvrzení však nebyla doložena.
4. Zájem konečných spotřebitelů
(152)
Komise kontaktovala jedno sdružení spotřebitelů, které odpovědělo, že o spolupráci nemá zájem. Žádné jiné sdružení spotřebitelů se nepřihlásilo.
(153)
Dopad antidumpingových cel na spotřebitele bude pravděpodobný omezený, neboť obchodní přirážka uplatňovaná prodejci je obvykle velmi vysoká. Dokonce i zvýšení cen by mělo na spotřebitele omezený dopad vzhledem k tomu, že zvýšení nákladů by se pohybovalo v rozmezí od 1,5 do 3 EUR za m2 (na základě průměrné ceny čínského dovozu ve výši 4,5 EUR v období šetření). Jednotliví spotřebitelé kupují omezená množství obkládaček, a ne příliš často. Navíc krátkodobé zvýšení ceny by mohlo mít dlouhodobě příznivé účinky na spotřebitele při zajišťování hospodářské soutěže na trhu. Dlouhodobá neexistence hospodářské soutěže by mohla vést k ještě většímu nárůstu cen a levný dovoz by mohl zcela zmizet.
5. Zájem dodavatelů
(154)
Během šetření se nepřihlásili ani dodavatelé, ani sdružení dodavatelů.
(155)
Šetřením bylo zjištěno, že dodavatelé, které by mohlo probíhající řízení nejvíce zajímat, jsou výrobci zařízení pro výrobu obkládaček. Šetření ukázalo, že někteří čínští výrobci nakupují svá zařízení od dodavatelů se sídlem v Unii. Z oficiálních údajů nicméně vyplynulo, že prodej z Unie do Číny má v posledním desetiletí stabilní, mírně klesající trend a že Čína představuje velkou, nikoli však převažující část jejich prodeje (přibližně 10 %). Hlavní zákazníci dodavatelů jsou ve skutečnosti výrobci v Unii, a proto mají dodavatelé velký zájem na výkonnosti výrobního odvětví Unie, na kterém závisejí.
(156)
Navíc absence spolupráce ze strany tohoto odvětví naznačila, že dodavatelé se nedomnívají, že uložení antidumpingových opatření na dovoz dotčeného výrobku by mohla jejich situaci významně poškodit.
6. Závěr týkající se zájmu Unie
(157)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují žádné přesvědčivé důvody pro neuložení prozatímních opatření na dovoz keramických obkládaček pocházejících z Číny.
G. PROZATIMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(158)
Vzhledem k výše dosaženým závěrům ohledně dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku z Číny uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
2. Prozatímní opatření
(159)
Na základě výše uvedených skutečností se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení má za to, že by na dovoz pocházející z Číny měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(160)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(161)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (6) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem pozměněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(162)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(163)
Aby se co nejvíce omezilo riziko obcházení opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách a v zájmu zajištění řádného používání antidumpingových cel, je v tomto případě nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují: předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní vývozce.
(164)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, [v závislosti na případu může být zavedena procentní hranice] lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prověřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
(165)
Následující navrhované celní sazby vycházejí z dumpingových rozpětí stanovených šetřením, neboť byly nižší než rozpětí újmy. Prozatímní antidumpingová cla jsou stanovena takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Prozatímní clo
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
35,5 %
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
36,6 %
36,6 %
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
26,2 %
Všichni ostatní spolupracující výrobci
32,3 %
32,3 %
Všichni ostatní
73,0 %
73,0 %
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(166)
Výše uvedená prozatímní zjištění se sdělují všem zúčastněným stranám, které jsou vyzývány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu předtím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu glazovaných a neglazovaných keramických dlaždic a obkládaček, obkládaček pro krby nebo stěny; glazovaných a neglazovaných keramických mozaikových kostek a podobných výrobků, též na podložce, v současnosti kódů KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 a 6908 90 99, a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyráběný níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd.
35,5 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.
36,6 %
B010
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
B011
Společnosti uvedené v příloze I
32,3 %
B012
Všechny ostatní společnosti
73,0 %
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li tato faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k použití tohoto nařízení do jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. března 2011.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 258/2011
2011 m. kovo 16 d.
kuriuo importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės keraminėms plytelėms nustatomas laikinasis antidempingo muitas
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos (toliau -Sąjunga) veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,
pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Inicijavimas
(1)
2010 m. birželio 19 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) Europos Komisija (toliau - Komisija) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl į Sąjungą importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - Kinija arba nagrinėjamoji šalis) kilmės keraminių plytelių inicijavimą (toliau - pranešimas apie inicijavimą).
(2)
Europos keraminių plytelių gamintojų federacija (angl. CET, toliau - skundo pateikėjai) 69 gamintojų, pagaminančių daugiau nei 30 % visų Sąjungoje pagaminamų keraminių plytelių, vardu pateikė skundą. Skunde pateikta šio produkto dempingo ir jo daromos materialinės žalos prima facie įrodymų, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.
2. Su tyrimu susijusios šalys
(3)
Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems Kinijos gamintojams ir šios šalies atstovams, žinomiems importuotojams ir naudotojams. Komisija taip pat informavo gamintojus Jungtinėse Amerikos Valstijose (toliau - JAV), Nigerijoje, Brazilijoje, Turkijoje, Indonezijoje ir Tailande, nes iš šių šalių buvo numatyta rinktis galimą panašią šalį. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti iki pranešime apie inicijavimą nustatyto termino. Visos suinteresuotosios šalys, kurios to prašė ir nurodė svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(4)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį eksportuojančių Kinijos gamintojų, nesusijusių importuotojų ir Sąjungos gamintojų skaičių, vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsniu pranešime apie inicijavimą numatyta vykdyti atranką dempingui ir žalai nustatyti. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų žinomų eksportuojančių Kinijos gamintojų, importuotojų ir Sąjungos gamintojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pagrindinę informaciją apie veiklą, susijusią su nagrinėjamuoju produktu, nuo 2009 m. balandžio 1 d. iki 2010 m. kovo 1 d. Be to, konsultuotasi su Kinijos valdžios institucijomis.
2.1. Eksportuojančių Kinijos gamintojų atranka
(5)
Vykdant atranką priimtinus atsakymus pateikė 105 eksportuojantys Kinijos gamintojai, kuriems priskiriama 47 % importo tiriamuoju laikotarpiu, kaip nustatyta 24 konstatuojamojoje dalyje. Todėl bendradarbiavimo lygis laikomas žemu.
(6)
Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalimi, Komisija eksportuojančius gamintojus atrinko remdamasi didžiausia tipine nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laiką. Atrinktieji gamintojai suskirstyti į tris grupes, kurioms priskirta 10 atskirų gamintojų, kurių eksportas sudaro 14,4 % viso eksporto iš Kinijos į Sąjungą ir 31,3 % viso bendradarbiaujančių gamintojų eksporto TL. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalimi, dėl atrinktų gamintojų konsultuotasi su susijusiomis šalimis ir Kinijos valdžios institucijomis. Dėl siūlomų atrinktų gamintojų gauta keletas pastabų. Galutinė gamintojų atranka atlikta atsižvelgiant į tinkamomis pripažintas pastabas.
2.2. Sąjungos gamintojų atranka
(7)
Europos keraminių plytelių gamintojų federacija patvirtino Komisijai siųstame rašte, kad visos skundą pateikusios bendrovės sutinka, kad būtų svarstoma, ar jas atrinkti. Apie save pranešė ir kitos bendrovės, tad Komisijai informaciją pateikė 73 Sąjungos gamintojai.
(8)
Vykdant atranką, atsižvelgta į didelį keraminių plytelių sektoriaus susiskaidymą. Siekiant užtikrinti, kad didelių bendrovių rezultatai neužgožtų žalos analizės, o ir būtų tinkamai atsižvelgta į mažų bendrovių, kurioms tenka didžiausia Sąjungos produkcijos dalis, padėtį, nutarta, kad atrinkti gamintojai turėtų atstovauti visiems segmentams, t. y. mažosioms, vidutinėms ir didelėms bendrovėms.
(9)
Remiantis metinės produkcijos apimtimi, išskirti trys segmentai:
- pirmasis segmentas: didelės bendrovės (pagamina daugiau kaip 10 mln. m2),
- antrasis segmentas: vidutinės bendrovės (pagamina 5-10 mln. m2),
- trečiasis segmentas: mažosios bendrovės (pagamina mažiau kaip 5 mln. m2).
(10)
Atliekant mikroekonominių rodiklių analizę, atrinktų bendrovių, priklausančių konkrečiam segmentui, rezultatai buvo įvertinti pagal minėto segmento dalį, atsižvelgiant į visą Sąjungos produkciją (remiantis konkrečia kiekvieno segmento svarba bendrame keraminių plytelių sektoriuje). Remiantis tyrimo metu surinkta informacija, pirmajam ir antrajam segmentams priklausantys gamintojai pagamina po maždaug vieną ketvirtį visos Sąjungos produkcijos, trečiajam segmentui priklausantys gamintojai - maždaug pusę visos Sąjungos produkcijos. Mažųjų bendrovių segmentui priklauso daugiau kaip 350 bendrovių. Vidutinių bendrovių segmentui priklauso daugiau kaip 40 bendrovių, o didelių bendrovių segmentui - daugiau kaip 20.
(11)
Buvo atrinkta 10 bendrovių. Tai didžiausios šiems trims segmentams priklausančios bendrovės, atsižvelgiant į pardavimo apimtį, produkciją ir geografinę padėtį. Viena atrinkta bendrovė priklauso didelių bendrovių segmentui, keturios - vidutinių bendrovių segmentui, penkios - mažųjų bendrovių segmentui. Atrinktos bendrovės įkurtos šešiose valstybėse narėse (Italijoje, Ispanijoje, Lenkijoje, Portugalijoje, Vokietijoje ir Prancūzijoje) ir kartu pagamina daugiau kaip 90 % visos Sąjungos produkcijos. Šioms atrinktoms bendrovėms tenka 24 % visos bendradarbiaujančių gamintojų produkcijos ir 7 % visos Sąjungos produkcijos.
(12)
Atliekant tyrimą, viena atrinkta Lenkijos bendrovė nutarė nutraukti bendradarbiavimą. Komisijai nepavyko rasti jokio kito Lenkijoje įkurto gamintojo, kuris būtų sutikęs bendradarbiauti.
