ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 26. července 2010
o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost
(2010/427/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 27 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
s ohledem na souhlas Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Účelem tohoto rozhodnutí je stanovit organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (dále jen „ESVČ“), funkčně nezávislé instituce Unie pod vedením vysokého představitele zřízené podle čl. 27 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) ve znění Lisabonské smlouvy. Toto rozhodnutí a zejména odkaz na pojem „vysoký představitel“ budou vykládány v souladu s jednotlivými úkoly vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku podle článku 18 Smlouvy o EU.
(2)
V souladu s čl. 21 odst. 3 druhým pododstavcem Smlouvy o EU bude Unie dbát na soudržnost mezi jednotlivými oblastmi své vnější činnosti a mezi těmito oblastmi a svými ostatními politikami. Rada a Komise, jimž bude nápomocen vysoký představitel, budou tuto soudržnost zajišťovat a za tímto účelem spolupracovat.
(3)
ESVČ bude vysokému představiteli, který je zároveň místopředsedou Komise a předsedou Rady pro zahraniční věci, poskytovat podporu při plnění jeho pověření k vedení společné zahraniční a bezpečnostní politiky Unie a k zajišťování soudržnosti vnější činnosti Unie, jak je uvedeno zejména v článcích 18 a 27 Smlouvy o EU. ESVČ bude podporovat vysokého představitele při jeho působení jako předsedy Rady pro zahraniční věci, aniž jsou dotčeny běžné úkoly generálního sekretariátu Rady. ESVČ bude vysokého představitele rovněž podporovat při jeho působení jako místopředsedy Komise pověřeného úkoly, které Komisi příslušejí v oblasti vnějších vztahů, a při koordinaci dalších hledisek vnější činnosti Unie, aniž jsou dotčeny běžné úkoly útvarů Komise.
(4)
ESVČ by měla v rámci svého příspěvku k programům vnější spolupráce Unie usilovat o zajištění toho, aby tyto programy plnily cíle vnější činnosti podle článku 21 Smlouvy o EU, a zejména odst. 2 písm. d) uvedeného článku, a aby dodržovaly cíle rozvojové politiky Unie v souladu s článkem 208 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“). V této souvislosti by ESVČ měla rovněž prosazovat plnění cílů Evropského konsensu o rozvoji (1) a Evropského konsensu o humanitární pomoci (2).
(5)
Jak vyplývá z Lisabonské smlouvy, ESVČ musí být provozuschopná co nejdříve po vstupu uvedené smlouvy v platnost, aby bylo možné provádět její ustanovení.
(6)
Evropský parlament bude plně zastávat svou úlohu v oblasti vnější činnosti Unie, včetně svých funkcí politické kontroly, jak stanoví čl. 14 odst. 1 Smlouvy o EU, jakož i v legislativních a rozpočtových záležitostech, jak je stanoveno ve Smlouvách. V souladu s článkem 36 Smlouvy o EU bude vysoký představitel také pravidelně konzultovat Evropský parlament ohledně hlavních hledisek a základních voleb společné zahraniční a bezpečnostní politiky a zajistí, aby názory Evropského parlamentu byly náležitě brány v úvahu. ESVČ bude vysokému představiteli v tomto ohledu nápomocna. Je třeba přijmout zvláštní opatření v souvislosti s přístupem členů Evropského parlamentu k utajovaným dokumentům a informacím v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky. Do přijetí těchto opatření se použijí stávající ustanovení interinstitucionální dohody ze dne 20. listopadu 2002 mezi Evropským parlamentem a Radou o přístupu Evropského parlamentu k citlivým informacím Rady v oblasti bezpečnostní a obranné politiky (3).
(7)
Vysoký představitel nebo jeho zástupce by měli plnit povinnosti stanovené ve zřizovacích aktech Evropské obranné agentury (4), Satelitního střediska Evropské unie (5), Ústavu Evropské unie pro studium bezpečnosti (6) a Evropské bezpečnostní a obranné školy (7). ESVČ by měla těmto subjektům poskytovat podporu, kterou dosud zajišťoval generální sekretariát Rady.