(13)
Nepaisant gamintojo iš Lenkijos pasitraukimo, atrinktų gamintojų reprezentatyvumas pagal visus 8 ir 10 konstatuojamosiose dalyse paminėtus kriterijus liko didelis. Todėl nutarta, kad tyrimas gali būti tęsiamas toliau turint devynis atrinktus gamintojus iš penkių valstybių narių.
(14)
Skundo pateikėjai prašė neatskleisti jų pavadinimų. Komisija tam pritarė.
2.3. Importuotojų atranka
(15)
Komisija gavo atsakymus iš 24 importuotojų. Iš atrankos pašalinti trys dideli importuotojai: du buvo susiję su Kinijos eksportuotojais, vienas - su Sąjungos gamintoju (palyginti su visa minėto gamintojo pardavimo apimtimi, importas yra nedidelis).
(16)
Nesusijusiems bendradarbiaujantiems importuotojams tenka maždaug 6 % viso importo iš Kinijos.
(17)
Atrinktos septynios bendrovės, kurioms tenka 95 % nesusijusių bendradarbiaujančių bendrovių importo. Viena šių bendrovių buvo ir nagrinėjamojo produkto naudotoja. Taip pat užtikrintas atrinktų gamintojų reprezentatyvumas geografinio pasiskirstymo požiūriu. Taigi, atrinkti gamintojai iš valstybių narių, kurioms priskiriama daugiau kaip 49 % importo į Sąjungą, o tai patvirtina jų reprezentatyvumą.
2.4. Klausimyno atsakymai ir patikrinimai
(18)
Kad atrinkti eksportuojantys Kinijos gamintojai panorėję galėtų pateikti prašymą taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau - RER) arba individualų režimą (toliau - IR), Komisija atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nusiuntė prašymo formas. Viena eksportuojančių gamintojų grupė prašė, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį jai būtų taikomas RER arba, jeigu atlikus tyrimą būtų nustatyta, kad ji neatitiko RER sąlygų, - IR.
(19)
Aštuonios neatrinktos bendrovės ar susijusios bendrovių grupės pateikė prašymus atlikti individualų nagrinėjimą. Išnagrinėti šiuos prašymus pradiniu etapu būtų buvusi per didelė našta. Ar patenkinti kurios nors bendrovės prašymą ir atlikti individualų nagrinėjimą, bus nutarta galutiniame etape.
(20)
Komisija nusiuntė klausimynus atrinktiems eksportuojantiems gamintojams, pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį individualaus nagrinėjimo prašiusiems neatrinktiems eksportuojantiems gamintojams, atrinktiems Sąjungos gamintojams, nesusijusiems bendradarbiaujantiems importuotojams ir visiems žinomiems Sąjungos naudotojams.
(21)
Atsakymus pateikė trys atrinktos eksportuojančių gamintojų grupės, aštuoni neatrinkti eksportuojantys gamintojai arba eksportuojančių gamintojų grupės, devyni atrinkti Sąjungos gamintojai ir penki su eksportuojančiu gamintoju nesusiję importuotojai. Be to, gauta informacijos iš Europos gamintojų asociacijos („Cerame-Unie“), nacionalinių gamintojų asociacijų, importuotojų, importuotojų ir naudotojų asociacijų.
(22)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, kaip ji manė, buvo reikalinga RER ir (arba) IR analizuoti ir preliminarioms išvadoms dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų padaryti, ir atliko tikrinimą šių devynių atrinktų Sąjungos gamintojų ir bendrovių patalpose:
a)
eksportuojančių Kinijos gamintojų:
-
Becarry Group, sudarytos iš:
-
Foshan Becarry Ceramics Co., Ltd,
-
Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd,
-
Heyuan Hairi Ceramic Co., Ltd,
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd,
-
Xinruncheng Group, sudarytos iš:
-
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd,
-
Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co. Ltd,
-
Wonderful Group, sudarytos iš:
-
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd,
-
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd,
-
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd,
-
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd,
-
Giavelli S.r.l., susijusio Italijos importuotojo,
b)
prekiautojų Kinijoje:
-
Foshan Changwei Enterprise Co., Ltd.,
c)
prekiautojų Honkonge:
-
Cayenne Trading International Ltd.,
-
Great Prosperity Development Ltd.,
-
Good East Development Ltd.,
d)
nesusijusių importuotojų:
-
Enmon GmbH, Vokietija,
e)
nacionalinių gamintojų asociacijų:
-
Confindustria Ceramica (Italija),
-
Ispanijos keraminių plytelių gamintojų asociacijos (ASCER),
-
APICER (Portugalija).
(23)
Eksportuojantiems Kinijos gamintojams, kuriems RER negalėjo būti taikomas, reikia nustatyti normaliąją vertę, todėl, siekiant nustatyti normaliąją vertę remiantis JAV, kaip panašios šalies, duomenimis, dviejų bendrovių patalpose atliktas tikrinimas. Šie gamintojai prašė neatskleisti jų tapatybės.
3. Tiriamasis laikotarpis
(24)
Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas laikotarpis nuo 2009 m. balandžio 1 d. iki 2010 m. kovo 31 d. (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2007 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Nagrinėjamasis produktas
(25)
Nagrinėjamasis produktas - glazūruotos ir neglazūruotos keraminės šaligatvio ir grindinio plytelės, kokliai arba sienų apdailos plytelės, glazūruoti ir neglazūruoti keraminiai mozaikos kubeliai ir panašūs dirbiniai, pritvirtinti arba nepritvirtinti prie pagrindo (toliau - keraminės plytelės arba nagrinėjamasis produktas), kurių KN kodai šiuo metu yra 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 ir 6908 90 99.
(26)
Keraminės plytelės daugiausia naudojamos statybos pramonėje sienoms ir grindims padengti.
2. Panašus produktas
(27)
Viena šalis pareiškė, kad iš Kinijos importuotas produktas ir Sąjungos pramonės pagamintas produktas buvo nesulyginami.
(28)
Primenama, kad kainų palyginimą Komisija grindė produktų tipais, kurie skyrėsi pagal produkto kontrolės numerius (angl. PCN), atsižvelgdama į aštuonias charakteristikas.
(29)
Per klausymą susijusi šalis pateikė savo argumentus bylas nagrinėjančiam pareigūnui. Remiantis argumentais, palyginamumo stoką lėmė įvairios Sąjungos ir Kinijos plytelėms naudotos technologijos, medžiaga, poliravimas ir dekoravimas. Technologiškai pažangiomis gamybos linijomis gamintos aukštos kokybės plytelės, kurioms naudoti trafaretinės spaudos ir keleto spalvų variantai. Bendrovė paaiškino, kad taikomos skirtingos trafaretinės spaudos, rotacinės spaudos ir rašalinės spaudos spausdinimo technologijos.
(30)
Nepaisant prašymų pateikti išsamią informaciją apie visus šiuos produkto palyginamumo aspektus, šaliai nepavyko pagrįsti savo pareiškimo. Argumentas dėl geresnio palyginamumo taip pat nebuvo pagrįstas jokiais įrodymais. Be to, pati šalis pripažino, kad su siūlomais keturiais kriterijais susijusių tipų produktai sudarytų tik 0,5 % plytelių rinkos. Kaip nustatyta bylas nagrinėjančio pareigūno ataskaitoje, kurioje apibendrinama susijusios bendrovės pozicija, likę 99,5 % produktų, kurių kontrolės numeriai tie patys, yra panašūs.
(31)
Kaip buvo jau minėta, šalis nepagrindė būtinybės nustatyti papildomus kriterijus ar jų galimo poveikio kainoms. Taigi, atsižvelgiant į nedidelę nagrinėjamojo produkto rinkos dalį ir aiškų šalies pritarimą, kad 99,5 % plytelių buvo palyginamos pagal susijusius produkto kontrolės numerius, teko preliminariai atmesti pareiškimą dėl papildomų kriterijų įtraukimo į produkto kontrolės numerio struktūrą.
(32)
Daroma išvada, kad nagrinėjamojo produkto, Kinijos vidaus rinkoje gaminamo ir parduodamo produkto ir JAV, kurios preliminariai buvo pasirinktos panašia šalimi, vidaus rinkoje gaminamo ir parduodamo produkto, taip pat Sąjungos gamintojų Sąjungoje gaminamo ir parduodamo produkto pagrindinės fizinės ir techninės savybės bei pagrindinė naudojimo paskirtis yra tokie patys. Todėl šie produktai preliminariai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
C. DEMPINGAS
1. Rinkos ekonomikos režimas (toliau - RER)
(33)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktu, atliekant su importuojamais Kinijos kilmės produktais susijusius antidempingo tyrimus normalioji vertė tiems gamintojams, kurie, kaip nustatyta, atitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus, nustatoma pagal to straipsnio 1-6 dalis. Trumpai ir tik aiškumo sumetimais toliau pateikiami apibendrinti kriterijai:
1)
verslo sprendimai priimami atsižvelgiant į rinkos sąlygas, be didelio valstybės kišimosi, o sąnaudos atitinka rinkos vertes;
2)
įmonės turi vieną aiškų svarbiausių apskaitos dokumentų, kurių nepriklausomas auditas atliekamas pagal tarptautinius apskaitos standartus ir kurie taikomi įvairiems tikslams, rinkinį;
3)
nėra jokių reikšmingų iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos;
4)
bankroto ir nuosavybės įstatymai užtikrina pastovumą ir teisinį tikrumą; be to,
5)
valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą.
(34)
Dvi eksportuojančių Kinijos gamintojų grupės paprašė taikyti RER pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį.
(35)
Nustatyta, kad šalys (du gamintojai, vienas Kinijos prekiautojas ir vienas Honkongo prekiautojas), tariamai priklausiusios vienai šių grupių, iš tikrųjų nebuvo susijusios. Atsižvelgiant į šias aplinkybes, dviejų Kinijos gamintojų (Becarry Group ir Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.) RER prašymai buvo nagrinėjami atskirai.
(36)
Dėl kitos bendrovių grupės, t. y. Wonderful Group, kuriai priklausė dvi dėl priklausymo tai pačiai kontroliuojančiajai bendrovei tarpusavyje susijusios gamintojų grupės, tik viena iš susijusių grupių paprašė taikyti RER, tuo tarpu antroji paprašė taikyti individualų režimą (IR). Tačiau RER prašymą turi teikti visos tos pačios grupės bendrovės ir jos visos turi atitikti RER kriterijus, todėl šis RER prašymas buvo netinkamai užpildytas ir todėl nebuvo svarstomas. Taigi, grupei nebuvo galima taikyti RER.
(37)
Dėl Becarry Group atitikties pirmajam kriterijui, atlikus tyrimą nustatyta, kad šio gamintojo leidime verstis verslo veikla buvo nustatytas ir praktiškai taikomas eksporto pardavimo ribojimas. Todėl nutarta, kad sprendimai dėl pardavimo nebuvo priimami laisvai, o priklausė nuo didelio valstybės kišimosi. Be to, kelių grupei priklausančių bendrovių atveju nebuvo įmanoma nustatyti, ar buvo sukauptas pradinis bendrovės kapitalas ir kas jį sukaupė. Kalbant apie antrąjį kriterijų, aptikta keletas rimtų apskaitos trūkumų, kurie nebuvo minėti audito ataskaitoje. Galiausiai, kalbant apie trečiąjį kriterijų, taip pat nustatyta, kad iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos liko keletas iškraipymų, nes sąskaitose tinkamai neužregistruota daug turto arba neatlikta jo amortizacija ir nepateikta jokių įrodymų, kad bendrovė sumokėjo už žemės panaudos teisę.
(38)
Dėl Shandong Yadi Ceramics Co Ltd atitikties pirmajam kriterijui, atlikus tyrimą nustatyta, kad bendrovė negalėjo įrodyti, ar buvo sukauptas pradinis bendrovės kapitalas ir kas, steigiant bendrovę, jį sukaupė. Todėl neatmetama galimybė, kad lėšų buvo skyrusi ir valstybė. Kalbant apie antrąjį kriterijų, aptikta rimtų apskaitos trūkumų, kurie nebuvo minėti audito ataskaitoje, todėl nutarta, kad sąskaitų auditas nebuvo atliktas pagal tarptautinius apskaitos standartus. Galiausiai, kalbant apie trečiąjį kriterijų, nustatyta, kad iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos taip pat liko keletas iškraipymų, nes nepateikta jokių įrodymų, kad bendrovė sumokėjo už žemės panaudos teisę ar už tam tikrą turtą.
(39)
Komisija susijusiems eksportuojantiems gamintojams, Kinijos valdžios institucijoms ir skundo pateikėjams atskleidė su RER susijusius nustatytus faktus ir paragino juos pateikti pastabų.
(40)
Atskleidus su RER susijusius nustatytus faktus, pastabų pateikė du atrinkti eksportuojantys gamintojai, kuriems netaikomas RER. Tačiau tokios pastabos nekeičia minėtų faktų esmės, kadangi jomis tik bandyta paneigti dalį faktų, tačiau nepateikta papildomų įrodymų, siekiant pagrįsti pastabas.
2. Individualus režimas (IR)
(41)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu, muitas, jeigu jis taikomas, visos šalies mastu nustatomas šalims, kurioms taikomas minėtas straipsnis, išskyrus atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus. Trumpai ir tik aiškumo sumetimais toliau pateikiami apibendrinti kriterijai:
-
jei įmonės visiškai ar iš dalies yra užsienio kapitalo įmonės ar bendros įmonės, eksportuotojai gali nevaržomai grąžinti kapitalą bei pelną į savo šalį,
-
eksporto kainos ir kiekis, pardavimo sąlygos ir terminai yra nustatomi laisvai,
-
dauguma akcijų priklauso privatiems asmenims; direktorių valdybose esantys ar svarbias vadovaujančias pareigas užimantys valstybės pareigūnai sudaro mažumą, arba turi būti įrodyta, kad įmonė vis dėlto yra pakankamai nepriklausoma nuo valstybės kišimosi,
-
valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą, ir
-
valstybės kišimasis nėra toks, kad būtų galima išvengti nustatytų priemonių, jei atskiriems eksportuotojams nustatytos skirtingos muito normos.
(42)
Atrinkti eksportuojantys gamintojai Becarry Group ir Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd., prašę taikyti RER, taip pat paprašė taikyti IR, jeigu RER jiems nebūtų taikomas. Wonderful Group ir Xinruncheng Group taip pat paprašė taikyti IR.
(43)
Dėl Becarry Group nustatyta, kad dėl 37 konstatuojamojoje dalyje minėto eksporto pardavimo ribojimo nebuvo įmanoma laisvai nustatyti pardavimo, todėl jos IR prašymas buvo atmestas.
(44)
Nustatyta, kad kiti eksportuojantys gamintojai atitinka pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalies sąlygas, todėl jiems gali būti taikomas IR. Remiantis turima informacija padaryta preliminari išvada, kad toliau išvardyti eksportuojantys Kinijos gamintojai atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus reikalavimus dėl IR taikymo:
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd,
-
Xinruncheng Group,
-
Wonderful Group.
3. Normalioji vertė
a) Panašios šalies pasirinkimas
(45)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą eksportuojantiems gamintojams, kuriems netaikomas RER, normalioji vertė nustatoma remiantis vidaus rinkos kainomis arba apskaičiuojama normaliąja verte panašioje šalyje.
(46)
Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad kaip tinkamą panašią šalį normaliajai vertei Kinijoje nustatyti ketina pasirinkti JAV ir paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų.
(47)
Gauta keletas pastabų ir vietoj JAV pasiūlyta keletas kitų šalių, visų pirma Brazilija, Turkija, Nigerija, Tailandas ir Indonezija.
(48)
Todėl Komisija nutarė bendradarbiauti su žinomais šių šalių gamintojais, įskaitant JAV. Tačiau užpildytą klausimyną atsiuntė tik du nagrinėjamojo produkto gamintojai iš JAV. Be to, iš dalies užpildytą klausimyną pateikė Tailando gamintojas, tačiau bet kokiu atveju jo produktų asortimentas nevisiškai prilygo bendradarbiaujančių Kinijos gamintojų asortimentui.
(49)
Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad nagrinėjamojo produkto rinka JAV yra konkurencinga. JAV šalies rinkoje aktyviai veikė keletas gamintojų, o importo apimtis buvo didelė. Atlikus tyrimą taip pat paaiškėjo, kad Kinijos ir JAV kilmės keraminių plytelių fizinės savybės ir naudojimo paskirtis yra iš esmės tos pačios, o gamybos procesai - panašūs.
(50)
Buvo teigiama, kad JAV rinka daugiausia priklauso nuo importo, todėl JAV ir Kinijoje gaminamos skirtingiems rinkos segmentams skirtos keraminės plytelės. Todėl šalies rinkai gaminamų tipų produktai, pagal kuriuos nustatoma normalioji vertė, nebūtų palyginami su tokių tipų produktais, kuriuos Kinija eksportuoja į Sąjungą. Tačiau atlikus tyrimą paaiškėjo, kad JAV produkcijos asortimentas sudarytas iš daugelio tipų produktų, palyginamų su gaminamais Kinijoje ir iš jos eksportuojamais, kaip minėta 49 konstatuojamojoje dalyje.
(51)
Be to, buvo teigiama, kad JAV būtų santykinai nesvarbus pasaulinės keraminių plytelių rinkos dalyvis. Tačiau 2009 m. šios šalies rinkoje pagaminta apie 600 mln. m2, o tai laikoma dideliu kiekiu. Pavyzdžiui, tuo pačiu laikotarpiu Kinija, didžiausia gamintoja pasaulyje, pagamino 2 mlrd. m2.
(52)
Viena šalių teigė, kad JAV yra nustačiusios griežtus kokybės standartus ir, iš tikrųjų, taiko netarifinius barjerus Kinijos importui. Tačiau atlikus tyrimą paaiškėjo, kad, kaip jau buvo minėta, Kinijos importo į JAV apimtis buvo didelė ir sudarė didelę dalį JAV vidaus suvartojimo, todėl atmestas teiginys, kad netarifiniai barjerai JAV turi įtakos importui, o tuo pačiu ir konkurencijai.
(53)
Vietoje patikrinti dviejų bendradarbiaujančių JAV gamintojų atsakyme pateikti duomenys. Galiausiai atsižvelgta tik į vieno gamintojo, kurio patalpose buvo apsilankyta, duomenis, nes nustatyta, kad informacija, kuria remiantis galima pagrįsti normaliąją vertę, yra patikima. Nustatyta, kad antrojo gamintojo, kurio patalpose buvo apsilankyta, duomenys nėra patikimi, todėl jų teko nepaisyti, nes minėtas gamintojas pateikė duomenų tik apie dalį pardavimo vidaus rinkoje, o sąnaudas ir sąskaitas buvo įmanoma susieti tik iš dalies.
(54)
Todėl padaryta preliminari išvada, kad, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalimi, JAV yra tinkama ir pagrįsta panaši šalis.
b) Normaliosios vertės nustatymas
(55)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu normalioji vertė nustatyta pagal panašios šalies gamintojo pateiktą patikrintą informaciją, kaip nurodyta toliau.
(56)
Nustatyta, kad, palyginti su bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų į Sąjungą eksportuojamu nagrinėjamojo produkto kiekiu, JAV gamintojas vidaus rinkoje parduoda tipišką panašaus produkto kiekį.
(57)
Tiriamuoju laikotarpiu nustatyta, kad JAV gamintojo gaminamas visų tipų panašus produktas vidaus rinkoje buvo parduodamas nesusijusiems pirkėjams įprastomis prekybos sąlygomis. Tačiau dėl JAV gaminamo ir parduodamo panašaus produkto ir dėl iš Kinijos į Sąjungą eksportuojamo nagrinėjamojo produkto kokybės skirtumų nutarta, kad tam tikrų tipų produkto normaliosios vertės apskaičiavimas būtų tinkamesnis sprendimas, siekiant atsižvelgti į šiuos skirtumus ir užtikrinti sąžiningą konkurenciją, kaip nurodyta 61 konstatuojamojoje dalyje.
(58)
Normalioji vertė apskaičiuota prie JAV gamintojo gamybos sąnaudų pridėjus pardavimo, bendrąsias ir administracines (toliau - PBA) išlaidas ir pelną. Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalimi, pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų suma ir pelnas buvo nustatyti pagal faktinius duomenis apie JAV gamintojo gaminamo panašaus produkto gamybą ir pardavimą vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis.
c) Eksportuojančių gamintojų eksporto kainos
(59)
Atrinktų Kinijos eksportuotojų eksporto kainos buvo grindžiamos pirmajam nepriklausomam pirkėjui faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis. Kai Sąjungoje buvo parduodama per susijusį importuotoją, kainos buvo apskaičiuojamos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį. Koreguotos visos sąnaudos, patirtos nuo importo iki perpardavimo, įskaitant pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas ir pelną. Nustatant pelno dydį naudotas už nagrinėjamąjį produktą susijusio importuotojo gautas pelnas, nes faktinis susijusio importuotojo pelnas laikytas nepatikimu dėl eksportuojančio gamintojo ir susijusio importuotojo ryšių.
d) Palyginimas
(60)
Dempingo skirtumai nustatyti lyginant individualias atrinktų eksportuotojų eksporto kainas EXW sąlygomis ir pardavimo vidaus rinkoje kainas arba, prireikus, apskaičiuotąją normaliąją vertę.