(8)
Je třeba přijmout ustanovení týkající se zaměstnanců ESVČ a jejich náboru, pokud jsou nezbytná pro stanovení organizace a fungování ESVČ. Zároveň je třeba v souladu s článkem 336 Smlouvy o fungování EU přijmout nezbytné změny služebního řádu úředníků Evropských společenství a pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství (8) (dále jen „služební řád“ a „pracovní řád“), aniž je dotčen článek 298 Smlouvy o fungování EU. Pokud jde o záležitosti týkající se jejích zaměstnanců, měla by být ESVČ chápána jako orgán ve smyslu služebního řádu a pracovního řádu. Vysoký představitel bude orgánem oprávněným ke jmenování v případě jak úředníků, pro něž platí služební řád, tak i zaměstnanců, pro něž platí pracovní řád. Počet úředníků a zaměstnanců ESVČ bude každý rok stanoven v rámci rozpočtového procesu a bude zohledněn v plánu pracovních míst.
(9)
Zaměstnanci ESVČ by měli plnit své povinnosti a jednat výhradně v zájmu Unie.
(10)
Nábor zaměstnanců by měl probíhat na základě kvalit a při současném zajištění odpovídající zeměpisné rovnováhy a vyváženého zastoupení žen a mužů. Mezi zaměstnanci ESVČ by měli být významným způsobem zastoupeni státní příslušníci všech členských států. Přezkum stanovený na rok 2013 by se měl týkat i této otázky a v případě potřeby zahrnovat návrhy na dodatečná konkrétní opatření k nápravě případné nerovnováhy.
(11)
V souladu s čl. 27 odst. 3 Smlouvy o EU budou ESVČ tvořit úředníci generálního sekretariátu Rady, úředníci Komise, jakož i personál vyslaný z diplomatických služeb členských států. Za tímto účelem se příslušné oddělení a funkce generálního sekretariátu Rady a Komise převedou pod ESVČ spolu s úředníky a dočasnými zaměstnanci, kteří zastávají místa v těchto odděleních nebo v souvislosti s těmito funkcemi. Do 1. července 2013 bude ESVČ provádět nábor zaměstnanců výhradně z řad úředníků generálního sekretariátu Rady a Komise, jakož i zaměstnanců diplomatických služeb členských států. Po tomto dni by měli mít možnost ucházet se o volná místa v ESVČ všichni úředníci a ostatní zaměstnanci Evropské unie.
(12)
ESVČ může ve zvláštních případech využít specializovaných vyslaných odborníků členských států (dále jen „vyslaní odborníci“), kteří budou podléhat pravomoci vysokého představitele. Vyslaní odborníci na místech v ESVČ nebudou započítáváni do jedné třetiny personálu, který by měl být tvořen zaměstnanci z členských států, poté co ESVČ dosáhne plného početního stavu. Jejich převedení při zřizování ESVČ nebude automatické a bude provedeno se souhlasem orgánů jejich členského státu původu. Dnem skončení platnosti smlouvy vyslaného odborníka převedeného pod ESVČ podle článku 7 se daná funkce změní na místo pro dočasného zaměstnance v případech, kdy funkce vykonávaná vyslaným odborníkem odpovídá funkci běžně vykonávané zaměstnanci funkční skupiny AD, je-li nezbytné místo k dispozici v plánu pracovních míst.
(13)
Komise a ESVČ se dohodnou na podmínkách vydávání pokynů Komise delegacím. Tyto podmínky by měly zejména stanovit, že vydá-li Komise delegaci pokyn, poskytne současně jeho kopii vedoucímu delegace a ústředí ESVČ.
(14)
Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (9) (dále jen „finanční nařízení“), by mělo být upraveno tak, aby ESVČ byla uvedena v jeho článku 1 a v rozpočtu Unie jí byl vyhrazen zvláštní oddíl. V souladu s platnými pravidly bude, stejně jako v případě jiných orgánů, část výroční zprávy Účetního dvora vyhrazena i ESVČ, která na zprávu vždy vypracuje odpověď. Na ESVČ se budou vztahovat postupy týkající se udělení absolutoria, které jsou stanoveny v článku 319 Smlouvy o fungování EU a v článcích 145 až 147 finančního nařízení. Vysoký představitel poskytne Evropskému parlamentu veškerou podporu nezbytnou k výkonu pravomoci, kterou Evropský parlament disponuje jako orgán udělující absolutorium. Za plnění provozního rozpočtu bude v souladu s článkem 317 Smlouvy o fungování EU odpovědná Komise. Rozhodnutí mající finanční dopad budou zejména v souladu s povinnostmi stanovenými v hlavě IV finančního nařízení, zvláště v článcích 64 až 68 o odpovědnosti účastníků finančních operací a v článku 75 o výdajových operacích.