(61)
Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, koreguojant pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Normalioji vertė buvo pakoreguota, atsižvelgiant į skirtingas savybes (daugiausia dėl originaliosios įrangos gamintojo prekės ženklo) ir į tam tikrų tipų produktų, kurių negamina panašios šalies gamintojas, kokybės skirtumus (mažesnes neporcelianinių plytelių gamybos sąnaudas). Prireikus atlikti kiti koregavimai, atsižvelgiant į jūrų frachto, draudimo, tvarkymo ir papildomas išlaidas, pakavimo, kreditų ir banko mokesčius bei komisinius, jei jie, kaip nustatyta, visais atvejais buvo pagrįsti, tikslūs ir pagrįsti patikrintais įrodymais.
4. Dempingo skirtumai
a) Atrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, kuriems taikomas IR
(62)
Kaip nustatyta, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalimis dempingo skirtumai atrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, kuriems taikomas IR, buvo nustatyti remiantis panašiai šaliai nustatytos vidutinės svertinės normaliosios vertės ir kiekvienos bendrovės vidutinės svertinės nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą kainos palyginimu.
(63)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinojo dempingo skirtumai yra tokie:
Laikinojo dempingo skirtumas
Group Xinruncheng
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
36,6 %
Wonderful Group
26,2 %
b) Visi kiti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai
(64)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalimi, dempingo skirtumas kitiems neatrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems Kinijos gamintojams buvo apskaičiuotas kaip atrinktų eksportuojančių gamintojų taikomo dempingo skirtumų svertinis vidurkis.
(65)
Dempingo skirtumas atrinktam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam Kinijos gamintojui (Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd), kuriam netaikomas IR, irgi buvo apskaičiuotas taip, kaip aprašyta 64 konstatuojamojoje dalyje.
c) Visi kiti (nebendradarbiaujantys) eksportuojantys gamintojai
(66)
Visiems kitiems nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems Kinijos gamintojams taikomas dempingo skirtumas visos šalies mastu nustatytas pagal eksportuojančiam gamintojui nustatytus didžiausius dempingo skirtumus, susijusius su reprezentatyvaus tipo produktu.
(67)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinasis svertinis vidutinis dempingo skirtumas ir dempingo lygis visos šalies mastu yra tokie:
Atrankinis svertinis vidurkis, nustatytas bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, kurie nebuvo atrinkti arba kuriems netaikomas IR (žr. I priedą)
32,3 %
Likusiems nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams
73,0 %
D. ŽALA
1. Sąjungos gamyba ir Sąjungos pramonė
(68)
Kaip minėta 8 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos keraminių plytelių pramonė yra itin susiskaidžiusi. Keramines plyteles gamina daugiau kaip 500 gamintojų.
(69)
Kaip jau buvo minėta, Sąjungos pramonė suskirstyta į tris segmentus: mažųjų, vidutinių ir didelių bendrovių. Mažosioms bendrovėms priskiriama pusė visos Sąjungos produkcijos.
(70)
Apytikriai apskaičiuota, kad nacionalinių ir Europos asociacijų pateikti duomenys susiję su 75 % Sąjungos produkcijos. Buvo atliktas šių duomenų ir atskirų gamintojų bei nacionalinių asociacijų pateiktų duomenų, taip pat tokiuose statistikos šaltiniuose kaip PRODCOM esančių duomenų kryžminis patikrinimas. Likusios produkcijos apimtis ir vertė buvo nustatyti ekstrapoliacijos būdu, remiantis tais pačiais informacijos šaltiniais. Remiantis tuo, kas buvo pateikta, nustatyta, kad TL Sąjungos produkcija sudarė 895 mln. m2. Remiantis pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalimi ir 5 straipsnio 4 dalimi, Sąjungos pramonei priskiriami visi Sąjungos gamintojai, kuriems priklauso visa Sąjungos produkcija ir kurie nuo šiol vadinami Sąjungos pramone.
2. Sąjungos suvartojimas
(71)
Sąjungos suvartojimas nustatytas pagal Eurostato duomenis, Sąjungos gamintojų Sąjungos rinkoje parduotą kiekį sudėjus su importuotu kiekiu. Duomenys apie visą Sąjungos parduotą nagrinėjamojo produkto kiekį pagrįsti nacionalinių ir Europos gamintojų asociacijų pateiktais ir patikrintais duomenimis. Viso Sąjungos pardavimo ekstrapoliacija atlikta remiantis asociacijų ir PRODCOM duomenimis.
(72)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu, t. y. nuo 2007 m. iki TL, Sąjungos suvartojimas sumažėjo 29 %, o didžiausias nuosmukis (13 %) įvyko 2007-2008 m. Palyginti su 2009 m., TL suvartojimas sumažėjo 8 %
1 lentelė
Suvartojimas
Apimtis (tūkst. m2)
2007
2008
2009
TL
+ Bendras importo kiekis
157 232
140 715
115 676
119 689
+ Sąjungos produkcija, parduota Sąjungos rinkoje
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Indeksas (2007 m. = 100)
100
86
78
70
= Suvartojimas
1 432 718
1 239 807
1 107 880
1 014 829
Indeksas (2007 m. = 100)
100
87
77
71
Sumažėjimas per metus
- 13 %
- 11 %
- 8 %
3. Importas iš Kinijos
3.1. Nagrinėjamojo produkto importo apimtis, rinkos dalis ir importo kainos
(73)
Importo iš Kinijos apimtis, rinkos dalis ir vidutinės kainos kito, kaip nurodyta toliau. Ši kiekio ir kainų raida pagrįsta Eurostato duomenimis.
2 lentelė
Importas iš Kinijos
Apimtis (tūkst. m2)
2007
2008
2009
TL
Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis
68 081
65 122
62 120
66 023
Indeksas (2007 m. = 100)
100
96
91
97
Pokytis per metus
- 4 %
- 5 %
+ 6 %
Importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis
4,8 %
5,3 %
5,6 %
6,5 %
Importo iš nagrinėjamosios šalies kaina (EUR už m2)
4,7
4,9
4,4
4,5
Indeksas (2007 m. = 100)
100
105
95
97
Pokytis per metus
+ 4 %
- 10 %
+ 2 %
(74)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu bendra importo iš Kinijos apimtis sumažėjo 3 % ir TL sudarė maždaug 66 mln. m2. Ši mažėjimo tendencija sutampa su suvartojimo mažėjimo tendencija, tačiau nėra tokia pastebima ir yra būdinga 2007-2009 m. Nuo 2009 m. iki TL importo iš Kinijos apimtis padidėjo 6 % Be to, atsižvelgiant į visą nagrinėjamąjį laikotarpį, Kinijos importo rinkos dalis padidėjo 35 % - nuo 4,8 % 2007 m. iki 6,5 % TL.
(75)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Kinijos kainos sumažėjo 4 % - nuo 4,7 EUR už m2 iki 4,5 EUR už m2.
3.2. Priverstinis kainų mažinimas
(76)
Analizuojant priverstinį kainų mažinimą, prie kainų EXW sąlygomis lygio priderintos vidutinės svertinės Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis iš Kinijos importuoto kiekvieno tipo produkto kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytomis remiantis CIF ir tinkamai pakoreguotomis atsižvelgiant į galiojančius muitus, išlaidas po importo ir prekybos lygį.
(77)
Palyginus išaiškėjo, kad nagrinėjamojo produkto importo Sąjungoje TL kainos buvo tokios, kad Sąjungos pramonės kainos turėjo būti priverstinai sumažintos. Sąjungos pramonės kainų procentine dalimi išreikštas priverstinio kainų mažinimo lygis buvo 44-57 % Skaičiavimai grįsti atrinktų Sąjungos gamintojų ir atrinktų eksportuojančių Kinijos gamintojų pateiktais duomenimis.
4. Importas iš trečiųjų šalių, išskyrus Kiniją
(78)
Toliau pateiktoje lentelėje pateikiami duomenys apie importo iš kitų trečiųjų šalių apimtį nagrinėjamuoju laikotarpiu. Kiekio ir kainų raida grindžiamos Eurostato duomenimis.
3 lentelė
Importas iš kitų trečiųjų šalių
2007
2008
2009
TL
Importas iš kitų šalių (tūkst. m2)
89 151
75 593
53 557
53 665
Indeksas (2007 m. = 100)
100
85
60
60
Importo iš kitų šalių rinkos dalis
6,2 %
6,1 %
4,8 %
5,3 %
Vidutinė kaina (EUR už m2)
4,38
4,94
5,35
5,35
Indeksas (2007 m. = 100)
100
113
122
122
Importas iš Turkijos (tūkst. m2)
50 210
44 590
30 930
31 343
Turkijos rinkos dalis
3,5 %
3,6 %
2,8 %
3,1 %
Vidutinė kaina (EUR už m2)
4,35
4,75
5,25
5,32
Importas iš kitų šalių, išskyrus Kiniją ir Turkiją
38 941
31 002
22 627
22 322
Indeksas (2007 m. = 100)
100
80
58
57
Vidutinė kaina (EUR už m2)
4,43
5,21
5,49
5,38
(79)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš trečiųjų šalių sumažėjo 40 % Todėl šio importo rinkos dalis sumažėjo 14 % - nuo 6,2 % iki 5,3 %
(80)
Reikėtų pažymėti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinės importo iš kitų trečiųjų šalių kainos padidėjo 22 % ir visada buvo didesnės nei vidutinės Kinijos eksportuojamų produktų pardavimo kainos (TL jas viršijo19 %).
5. Sąjungos pramonės padėtis
5.1. Bendrosios pastabos
(81)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius ekonominius veiksnius ir rodiklius, turinčius įtakos Sąjungos pramonės būklei.
(82)
Makroekonominiai rodikliai (gamyba, pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas ir dempingo skirtumų dydis) vertinti visos Sąjungos pramonės lygiu. Vertinimas grįstas Europos ir nacionalinių asociacijų pateikta informacija, patikrinta kryžmiškai lyginant su gamintojų pateikta informacija ir turimais oficialiais statistiniais duomenimis.
(83)
Mikroekonominiai rodikliai (vidutinės vieneto kainos, užimtumas, darbo užmokestis, našumas, atsargos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą) nagrinėti Sąjungos gamintojų lygiu. Vertinimas grįstas jų pateikta ir tinkamai patikrinta informacija.
5.2. Makroekonominiai rodikliai
5.2.1. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(84)
Sąjungos pramonės gamyba per nagrinėjamąjį laikotarpį smuko net 32 % Nuosmukis (nagrinėjamuoju laikotarpiu) apskritai atitiko didelį suvartojimo sumažėjimą (nagrinėjamuoju laikotarpiu - 29 %, žr. 72 konstatuojamąją dalį). Tačiau gamybos raida buvo kitokia. 2007-2009 m. ji sumažėjo 32 %, o labiausiai smuko 2008-2009 m. - 23 % Nuo 2009 m. iki TL gamyba stabilizavosi.
4 lentelė
Visa Sąjungos gamyba
2007
2008
2009
TL
Apimtis (tūkst. m2)
Gamyba
1 614 668
1 434 844
1 100 052
1 094 660
Indeksas (2007 m. = 100)
100
89
68
68
(85)
2007-2008 m. Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai sumažėjo 5 %, o nuo 2008 m. iki TL - 2 % Apskritai, nuo 2007 m. iki TL pajėgumų naudojimas sumažėjo 27 %
5 lentelė
Gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
2007
2008
2009
TL
Apimtis (tūkst. m2)
Gamybos pajėgumai
1 849 252
1 760 720
1 720 180
1 718 023
Indeksas (2007 m. = 100)
100
95
93
93
Pajėgumų naudojimas
87 %
81 %
64 %
64 %
Indeksas (2007 m. = 100)
100
93
73
73
5.2.2. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
(86)
Kintant gamybos apimtims, Sąjungos pramonės pardavimas nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje krito tiek, kad jį galima palyginti su suvartojimu, t. y. nagrinėjamuoju laikotarpiu jis smuko 30 % Sąjungos pramonės pardavimo kasmetinio mažėjimo tendencija panašėjo į suvartojimo raidą.
6 lentelė
Pardavimo nesusijusiems pirkėjams apimtis
2007
2008
2009
TL
Apimtis (tūkst. m2)
Pardavimas Sąjungoje
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Indeksas (2007 m. = 100)
100
86
78
70
(87)
Sąjungos pramonės rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 1 procentiniu punktu.
7 lentelė
ES rinkos dalis
2007
2008
2009
TL
Sąjungos rinkos dalis
89 %
89 %
90 %
88 %
Indeksas (2007 m. = 100)
100
100
101
99
5.2.3. Užimtumas ir našumas
(88)
2007-2008 m. užimtumas sumažėjo 11 % Nagrinėjamuoju laikotarpiu jis smuko 16 %
8 lentelė
Užimtumas
2007
2008
2009
TL
Vidutinis laikotarpis
Bendras užimtumas
92 588
82 214
79 518
77 458
Indeksas (2007 m. = 100)
100
89
86
84
(89)
Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, vertinamas kaip vieno darbuotojo metinis našumas, 2007-2008 m. išliko stabilus. Tačiau nuo 2008 m. iki TL našumas smuko 19 %, o tai siejama su gamybos mažėjimu.
9 lentelė
Našumas
2007
2008
2009
TL
Našumas (m2 per metus, vieno darbuotojo)
17 439
17 453
13 834
14 132
Indeksas (2007 m. = 100)
100
100
79
81
5.2.4. Dempingo skirtumo dydis
(90)
Dempingo skirtumai buvo pateikti skirsnyje apie dempingą. Visi nustatyti skirtumai gerokai didesni už de minimis lygį Be to, atsižvelgiant į importo dempingo kaina apimtį ir kainą, faktinio dempingo skirtumo poveikis negali būti laikomas nereikšmingu.
5.3. Mikroekonominiai rodikliai
(91)
Mikroekonominiai rodikliai (atsargos, pardavimo kainos, grynųjų pinigų srautas, pelningumas, investicijų grąža, pajėgumas padidinti kapitalą, investicijos ir darbo užmokestis) buvo nagrinėjami atskirų bendrovių, t. y. atrinktų Sąjungos gamintojų, lygiu.
5.3.1. Bendroji pastaba
(92)
Atliekant kai kurių mikroekonominių rodiklių analizę (pardavimo kainos, gamybos sąnaudų, pelningumo ir investicijų grąžos, t. y. visų ne absoliučiomis vertėmis, o procentais išreikštų rodiklių), konkrečiam segmentui priklausančių atrinktų bendrovių rezultatai buvo įvertinti pagal minėto segmento dalį, atsižvelgiant į visą Sąjungos produkciją (remiantis konkrečia kiekvieno segmento svarba bendrame keraminių plytelių sektoriuje: 52 % - mažųjų bendrovių atveju ir po 24 % vidutinių ir didelių bendrovių atvejais). Atitinkamai užtikrinta, kad didelių bendrovių rezultatai neužgožtų žalos analizės, o ir būtų tinkamai atsižvelgta į mažų bendrovių, kurioms tenka didžiausia Sąjungos produkcijos dalis, padėtį.
5.3.2. Atsargos
(93)
Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu absoliutus Sąjungos pramonės laikotarpio pabaigos atsargų lygis sumažėjo 14 %, šis lygis, išreikštas procentais ir palygintas su gamyba, gerokai padidėjo (37 %).
10 lentelė
2007
2008
2009
TL
Atsargos (tūkst. m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Indeksas (2007 m. = 100)
100
105
82
86
Atsargos, išreikštos procentais ir palygintos su gamyba
43 %
49 %
55 %
59 %
Indeksas (2007 m. = 100)
100
114
128
137
(94)
Atsargų padidėjimas - išraiškingas žalos įrodymas. Sektoriui priklausančios bendrovės atsargų paprastai turi trims gamybos mėnesiams, tačiau dėl Kinijos importo dempingo kaina poveikio jos sukaupė atsargų šešiems gamybos mėnesiams. Iš tikrųjų, pastebėta, kad kasmet atsargos nuolat didėjo - nuo 43 % 2007 m. iki 59 % TL.
(95)
Šį atsargų padidėjimą galima paaiškinti tuo, kad eksportuojantys Kinijos gamintojai daugiausia dėmesio skirdavo didelėms vienodų produktų partijoms, o Sąjungos pramonės siūlomi produktai pasižymėdavo daug didesne tipų, spalvų ir dydžių įvairove. Siekdama per labai trumpą laiką reaguoti į itin specifinius užsakymus, Sąjungos pramonė turėjo didinti atsargas.
5.3.3. Pardavimo kainos
(96)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės parduodamo vieneto kainos padidėjo 10 %
11 lentelė
Vieneto kaina ES rinkoje
2007
2008
2009
TL
Sąjungos parduodamo vieneto kaina (EUR už m2)
8,0
8,4
8,7
8,8
Indeksas (2007 m. = 100)
100
104
108
110
(97)
Kainų padidėjimą lėmė įvairūs veiksniai. Visų pirma, kilo būtinybė kompensuoti tuo pačiu laikotarpiu 14 % išaugusių gamybos sąnaudų padidėjimą (žr. 106 konstatuojamąją dalį). Kainos dar ūgtelėjo dėl atsargų padidėjimo (žr. 95 konstatuojamąją dalį) ir dėl Sąjungos pramonės siūlomo produktų asortimento pasikeitimo. Kinijoje daugiausia dėmesio buvo skiriama vienodų produktų eksportui didelėmis partijomis. Sąjungos pramonei daugiausia dėmesio teko skirti mažoms nagrinėjamojo produkto partijoms; paklausa buvo mažiau vienarūšė ir jai buvo būdingi maži kiekiai ir didesnė tipų, spalvų ir dydžių įvairovė.
(98)
Tačiau, nepaisant vieneto kainų padidinimo, Sąjungos pramonė negavo planuoto pelno. Iš tikrųjų, mažųjų bendrovių segmento veikla tapo nuostolinga.
(99)
Importo iš Kinijos kainų raida aprašyta 75 konstatuojamojoje dalyje. Kaip matosi, šios kainos neatitiko Sąjungos pramonės raidos ir nuolat buvo mažesnės. TL Kinijos nustatytos kainos buvo perpus mažesnės nei Sąjungos pramonės kainos.
5.3.4. Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijų grąža, pajėgumas padidinti kapitalą, investicijos ir darbo užmokestis
(100)
Kaip buvo minėta, gamybos sąnaudos padidėjo labiau nei pardavimo kainos. Nagrinėjamuoju laikotarpiu sąnaudoms padidėjus 14 %, Sąjungos pramonė sugebėjo savo kainas padidinti tik 9 % Pelningumas tada smuko nuo 3,9 % 2007 m. iki 0,4 % TL. Mažiausią pelną pramonė gavo 2009 m., kuriais ji nesugebėjo padengti sąnaudų ir patyrė 1,2 % nuostolio. Iš visų trijų segmentų labiausiai nukentėjo mažųjų bendrovių segmentas, kurio veikla nuo 2008 m. buvo nuostolinga. Nors didelių ir vidutinių bendrovių pelningumas gerokai sumažėjo, jos sugebėjo produkciją parduoti taip, kad gautų kad ir netvarų, bet kuklų pelną.
(101)
Didelių ir vidutinių bendrovių gauto pelno negalima atskleisti dėl konfidencialumo. Apskaičiuojant pelną didelių bendrovių segmente remtasi vienos bendrovės duomenimis, tačiau atskleidus vidutinių bendrovių rezultatus, kitos bendrovės galėtų apskaičiuoti kitų segmentų pelną, nes yra žinomas bendras svertinis pelnas.
12 lentelė
Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijų grąža, investicijos ir darbo užmokestis
2007
2008
2009
TL
Sąjungos pardavimo nesusijusiems pirkėjams grynasis pelnas (% grynojo pardavimo)
3,9 %
0,6 %
- 1,2 %
0,4 %
Grynųjų pinigų srautas (tūkst. EUR)
86 663
55 131
41 599
40 256
Indeksas (2007 m. = 100)
100
64
48
46
Investicijų grąža (grynasis pelnas kaip investicijų grynosios buhalterinės vertės procentinis kiekis)
8,3 %
4,0 %
- 0,5 %
1,1 %
Grynosios investicijos (tūkst. EUR)
15 733
15 673
11 005
11 283
Indeksas (2007 m. = 100)
100
100
70
72
Vieno darbuotojo metinės darbo sąnaudos
38 910
39 714
37 366
37 242
Indeksas (2007 m. = 100)
100
102
96
96
(102)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu grynųjų pinigų srauto, kuris reiškia pramonės gebėjimą finansuoti savo veiklą, raida liko teigiama. Tačiau nuo 2007 m. iki TL jis sumažėjo maždaug 54 %
(103)
Per visą nagrinėjamąjį laikotarpį investicijų grąža iš esmės atitiko pelningumo raidą.