(15)
Zřízení Evropské služby pro vnější činnost by se mělo řídit zásadou efektivnosti nákladů, jejímž cílem je rozpočtová neutralita. Za tímto účelem se budou muset uplatnit přechodná opatření a postupně budovat kapacita. Je třeba zabránit zbytečnému zdvojování úkolů, funkcí a zdrojů s dalšími strukturami. Měly by se využít všechny příležitosti k racionalizaci.
Rovněž bude zapotřebí řady dalších míst pro dočasné zaměstnance z členských států, přičemž tato místa budou muset být financována v rámci stávajícího víceletého finančního rámce.
(16)
Pro činnosti ESVČ a její zaměstnance by měla být stanovena pravidla v oblasti bezpečnosti, ochrany utajovaných informací a transparentnosti.
(17)
Připomíná se, že se na ESVČ, její úředníky a ostatní zaměstnance, kterých se týká služební nebo pracovní řád, bude vztahovat Protokol o výsadách a imunitách Evropské unie.
(18)
Evropská unie a Evropské společenství pro atomovou energii mají i nadále jeden institucionální rámec. Je proto nezbytně nutné zajistit soudržnost v oblasti jejich vnějších vztahů a umožnit delegacím Unie zastupování Evropského společenství pro atomovou energii ve třetích zemích a mezinárodních organizacích.
(19)
Vysoký představitel by měl do konce první poloviny roku 2013 provést přezkum organizace a fungování ESVČ, jenž bude případně doplněn o návrhy na revizi tohoto rozhodnutí. Tato revize by měla být přijata nejpozději na počátku roku 2014,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Povaha a oblast působnosti
1. Tímto rozhodnutím se stanoví organizace a fungování Evropské služby pro vnější činnost (dále jen „ESVČ“).
2. ESVČ má sídlo v Bruselu, je funkčně nezávislou institucí Evropské unie oddělenou od generálního sekretariátu Rady a Komise a má právní způsobilost nezbytnou pro plnění svých úkolů a dosahování stanovených cílů.
3. ESVČ vede vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).
4. ESVČ sestává z ústředí a z delegací Unie ve třetích zemích a při mezinárodních organizacích.
Článek 2
Úkoly
1. ESVČ poskytuje vysokému představiteli podporu při plnění jeho úkolů, jež vyplývají zejména z článků 18 a 27 Smlouvy o EU:
-
při plnění jeho úkolu vést společnou zahraniční a bezpečnostní politiku Evropské unie, včetně společné bezpečnostní a obranné politiky, přispívat svými návrhy k vytváření této politiky, kterou provádí jako zmocněnec Rady, a zajišťovat soudržnost vnější činnosti Unie,
-
při jeho působení jako předseda Rady pro zahraniční věci, aniž jsou dotčeny běžné úkoly generálního sekretariátu Rady,
-
při jeho působení jako místopředseda Komise pověřený úkoly, které Komisi příslušejí v oblasti vnějších vztahů, a při koordinaci dalších hledisek vnější činnosti Unie, aniž jsou dotčeny běžné úkoly útvarů Komise.
2. ESVČ je nápomocna předsedovi Evropské rady, předsedovi Komise a Komisi při výkonu jejich funkcí v oblasti vnějších vztahů.
Článek 3
Spolupráce
1. ESVČ podporuje diplomatické služby členských států, generální sekretariát Rady a útvary Komise a spolupracuje s nimi s cílem zajistit soudržnost mezi jednotlivými oblastmi vnější činnosti Unie a mezi těmito oblastmi a ostatními politikami Unie.
2. ESVČ a útvary Komise při výkonu svých příslušných funkcí vzájemně konzultují veškeré otázky související s vnější činností Unie, s výjimkou záležitostí v rámci společné bezpečnostní a obranné politiky. ESVČ se účastní přípravných prací a postupů souvisejících s akty, jež Komise v této oblasti připravuje.
Tento odstavec se použije v souladu s hlavou V kapitolou 1 Smlouvy o EU a s článkem 205 Smlouvy o fungování EU.
3. ESVČ může s příslušnými útvary generálního sekretariátu Rady, Komise nebo jiných úřadů nebo interinstitucionálních subjektů Unie uzavírat ujednání na úrovni útvarů.