(104)
Nuo 2007 m. iki TL metinis Sąjungos pramonės investicijų į nagrinėjamąjį produktą srautas sumažėjo 28 %
(105)
Nuo 2007 m. iki TL vidutinis darbuotojų darbo užmokestis sumažėjo 4 %
5.3.5. Gamybos sąnaudos
13 lentelė
Gamybos sąnaudos
2007
2008
2009
TL
Gamybos sąnaudos (EUR/m2)
7,7
8,3
8,8
8,8
Indeksas
100
108
114
114
(106)
Kaip nurodyta šioje lentelėje, nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos sąnaudos padidėjo 14 % Šį padidėjimą lėmė atsargų padidėjimas (žr. 95 konstatuojamąją dalį) ir Sąjungos pramonės siūlomo produktų asortimento pasikeitimas (didesnė tipų, spalvų ir dydžių įvairovė), tuo tarpu Kinijos importas iš esmės buvo sudarytas iš didelių vienodos produkcijos partijų. Siekdama per labai trumpą laiką reaguoti į itin specifinius užsakymus ir užtikrinti didesnę produktų įvairovę, Sąjungos pramonė turėjo didinti atsargas.
6. Išvada dėl žalos
(107)
Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu pablogėjo tokie žalos rodikliai, kaip gamybos apimtis, pajėgumų naudojimas, pardavimas nesusijusiems pirkėjams ir užimtumas. Nors negalima nepastebėti, kad neigiama suvartojimo raida turėjo neigiamo poveikio Sąjungos pramonei, pažymėtina, kad dėl kainų spaudimo Kinijos importo rinkos dalis visgi padidėjo.
(108)
Be to, nagrinėjamuoju laikotarpiu gerokai nukentėjo su Sąjungos gamintojų finansine veikla susiję žalos rodikliai, kaip antai pelningumas, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautas. Išraiškingas žalos įrodymas - nagrinėjamuoju laikotarpiu ypač padidėjusios atsargos (37 %). Šį padidėjimą galima paaiškinti tuo, kad eksportuojantys Kinijos gamintojai daugiausia dėmesio skirdavo didelėms vienodų produktų partijoms, o Sąjungos pramonės siūlomi produktai pasižymėdavo daug didesne tipų, spalvų ir dydžių įvairove. Siekdama per labai trumpą laiką reaguoti į itin specifinius užsakymus ir užtikrinti didesnę produktų įvairovę, Sąjungos pramonė turėjo didinti atsargas.
(109)
Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pardavimo kainos ir padidėjo, tai iš esmės įvyko dėl gamybos sąnaudų padidėjimo. Apskritai, pelningumas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo. Iš tikrųjų, mažųjų bendrovių segmento, sudariusio pusę Sąjungos pramonės, veikla nuo 2008 m. tapo nuostolinga. Taigi, net padidinusi pardavimo kainas, pramonė nesugebėjo gauti pakankamai pelno. Tačiau pramonė negalėjo didinti pardavimo kainų tiek, kad užtikrintų ilgalaikiam gyvybingumui būtiną pelno dydį.
(110)
Atlikus kainų raidos analizę, remiantis Eurostato duomenimis, paaiškėjo, kad importo iš Kinijos dempingo kaina ir Sąjungos pramonės kainų skirtumas padidėjo nuo maždaug 40 % 2007 m. ir 2008 m. iki maždaug 50 % 2009 m. ir TL.
(111)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad Sąjungos pramonei buvo daroma materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.
E. PRIEŽASTINIS RYŠYS
1. Įvadas
(112)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis nagrinėta, ar Sąjungos pramonei materialinę žalą padarė importas dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies. Nagrinėti kiti žinomi veiksniai, išskyrus importą dempingo kaina, galėję daryti žalą Sąjungos pramonei, siekiant užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta žalai, susijusiai su importu dempingo kaina.
2. Importo iš Kinijos poveikis
(113)
Eksportuojančių Kinijos gamintojų rinkos dalies didėjimas nagrinėjamuoju laikotarpiu sutapo su Sąjungos pramonės pelno sumažėjimu ir pastebimu jos atsargų padidėjimu.
(114)
Jis taip pat sutapo su Sąjungos suvartojimo sumažėjimu. Tačiau nors 2007-2009 m. Kinijos importo apimtis sumažėjo devyniais procentiniais punktais, kaip ir suvartojimas (nors pastarasis mažėjo kitokiu tempu - per tą patį laikotarpį smuko 23 procentiniais punktais), nuo 2007 m. Kinijos rinkos dalis nuolat augo. Be to, nuo 2009 m. iki TL Kinijos importas padidėjo šešiais procentiniais punktais, nepaisant to, kad suvartojimas sumažėjo dar šešiais procentiniais punktais.
(115)
Per visą nagrinėjamąjį laikotarpį Kinijos importo ir Sąjungos pramonės kainų skirtumas (remiantis Eurostato statistiniu vidurkiu) buvo itin didelis. Tai, kad dar 2007 m. jis jau viršijo 40 %, gali reikšti, kad eksportuojantys Kinijos gamintojai kainų strategiją ėmė taikyti prieš ekonomikos krizę. Be to, po krizės šis skirtumas padidėjo ir TL išaugo iki 50 %
(116)
Kinijos importui tenkančios rinkos dalies didėjimas ir kainų mažėjimas bei Sąjungos ir Kinijos kainų skirtumo didėjimas sutapo su Sąjungos pramonės padėties pablogėjimu.
3. Kitų veiksnių poveikis
3.1. Importo iš trečiųjų šalių, išskyrus Kiniją, poveikis
(117)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš trečiųjų šalių apimtis sumažėjo 40 % Be to, tuo pačiu laikotarpiu šiek tiek sumažėjo minėto importo rinkos dalis (apie 1 %). Minėto importo kainos tapo palyginamos su Kinijos kainomis 2007 m., tad 2009 m. kainų skirtumas padidėjo iki 18 %, o TL - iki 16 %
(118)
Turkija yra antrasis pagal didumą eksportuotojas į Sąjungą, o jos rinkos dalis TL sudarė 3 % Nagrinėjamuoju laikotarpiu ši rinkos dalis liko pastovi (nežymiai sumažėjo - 0,4 %). Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Turkijos apimtis sumažėjo 37 % Nors Turkijos importo kainos buvo mažesnės nei Sąjungos pramonės (nagrinėjamuoju laikotarpiu - maždaug 40 %), 22 % padidėjus Turkijos kainoms, Turkijos ir Kinijos importo kainų skirtumas 2009 m. ir TL padidėjo iki 16 % Atsižvelgiant į šias aplinkybes, negalima atmesti prielaidos, kad dėl importo iš trečiųjų šalių, išskyrus Kiniją, materialinė žala Sąjungos pramonei galėjo padidėti tik labai nežymiai. Tačiau dėl to priežastinis ryšys su importu iš Kinijos dempingo kaina nenutrūko.
4. Didelio Sąjungos pramonės susiskaidymo poveikis
(119)
Sąjungos plytelių pramonė yra itin susiskaidžiusi. Tačiau bendras bendrovių skaičius nagrinėjamuoju laikotarpiu gerokai sumažėjo dėl verslo konsolidavimo proceso, kuris vyko paskutinius du dešimtmečius. Tačiau svarbiausia paaiškėjo atlikus tyrimą: tose valstybėse narėse, kurių produkcija užima didžiausią dalį ir kuriose tuo pačiu susiskaidymas yra labiau pastebimas, bendrovės veikė grupėmis. Ši struktūra užtikrina efektyvų resursų pasiskirstymą. Iš tikrųjų, esant susiskaidymui didelės bendrovės gali sudaryti subrangos sutartis su mažosiomis bendrovėmis dėl tam tikrų tipų produktų gamybos (įvairių spalvų, dydžių ir t. t.). Padedama mažųjų bendrovių pramonė gali užtikrinti spartų daugelio tipų produktų tiekimą. Tai tapo itin svarbu, atsižvelgiant į Kinijos konkurencingumą prekiaujant didelėmis vienodų produktų partijomis, kai neįmanoma lanksčiai pasirinkti dizaino, spalvų ir t. t. Šiomis aplinkybėmis negalima nustatyti priežastinio ryšio tarp Sąjungos pramonės susiskaidymo ir padėties pablogėjimo nagrinėjamuoju laikotarpiu.
4.1. Ekonomikos krizės poveikis
(120)
Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad ekonomikos krizė neabejotinai turėjo poveikio Sąjungos pramonės padėčiai.
(121)
Poveikis daugiausia buvo susijęs su statybos pramonės nuosmukiu, matomu iš sumažėjusio keraminių plytelių naudojimo. Apskritai, 2009 m. bendrų ES statybos darbų sumažėjimas sudarė 7,5 % (3) Bendros ekonominės aplinkos poveikio statybos pramonei tikslumas priklausytų nuo konkretaus minėtos pramonės segmento. (4) 2009 m. daugiausia sumažėjo statybos darbų naujų pastatų ir privačių negyvenamosios paskirties pastatų statybos segmentuose. Iš kitos pusės, poveikis civilinei inžinerijai buvo mažesnis, o visuomeninės paskirties negyvenamųjų pastatų segmentas 2009 m. netgi išaugo 1,1 % Remiantis Europos statybos pramonės federacijos duomenimis, šios tendencijos atitiko nacionaliniuose fiskalinių paskatų paketuose numatytas vyriausybių pastangas išlaikyti ar netgi padidinti išlaidas visuomeninės paskirties pastatams ir infrastruktūrai. Su efektyvaus energijos vartojimo sprendimais susijusios fiskalinės paskatos taip pat sumažino ekonominio nuosmukio poveikį renovacijos ir priežiūros darbams.
(122)
Minėti pokyčiai turėjo teigiamo poveikio renovacijos ir priežiūros darbų segmentams (teigiamo poveikio naudotojų pramonės gamybai, pardavimui ir pelningumui, kadangi mažmeninės prekybos segmente pelno dydis yra didesnis). Bet kokiu atveju ekonominio nuosmukio poveikis minėtiems segmentams buvo mažesnis.