4. ESVČ poskytuje ostatním orgánům a institucím Unie, zejména Evropskému parlamentu, náležitou podporu a vhodným způsobem s nimi spolupracuje. Rovněž může podle potřeby využívat podpory těchto orgánů a institucí, včetně agentur, a spolupráce s nimi. Interní auditor ESVČ bude spolupracovat s interním auditorem Komise, aby byla zajištěna soudržná politika auditu, a to se zvláštním zřetelem k odpovědnosti Komise za operační výdaje. Dále ESVČ v souladu s nařízením (ES) č. 1073/1999 (10) spolupracuje s Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF). Zejména pak v souladu s požadavkem stanoveným v uvedeném nařízení neprodleně přijme rozhodnutí o podmínkách vedení vnitřního vyšetřování. Jak je v uvedeném nařízení stanoveno, členské státy, v souladu s vnitrostátními předpisy, a orgány poskytují zaměstnancům OLAF při plnění jejich úkolů nezbytnou pomoc.
Článek 4
Ústředí ESVČ
1. ESVČ řídí výkonný generální tajemník jednající pod vedením vysokého představitele. Výkonný generální tajemník přijímá veškerá opatření nezbytná k zajištění řádného chodu ESVČ, včetně jejího správního a rozpočtového řízení. Zajišťuje účinnou koordinaci mezi jednotlivými odděleními ústředí i ve vztahu k delegacím Unie.
2. Výkonnému generálnímu tajemníkovi jsou nápomocni dva náměstci generálního tajemníka.
3. Ústředí ESVČ se člení na generální ředitelství.
a)
K těm zejména patří
-
několik generálních ředitelství zahrnujících zeměpisné sekce, jež pokrývají všechny země a regiony světa, a mnohostranné a tematické sekce. Tato oddělení v případě potřeby koordinují svou činnost s generálním sekretariátem Rady a s příslušnými útvary Komise,
-
generální ředitelství pro správní, personální, rozpočtové a bezpečnostní otázky a pro otázky komunikačních a informačních systémů, které svou činnost vykonává v rámci struktury ESVČ řízené výkonným generálním tajemníkem. Vysoký představitel v souladu s běžnými náborovými postupy jmenuje generálního ředitele pro rozpočet a správu, který vykonává svou činnost pod vedením vysokého představitele. Vysokému představiteli odpovídá za řízení správy a vnitřní rozpočtové řízení ESVČ. Dodržuje stejné rozpočtové linie a správní pravidla jako ty, jež jsou použitelné pro část oddílu III rozpočtu Unie spadající do okruhu 5 víceletého finančního rámce,
-
ředitelství pro řešení krizí a pro plánování, útvar schopnosti civilního plánování a provádění, Vojenský štáb Evropské unie a Situační středisko Evropské unie, pod přímým vedením a v rámci zodpovědnosti vysokého představitele, které jsou v souladu se Smlouvou vysokému představiteli nápomocny při vedení společné zahraniční a bezpečnostní politiky Unie, přičemž v souladu s článkem 40 Smlouvy o EU dbají ostatních pravomocí Unie.
Přitom musí být respektována specifika uvedených struktur, jakož i zvláštní povaha jejich úkolů, náboru a postavení jejich zaměstnanců.
Mezi všemi strukturami ESVČ musí být zajištěna plná koordinace.
b)
Ústředí ESVČ zahrnuje rovněž
-
oddělení pro plánování strategických politik,
-
právní oddělení pod správním vedením výkonného generálního tajemníka, které úzce spolupracuje s právními službami Rady a Komise,
-
oddělení pro interinstitucionální vztahy, informování a veřejnou diplomacii, vnitřní audit a inspekce a ochranu osobních údajů.
4. Vysoký představitel určí předsedy přípravných orgánů Rady, jimž předsedá zástupce vysokého představitele, včetně předsedy Politického a bezpečnostního výboru, v souladu s podmínkami uvedenými v příloze II rozhodnutí Rady 2009/908/EU ze dne 1. prosince 2009, kterým se stanoví prováděcí opatření k rozhodnutí Evropské rady o výkonu předsednictví Rady, a o předsednictví přípravných orgánů Rady (11).
5. V případě potřeby poskytují ESVČ a vysokému představiteli podporu generální sekretariát Rady a příslušná oddělení Komise. Za tímto účelem mohou ESVČ, generální sekretariát Rady a příslušná oddělení Komise uzavírat ujednání na úrovni útvarů.
Článek 5
Delegace Unie
1. Rozhodnutí o otevření nebo uzavření delegace přijímá vysoký představitel po dohodě s Radou a Komisí.
2. Každou delegaci Unie vede její vedoucí.
Vedoucí delegace je nadřízen všem zaměstnancům delegace bez ohledu na jejich postavení a řídí veškerou činnost delegace. Odpovídá vysokému představiteli za celkový chod delegace a za zajištění koordinace všech činností Unie.
Personál delegací zahrnuje pracovníky ESVČ, a pokud je to vhodné z hlediska provádění rozpočtu Unie a jejích politik, jež nespadají do pravomoci ESVČ, také pracovníky Komise.
3. Vedoucí delegace přijímá od vysokého představitele a ESVČ pokyny a odpovídá za jejich provedení.
Komise může v oblastech, v nichž vykonává pravomoci, které jí byly svěřeny Smlouvami, v souladu s čl. 221 odst. 2 Smlouvy o fungování EU rovněž vydávat pokyny pro delegace, jež jsou prováděny v rámci celkové odpovědnosti vedoucího delegace.
4. Byl-li k tomu vedoucí delegace zmocněn Komisí, rozhoduje v souladu s finančním nařízením o využití provozních finančních prostředků souvisejících s projekty Unie v příslušné třetí zemi.
5. Provoz každé delegace pravidelně vyhodnocuje výkonný generální tajemník ESVČ; součástí hodnocení jsou finanční a správní audity. Výkonný generální tajemník ESVČ může k tomuto účelu požádat, aby mu byla nápomocna příslušná oddělení Komise. Vedle vnitřních opatření ESVČ vykonává v souladu s nařízením (ES) č. 1073/1999 své pravomoci i OLAF, a to zejména přijímáním opatření proti podvodům.
6. Vysoký představitel uzavře s hostitelskou zemí, mezinárodní organizací nebo příslušnou třetí zemí nezbytná ujednání. Vysoký představitel přijme zejména opatření nezbytná k zajištění toho, aby hostitelské státy poskytly pro delegace Unie, jejich pracovníky a jejich majetek stejné výsady a imunity jako ty, jež jsou uvedeny ve Vídeňské úmluvě o diplomatických stycích ze dne 18. dubna 1961.
7. Delegace Unie mají v rámci kontaktů s mezinárodními organizacemi nebo třetími zeměmi, u nichž jsou pověřeny, oprávnění provádět úkony na žádost jiných orgánů Unie, zejména Evropského parlamentu.
8. Vedoucí delegace má pravomoc zastupovat Unii v zemi, v níž je delegace pověřena, a to zejména při uzavírání smluv a účasti v soudních řízeních.
9. Delegace Unie úzce spolupracují a sdílejí informace s diplomatickými službami členských států.
10. V souladu s čl. 35 třetím pododstavcem Smlouvy o EU a na žádost členských států poskytují delegace Unie členským státům podporu v jejich diplomatických stycích a při poskytování konzulární ochrany občanům Unie ve třetích zemích, přičemž tato podpora je z hlediska zdrojů neutrální.
Článek 6
Personál
1. Tento článek, s výjimkou odstavce 3, se použije, aniž jsou dotčeny služební řád úředníků Evropských společenství a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství, včetně jejich změn provedených v souladu s článkem 336 Smlouvy o fungování EU za účelem jejich přizpůsobení potřebám ESVČ.
2. Personál ESVČ tvoří úředníci a ostatní zaměstnanci Evropské unie, včetně zaměstnanců pocházejících z diplomatických služeb členských států, kteří jsou jmenováni jako dočasní zaměstnanci.
Na tyto zaměstnance se vztahuje služební řád a pracovní řád.
3. Je-li to nezbytné, může ESVČ ve zvláštních případech využít omezeného počtu specializovaných vyslaných odborníků.
Vysoký představitel přijme pravidla odpovídající pravidlům stanoveným v rozhodnutí Rady 2003/479/ES ze dne 16. června 2003 o pravidlech pro národní odborníky a vojenský personál přidělený do generálního sekretariátu Rady (12), podle kterých budou vyslaní odborníci přidělováni k ESVČ za účelem poskytnutí specializovaných odborných znalostí.
4. Zaměstnanci ESVČ plní své povinnosti a jednají výhradně v zájmu Unie. Aniž je dotčen čl. 2 odst. 1 třetí odrážka, čl. 2 odst. 2 a čl. 5 odst. 3, nesmějí vyžadovat ani přijímat pokyny od žádné vlády, orgánu, organizace nebo osoby mimo ESVČ ani od jiného subjektu nebo osoby, než je vysoký představitel. V souladu s čl. 11 druhým pododstavcem služebního řádu nesmějí zaměstnanci ESVČ přijmout žádnou úplatu jakéhokoli druhu od zdroje mimo ESVČ.