(123)
Buvo atlikta toliau pateikta analizė ir nustatyta, kad, nors ekonominis nuosmukis ir galėjo turėti poveikio Sąjungos pramonės padėčiai, tikroji Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastis buvo importas iš Kinijos dempingo kaina.
(124)
Visų pirma, atlikus tyrimą paaiškėjo, kad TL statybos pramonė ėmė atsigauti po ekonominio nuosmukio padarinių, tačiau Sąjungos pramonės rodiklių raida ir toliau prastėjo.
(125)
Antra, svarbus aspektas yra atsargų raida, kuri šiuo atveju laikoma išraiškingu žalos įrodymu (žr. 93 konstatuojamąją dalį). Pastebėta, kad kasmet atsargos pakankamai nuosekliai didėjo. Toks nuolatinis didėjimas reiškia, kad, iš tikrųjų, Sąjungos pramonė daugiausia patirdavo nuolatinį eksportuojančių Kinijos gamintojų spaudimą. Jeigu atsargų padidėjimo priežastimi būtų ekonominis nuosmukis, krizės metais greičiausia būtų pastebėtas žymus padidėjimas, o ne nuosekli raida per visą nagrinėjamąjį laikotarpį.
(126)
Galiausiai, nagrinėjant duomenis apie pelningumą, ypač mažųjų bendrovių, kurioms TL priklausė beveik 50 % Sąjungos produkcijos, paaiškėjo, kad dar 2007 m. minėtų bendrovių gautas pelnas (0,3 %) buvo iš tiesų labai kuklus, o vėliau jų veikla tapo nuostolinga. Tai leidžia daryti prielaidą, kad jų padėtis ėmė blogėti jau prieš krizę.
(127)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikoma, kad ekonominė Sąjungos pramonės padėtis daugiausia pablogėjo dėl importo iš Kinijos dempingo kaina. Net jeigu ekonomikos krizė ir prasidėjęs paklausos mažėjimas galėjo prisidėti prie Sąjungos pramonei daromos žalos, jų poveikis veikiausiai nebuvo toks, kad nutrūktų nustatytas importo iš Kinijos dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšys.
4.2. Pareiškimai dėl sau padarytos žalos
(128)
Vienas importuotojas pareiškė, kad pagrindinė žalos priežastis buvo Lenkijos plytelių gamintojų produktų pardavimas maža kaina. Šiuo klausimu reikėtų pabrėžti, kad žalos analizę reikėtų atlikti atsižvelgiant į visos Sąjungos pramonę, o ne į vieną jos dalių. Nepaisant to, Komisija išnagrinėjo Lenkijos rinkos padėtį, remdamasi turima informacija (primenama, kad atrinktoji Lenkijos bendrovė nutarė nebebendradarbiauti, ir jokia kita Lenkijos bendrovė nesutiko bendradarbiauti).
(129)
Visų pirma, nustatyta, kad, palyginti su likusia Sąjungos rinka, TL Lenkijos pardavimo apimtis sudarė mažesnę nei 3 % rinkos dalį.
(130)
Antra, jeigu Lenkijos bendrovės būtų bendradarbiavusios atliekant tyrimą ir, atliekant priverstinio kainų mažinimo analizę, būtų buvę atsižvelgta į jų kainas, tai būtų turėję labai menką poveikį bendram priverstinio kainų mažinimo vertinimui. Lenkijos bendrovei nesutikus bendradarbiauti, nebuvo išsamios informacijos apie kainas pagal produkto kontrolės numerius. Bet netgi pasirinkus didžiausio poveikio atvejį ir darant prielaidą, kad apskaičiuojant būtų vertinamas visas Lenkijos pardavimas, poveikis būtų buvęs nedidelis ir nebūtų pakeitęs bendro vaizdo, atsižvelgiant į santykinai mažą pardavimo apimtį (5).
(131)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, Lenkijos pardavimo poveikis Sąjungos pramones patirtai žalai buvo nežymus, jeigu jis iš viso buvo.
(132)
Remiantis kitu pareiškimu, kuriuo tvirtinama apie sau padarytą žalą, kai kurie Sąjungos gamintojai savo katalogus papildydavo iš Kinijos importuojamomis plytelėmis ir jas parduodavo, naudodami savo prekės ženklą. Tačiau šis pareiškimas nebuvo pagrįstas jokiais įrodymais, be to, iš surinktų per tyrimą įrodymų paaiškėjo, kad minėtas importas buvo nedidelis. Taigi, negalima daryti išvados, kad minėtu ES gamintojų importu prisidėta prie Sąjungos pramonės patirtos žalos.
5. Sąjungos pramonės eksportas
(133)
Eksportas taip pat nagrinėtas kaip vienas su importu dempingo kaina nesusijusių žinomų veiksnių, galėjusių daryti žalą Sąjungos pramonei, siekiant užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta žalai, susijusiai su importu dempingo kaina. Atlikus Eurostato duomenų analizę paaiškėjo, kad, iš tikrųjų, eksportas iš Sąjungos sumažėjo 44 % Tačiau minėto eksporto kaina padidėjo 32 % Atrinktų bendradarbiaujančių gamintojų atveju sumažėjimas buvo mažiau pastebimas (24 %). Atlikus tyrimą taip pat paaiškėjo, kad eksporto dalis, išreikšta kaip viso Sąjungos pramonės pardavimo apimties procentinė dalis, padidėjo nuo 17 % 2007 m. iki 19 % 2009 m. Be to, net jeigu bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų eksporto apimtis ir sumažėjo, minėtas sumažėjimas buvo mažiau pastebimas nei pardavimo Sąjungos rinkoje nuosmukis (eksporto apimtis sumažėjo 24 %, kai tuo tarpu Sąjungos pardavimo - 30 %). Taigi, nutarta, kad sumažėjusia eksporto apimtimi negalima paaiškinti, kodėl Sąjungos pramonė patyrė tokio lygio žalą.
(134)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad Sąjungos pramonės eksportu neprisidėta prie Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos.
6. Išvada dėl priežastinio ryšio
(135)
Padaryta išvada, kad tarp Sąjungos pramonės patirtos žalos ir importo iš Kinijos dempingo kaina yra priežastinis ryšys. Ekonomikos krizė ir importas iš trečiųjų šalių, išskyrus Kiniją, turėjo poveikio Sąjungos pramonės padėčiai, tačiau nebuvo tokie, kad dėl jų nutrūktų nustatytas importo iš Kinijos dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastinis ryšys.
(136)
Remiantis pateikta visų žinomų veiksnių poveikio Sąjungos pramonės padėčiai analize, daroma preliminari išvada, kad tarp importo iš Kinijos dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos TL yra priežastinis ryšys.
F. SĄJUNGOS INTERESAI
1. Sąjungos pramonės interesai
(137)
Europos gamintojų asociacijos („Cerame-Unie“) ir pagrindinių nacionalinių gamintojų asociacijų bendradarbiavimo ir pagalbos mastai buvo dideli. Be to, nė vienas Sąjungos gamintojas nepareiškė prieštaravimų dėl tyrimo inicijavimo ar priemonių nustatymo. Tai reiškia, kad priemonių nustatymas tikrai atitinka Sąjungos gamintojų interesus.
(138)
Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad Sąjungos pramonei materialinę žalą daro importo dempingo kaina, dėl kurio priverstinai mažintos Sąjungos pramonės kainos, poveikis, kaip nurodyta 76 konstatuojamojoje dalyje ir kt.
(139)
Galima tikėtis, kad Sąjungos pramonei duos naudos priemonės, kurios turėtų sustabdyti tolesnį maža dempingo kaina importuojamų produktų srautą.
(140)
Nenustačius priemonių, tikėtina, kad ir toliau keraminės plytelės būtų importuojamos maža dempingo kaina, o gal jų kiekis net dar labiau padidėtų. Dėl importo iš Kinijos dempingo kaina spaudimo pardavimo kainoms, Sąjungos gamintojų pardavimo kainos ir pelnas toliau mažėtų.
(141)
Kadangi Sąjungos pramonės finansinė padėtis ir pelningumas nėra pakankamai geri, kad ji pajėgtų atlaikyti tolesnį importo dempingo kaina, dėl kurio jos kainos buvo priverstinai labai sumažintos, spaudimą kainoms, susiklosčius tokiai padėčiai didžiulė dalis ES gamintojų tikriausiai palaipsniui nutrauktų veiklą.
2. Importuotojų interesai
(142)
Bendradarbiaujantiems nesusijusiems importuotojams ir naudotojams priklausė maždaug 6 % viso importo iš Kinijos apimties. Vykdant atranką (žr. 15 konstatuojamąją dalį), atrinkti septyni nesusiję importuotojai (vienas iš jų - naudotojas). Jiems teko maždaug 5 % viso importo iš Kinijos. Bendradarbiaujantys importuotojai daugiausia prekiavo plytelėmis, išskyrus vieną jų, kurio prekyba plytelėmis tesudarė nedidelę dalį viso verslo. Palyginti su visu minėtų bendradarbiaujančių importuotojų pirkimu, jų importo iš Kinijos dalis buvo itin didelė (daugiau kaip 3/4). Nors ir atrodo, kad yra galimybių kompensuoti Kinijos importo kainos padidinimą, kadangi importuotojai minėtam importui taiko maždaug 50 % dydžio antkainį, paprastai jie skelbia, kad pelnas sudaro apie 5 %
(143)
Taigi, jeigu priemonės būtų nustatytos, grynai sąnaudų požiūriu, jos greičiausiai turėtų poveikio importuotojų verslui.
(144)
Tačiau atlikus tyrimą paaiškėjo, kad importuotojai ir naudotojai gali pereiti prie produktų, tiekiamų iš trečiųjų šalių arba iš pačios Sąjungos. Pakeisti tiriamą produktą labai paprasta, nes jis gaminamas keliose šalyse - ir Sąjungoje, ir už jos ribų (Turkijoje, Jungtiniuose Arabų Emyratuose, Egipte, Pietryčių Azijoje, Brazilijoje ir kt.).
(145)
Vienas importuotojas pareiškė, kad, inicijavus tyrimą, jis mėgino pakeisti tiekėjus, tačiau nesėkmingai. Kita vertus, kitas importuotojas pareiškė, kad jie jau ėmėsi šios veiklos tyrimo metu ir ją sėkmingai užbaigė. Trečiasis pareiškė, kad jis įtrauktų į savo investicijų portfelį gamintojus, kurie nėra iš Kinijos, ir kad tai būtų lengva padaryti.