5. Pravomoci svěřené orgánu oprávněnému ke jmenování na základě služebního řádu a orgánu oprávněnému uzavírat smlouvy na základě pracovního řádu vykonává vysoký představitel, který může tyto pravomoci přenést v rámci ESVČ.
6. Nábor zaměstnanců do ESVČ probíhá na základě kvalit při současném zajištění odpovídající zeměpisné rovnováhy a vyváženého zastoupení žen a mužů. Mezi zaměstnanci ESVČ musí být významným způsobem zastoupeni státní příslušníci všech členských států. Přezkum podle čl. 13 odst. 3 by se měl týkat i této otázky a v případě potřeby zahrnovat návrhy na dodatečná konkrétní opatření k nápravě případné nerovnováhy.
7. Úředníci Unie a dočasní zaměstnanci pocházející z diplomatických služeb členských států mají stejná práva a stejné povinnosti a je s nimi zacházeno stejným způsobem, zejména pokud jde o jejich způsobilost k výkonu všech funkcí za stejných podmínek. Pokud jde o přidělování úkolů ve všech oblastech činností a politik prováděných ESVČ, nerozlišuje se mezi dočasnými zaměstnanci pocházejícími z diplomatických služeb členských států a úředníky Unie. V souladu s finančním nařízením členské státy podporují Unii při uplatňování finanční odpovědnosti vůči dočasným zaměstnancům ESVČ pocházejícím z diplomatických služeb členských států, jež vyplývá z odpovědnosti podle článku 66 finančního nařízení.
8. Vysoký představitel stanoví postupy pro výběrová řízení pro nábor zaměstnanců ESVČ, která musí probíhat transparentním způsobem na základě kvalit jednotlivých uchazečů s cílem zajistit služby zaměstnanců s nejvyšší úrovní způsobilosti, výkonnosti a bezúhonnosti a zároveň zajistit odpovídající zeměpisnou rovnováhu a vyvážené zastoupení žen a mužů, potřebné významné zastoupení státních příslušníků ze všech členských států mezi zaměstnanci ESVČ. Náboru zaměstnanců na volná místa v ESVČ se účastní zástupci členských států, generálního sekretariátu Rady a Komise.
9. Po dosažení plného početního stavu ESVČ by zaměstnanci z členských států uvedení v odst. 2 prvním pododstavci měli představovat alespoň jednu třetinu všech zaměstnanců ESVČ na úrovni AD. Obdobně by stálí úředníci Unie měli představovat alespoň 60 % všech zaměstnanců ESVČ na úrovni AD, a to včetně zaměstnanců pocházejících z diplomatických služeb členských států, kteří se v souladu se služebním řádem stali úředníky Unie. Vysoký představitel každý rok předkládá Evropskému parlamentu a Radě zprávu o obsazení míst v ESVČ.
10. Vysoký představitel stanoví pravidla mobility s cílem zajistit vysokou úroveň pracovní mobility zaměstnanců ESVČ. Na zaměstnance uvedené v čl. 4 odst. 3 písm. a) třetí odrážce se vztahují zvláštní podmínky. V zásadě všichni zaměstnanci ESVČ jsou pravidelně přidělováni k delegacím Unie. Vysoký představitel stanoví pro tento účel vhodná pravidla.
11. Každý členský stát v souladu s platnými vnitrostátními právními předpisy poskytne svým úředníkům, kteří se stali dočasnými zaměstnanci ESVČ, záruku okamžitého návratu na původní působiště po skončení jejich služby v ESVČ. V souladu s článkem 50b pracovního řádu nesmí délka této služby přesahovat osm let, s výjimkou případů, kdy je prodloužena za výjimečných okolností a v zájmu služby o nejvýše dva roky.
Úředníci Unie, kteří pracují v ESVČ, mají právo ucházet se o místo v orgánu, ve kterém byli původně zaměstnáni, za stejných podmínek jako interní uchazeči.
12. Budou přijata vhodná opatření s cílem poskytnout zaměstnancům ESVČ náležitou společnou odbornou přípravu, která bude vycházet zejména z existujících postupů a struktur na úrovni jednotlivých členských států i Unie. Vysoký představitel přijme za tímto účelem do jednoho roku od vstupu tohoto rozhodnutí v platnost vhodná opatření.
Článek 7
Přechodná ustanovení týkající se personálu
1. Příslušná oddělení a funkce generálního sekretariátu Rady a Komise, jejichž seznam je uveden v příloze, se převádějí pod ESVČ. Úředníci a dočasní zaměstnanci zastávající místa v odděleních nebo funkce, jež jsou uvedeny na seznamu v příloze, jsou převedeni pod ESVČ. Výše uvedené se vztahuje obdobně rovněž na smluvní a místní zaměstnance pracující v těchto odděleních a funkcích. Vyslaní odborníci, kteří pracují v těchto odděleních a funkcích, jsou se souhlasem orgánů členského státu původu rovněž převedeni pod ESVČ.
Tato převedení nabývají účinku dnem 1. ledna 2011.
Vysoký představitel přidělí v souladu se služebním řádem každému úředníkovi převedenému pod ESVČ místo v rámci jeho funkční skupiny, které odpovídá jeho třídě.
2. Nábor zaměstnanců na místa převedená pod ESVČ probíhající ke dni vstupu tohoto rozhodnutí v platnost je uskutečňován podle dosud platných postupů: je prováděn a dokončen pod vedením vysokého představitele a v souladu s oznámeními o volných místech a platnými pravidly podle služebního a pracovního řádu.
Článek 8
Rozpočet
1. Úkoly schvalující osoby pro oddíl souhrnného rozpočtu Evropské unie týkající se ESVČ jsou přenášeny v souladu s článkem 59 finančního nařízení. Vysoký představitel přijímá vnitřní pravidla pro řízení rozpočtových linií souvisejících se správou. Operační výdaje zůstávají zařazeny v oddíle rozpočtu, který se týká Komise.
2. ESVČ vykonává své pravomoci v souladu s finančním nařízením vztahujícím se na souhrnný rozpočet Evropské unie a v mezích prostředků, které jí byly přiděleny.
3. Při sestavování odhadů správních výdajů ESVČ konzultuje vysoký představitel komisaře příslušného pro rozvojovou politiku a komisaře příslušného pro politiku sousedství ohledně jejich působnosti.
4. V souladu s čl. 314 odst. 1 Smlouvy o fungování EU sestavuje ESVČ předběžný odhad svých výdajů na příští rozpočtový rok. Komise shrne tyto odhady do návrhu rozpočtu, jenž může obsahovat odlišné odhady. Komise může návrh rozpočtu měnit v souladu s čl. 314 odst. 2 Smlouvy o fungování EU.
5. V zájmu zajištění transparentnosti rozpočtu v oblasti vnější činnosti Unie předloží Komise rozpočtovému orgánu spolu s návrhem souhrnného rozpočtu Evropské unie pracovní dokument, který bude obsahovat komplexní přehled všech výdajů spojených s vnější činností Unie.
6. Na ESVČ se vztahují postupy týkající se udělení absolutoria, které jsou stanoveny v článku 319 Smlouvy o fungování EU a v článcích 145 až 147 finančního nařízení. ESVČ bude v této souvislosti plně spolupracovat s orgány zapojenými do postupů týkajících se udělení absolutoria a v případě potřeby poskytne další nezbytné informace, a to i prostřednictvím účasti na zasedáních příslušných orgánů.
Článek 9
Nástroje pro vnější činnost a programování v rámci vnější činnosti
1. Za řízení programů vnější spolupráce Unie odpovídá Komise, aniž jsou dotčeny úlohy Komise a ESVČ při programování podle následujících odstavců.
2. Vysoký představitel zajišťuje celkovou politickou koordinaci vnější činnosti Unie, její jednotnost, soudržnost a účinnost, zejména prostřednictvím těchto nástrojů vnější pomoci:
-
finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci (13),
-
Evropského rozvojového fondu (14),
-
evropského nástroje pro demokracii a lidská práva (15),
-
evropského nástroje sousedství a partnerství (16),
-
nástroje pro spolupráci s průmyslovými zeměmi (17),
-
nástroje pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti (18),
-
nástroje stability, pokud jde o pomoc stanovenou v článku 4 nařízení (ES) č. 1717/2006 (19).