(146)
Todėl daroma preliminari išvada, kad nustatytos priemonės netrukdytų Sąjungos importuotojams panašių produktų įsigyti iš kitų šaltinių. Be to, antidempingo muitų tikslas - ne užblokuoti konkrečius prekių tiekimo šaltinius, tačiau atkurti vienodas konkurencijos sąlygas ir kovoti su nesąžiningos prekybos praktika.
(147)
Galiausiai, pakankamai žemas nesusijusių importuotojų bendradarbiavimo lygis galėtų reikšti, kad nustatytos priemonės neturėtų didelio poveikio jų veiklai.
3. Naudotojų interesai
(148)
Komisija kreipėsi į dvi dideles Sąjungos naudotojų asociacijas.
(149)
Statybos sektorius, atstovaujamas Europos statybos pramonės federacijos, nutarė aktyviai nebendradarbiauti atliekant tyrimą. Minėta federacija atsakė į pirmąją Komisijos užklausą, tačiau po to nustojo bendradarbiauti, kadangi jos nariai buvo nesuinteresuoti.
(150)
Šis žemas naudotojų bendradarbiavimo lygis reikštų, kad sektorius iš esmės yra nepriklausomas nuo Kinijos importo arba kad priemonės jam nepadarytų didelės žalos. Kalbant apie statybų sektorių, šis pastebėjimas labai teisingas, nes jame, kaip tikrinamojo vizito metu pareiškė gamintojai, sąnaudos keraminėms plytelėms sudaro tik nedidelę dalį galutinių sąnaudų. Tai būtų pagrįsta, atsižvelgiant į sąnaudas kitoms medžiagoms, naudojamoms naujų pastatų statybai ar renovacijai. Be to, kaip jau buvo minėta, būtų galima palyginti lengvai pakeisti tiekimo šaltinius.
(151)
EDRA (angl. European Do-It-Yourself Association) savo narių vardu kreipėsi į Komisiją. Tyrimo pradžioje ši asociacija pateikė savo pastabas ir pareiškė, kad dėl muitų didėtų vartotojų kainos, o dėl perėjimo prie kitų tiekimo šaltinių ir platintojai, ir vartotojai susidurtų su didelėmis sąnaudomis. Tačiau šie pareiškimai nebuvo pagrįsti įrodymais.
4. Galutinių vartotojų interesai
(152)
Komisija kreipėsi į vieną vartotojų asociaciją, kuri pareiškė, kad bendradarbiavimas jos nedomina. Jokia kita vartotojų asociacija apie save nepranešė.
(153)
Antidempingo muitų poveikis vartotojams turėtų būti ribotas, nes perpardavinėtojai paprastai taiko labai didelį antkainį. Net ir padidinus kainą, poveikis vartotojams greičiausiai būtų ribotas, atsižvelgiant į tai, kad sąnaudos padidėtų nuo 1,5 EUR iki 3 EUR už m2 (remiantis vidutine 4,5 EUR Kinijos importo kaina TL). Atskiri vartotojai perka ribotą kiekį plytelių ir tą daro ne itin dažnai. Be to, trumpalaikis kainų padidinimas galėtų turėti teigiamo ilgalaikio poveikio vartotojams, nes rinkoje būtų užtikrinta konkurencija. Ilgalaikėje perspektyvoje dėl konkurencijos stokos kainos galėtų dar labiau padidėti ir išnyktų importas maža kaina.
5. Tiekėjų interesai
(154)
Atliekant tyrimą apie save nepranešė nei tiekėjai, nei tiekėjų asociacijos.
(155)
Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad labiausiai tyrimu galėtų būti suinteresuoti tiekėjai, gaminantys plytelių gamybai skirtą įrangą. Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad tam tikri Kinijos gamintojai minėtą įrangą pirko iš Sąjungoje įkurtų tiekėjų. Nepaisant to, iš oficialiai pateiktų duomenų paaiškėjo, kad Sąjungos pardavimo Kinijai raida per paskutinį dešimtmetį buvo stabili ir atitiko nežymaus mažėjimo tendenciją ir kad pardavimas Kinijai sudarė pakankamai didelę, tačiau ne didžiausią dalį (maždaug 10 %). Iš tikrųjų, pagrindiniai tiekėjų pirkėjai buvo Sąjungos gamintojai, tad tiekėjams Sąjungos pramonės veiklos rezultatai yra gyvybiškai svarbūs ir tiekėjai yra nuo jų priklausomi.
(156)
Be to, šio sektoriaus bendradarbiavimo stoka reiškė, kad tiekėjai nemano, jog antidempingo priemonės, taikomos nagrinėjamojo produkto importui, gerokai pakenktų jų padėčiai.
6. Išvada dėl Sąjungos interesų
(157)
Atsižvelgiant į tai, daroma preliminari išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių keraminių plytelių, kurių kilmės šalis yra Kinija, importui nereikėtų įvesti laikinųjų priemonių.
G. LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
1. Žalos pašalinimo lygis
(158)
Atsižvelgiant į pirmiau padarytas išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, nagrinėjamojo produkto importui iš Kinijos reikėtų nustatyti laikinąsias antidempingo priemones, kad būtų užkirstas kelias tolesnei žalai, kurią Sąjungos pramonei daro importas dempingo kaina.
2. Laikinosios priemonės
(159)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikoma, kad remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi importuojamiems Kinijos kilmės produktams turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kurių dydis prilygtų mažesniam iš dempingo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle.
(160)
Šiame reglamente nurodytos atskiroms bendrovėms taikomos antidempingo muitų normos buvo nustatytos remiantis atliekant šį tyrimą nustatytais faktais. Todėl jos atitinka šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Taigi šios muito normos (kitaip nei visos šalies mastu nustatytas muitas, taikomas visoms kitoms bendrovėms) taikomos tik tiems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės produktams, kuriuos pagamino minėtos bendrovės, t. y. nurodyti konkretūs juridiniai asmenys. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos - jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
(161)
Bet koks prašymas taikyti šias bendrovėms individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įsteigus naują gamybos arba prekybos subjektą) turėtų būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (6), pateikiant jame visą susijusią informaciją, visų pirma apie bendrovės veiklos, pvz., gamybos, prekybos vidaus rinkos ir eksporto, pasikeitimus, susijusius su šiuo pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Prireikus, reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.
(162)
Siekiant užtikrinti tinkamą antidempingo muito taikymą, kitoms bendrovėms nustatyto dydžio muitas turėtų būti taikomas ne tik nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, bet ir tiems gamintojams, kurie TL nevykdė eksporto į Sąjungą.
(163)
Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką, kylančią dėl didelio muito normų skirtumo, manoma, kad šiuo atveju būtinos specialios priemonės, kuriomis būtų užtikrintas tinkamas antidempingo muitų taikymas. Taikomos toliau išvardytos specialios priemonės. Valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, atitinkanti šio reglamento priede išdėstytus reikalavimus. Importuojant be šios sąskaitos faktūros, taikomas visiems kitiems eksportuotojams nustatytas antidempingo muitas.
(164)
Jeigu nustačius susijusias priemones [priklausomai nuo atvejo, galima įrašyti procentinį dydį] labai padidėja bendrovių, kurioms taikomos mažesnės individualios muito normos, eksportuojamas kiekis, tokį padidėjimą būtų galima laikyti prekybos pobūdžio pasikeitimu dėl nustatytų priemonių, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalyje. Tokiomis aplinkybėmis ir jeigu laikomasi sąlygų, gali būti inicijuojamas priemonių vengimo tyrimas. Atliekant šį tyrimą galima, inter alia, išnagrinėti, ar būtina panaikinti individualią (-ias) muito normą (-as) ir tada nustatyti visai valstybei taikomą muitą.
(165)
Toliau siūlomos muito normos grindžiamos atlikus tyrimą nustatytais dempingo skirtumais, nes pastarieji mažesni nei žalos skirtumai. Nustatomi tokie laikinieji antidempingo muitai:
Bendrovė
Dempingo skirtumas
Laikinasis muitas
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
35,5 %
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
36,6 %
36,6 %
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd,
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd,
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd,
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
26,2 %
Visiems kitiems eksportuojantiems gamintojams
32,3 %
32,3 %
Visiems kitiems
73,0 %
73,0 %
H. BAIGIAMOJI NUOSTATA
(166)
Pirmiau pateiktos preliminarios išvados atskleidžiamos visoms suinteresuotosioms šalims, kurios raginamos raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Jų pastabos bus nagrinėjamos ir, prireikus, į jas bus atsižvelgta prieš priimant galutinį sprendimą. Be to, reikėtų pažymėti, kad išvados dėl antidempingo muitų nustatymo, padarytos šio reglamento tikslais, yra preliminarios ir jas gali reikėti persvarstyti, jeigu būtų nuspręsta padaryti galutines išvadas,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Kinijos Liaudies Respublikos kilmės glazūruotų ir neglazūruotų keraminių šaligatvio ir grindinio plytelių, koklių arba sienų apdailos plytelių, glazūruotų ir neglazūruotų keraminių mozaikos kubelių ir panašių dirbinių, pritvirtintų arba nepritvirtintų prie pagrindo, kurių KN kodai šiuo metu yra 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 ir 6908 90 99, importui nustatomas laikinasis antidempingo muitas.
2. Laikinojo antidempingo muito, taikomo 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, normos yra tokios:
Bendrovė
Muitas
Papildomas TARIC kodas
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd.
35,5 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd.
36,6 %
B010
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd,
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd,
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd,
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
B011
I priede išvardytoms bendrovėms
32,3 %
B012
Visoms kitoms bendrovėms
73,0 %
B999
3. Individualios muito normos, nustatytos 2 dalyje nurodytoms bendrovėms, taikomos tik tuo atveju, jei valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, atitinkanti II priede išdėstytus reikalavimus. Jeigu minėta sąskaita faktūra nepateikiama, taikomas visoms kitoms bendrovėms nustatytas muitas.
4. 1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.
5. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos muitus reglamentuojančios galiojančios nuostatos.
2 straipsnis
1. Nepažeisdamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 20 straipsnio, suinteresuotosios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo gali prašyti atskleisti esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, Komisijai raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti.
2. Remdamosi Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 21 straipsnio 4 dalimi, susijusios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali pateikti pastabas dėl jo taikymo.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2011 m. kovo 16 d.