3. ESVČ se zejména podílí na cyklu programování a řízení nástrojů uvedených v odstavci 2 na základě politických cílů, jež jsou v nich stanoveny. ESVČ odpovídá za přípravu následujících rozhodnutí Komise týkajících se strategických a víceletých opatření v rámci cyklu programování:
i)
vyčlenění prostředků pro jednotlivé země s cílem stanovit celkové finanční krytí pro každý region s ohledem na orientační rozdělení podle víceletého finančního rámce. V každém regionu bude určitá část finančních prostředků vyhrazena na regionální programy,
ii)
strategických dokumentů týkajících se jednotlivých zemí a regionů,
iii)
celostátních a regionálních orientačních programů.
V souladu s článkem 3, a aniž je dotčen čl. 1 odst. 3, vysoký představitel a ESVČ spolupracují v průběhu celého cyklu programování, plánování a provádění nástrojů uvedených v odstavci 2 s příslušnými komisaři a útvary Komise. Veškeré návrhy rozhodnutí budou připravovány v souladu s postupy Komise a předloženy Komisi k přijetí.
4. Pokud jde o Evropský rozvojový fond a finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci, veškeré návrhy, včetně návrhů na změny základních nařízení a programových dokumentů uvedených v odstavci 3, připraví společně příslušné útvary ESVČ a Komise pod vedením komisaře příslušného pro rozvojovou politiku, který je společně s vysokým představitelem předloží Komisi k přijetí.
Tematické programy, s výjimkou evropského nástroje pro demokracii a lidská práva, nástroje pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti a části nástroje stability uvedené v odst. 2 sedmé odrážce, připraví příslušný útvar Komise pod vedením komisaře příslušného pro rozvojovou politiku a se souhlasem vysokého představitele a dalších příslušných komisařů je představí plénu Komise.
5. Pokud jde o evropský nástroj sousedství a partnerství, veškeré návrhy, včetně návrhů na změny základních nařízení a programových dokumentů uvedených v odstavci 3 výše, připraví společně příslušné útvary ESVČ a Komise pod vedením komisaře příslušného pro politiku sousedství, který je společně s vysokým představitelem předloží Komisi k přijetí.
6. Za činnosti prováděné v rámci rozpočtu společné zahraniční a bezpečnostní politiky, nástroje stability, s výjimkou části uvedené v odst. 2 sedmé odrážce, nástroje pro spolupráci s průmyslovými zeměmi a v oblasti komunikace a veřejné diplomacie, jakož i za činnost volebních pozorovatelských misí odpovídá vysoký představitel / ESVČ. Komise odpovídá za jejich finanční realizaci pod vedením vysokého představitele jako místopředsedy Komise. Útvar Komise příslušný pro tuto realizaci je umístěn v prostorách ESVČ.
Článek 10
Bezpečnost
1. Vysoký představitel rozhodne po konzultaci výboru uvedeného v bodě 3 oddílu I části II přílohy rozhodnutí Rady 2001/264/ES ze dne 19. března 2001, kterým se přijímají bezpečnostní předpisy Rady (20), o bezpečnostních pravidlech pro ESVČ a přijme veškerá vhodná opatření, aby zajistil, že ESVČ účinně řeší rizika hrozící jejím zaměstnancům, fyzickému majetku a informacím a že plní povinnost náležité péče v tomto ohledu. Tato pravidla se vztahují na všechny zaměstnance ESVČ a všechny zaměstnance delegací Unie, bez ohledu na jejich administrativní zařazení nebo institucionální původ.
2. Do přijetí rozhodnutí uvedeného v odstavci 1
-
uplatňuje ESVČ bezpečnostní opatření stanovená v příloze rozhodnutí 2001/264/ES, pokud jde o ochranu utajovaných informací,
-
uplatňuje ESVČ bezpečnostní předpisy stanovené v příslušné příloze jednacího řádu Komise (21), pokud jde o jiná hlediska bezpečnosti.
3. V rámci ESVČ se zřizuje oddělení pro bezpečnostní záležitosti, kterému jsou nápomocny příslušné služby členských států.
4. Vysoký představitel přijme veškerá opatření nezbytná k zavedení bezpečnostních pravidel v rámci ESVČ, zejména pokud jde o ochranu utajovaných informací a opatření pro případ nedodržení bezpečnostních pravidel zaměstnanci ESVČ. ESVČ za tímto účelem konzultuje bezpečnostní kancelář generálního sekretariátu Rady, příslušné útvary Komise a příslušné služby členských států.
Článek 11
Přístup k dokumentům, archivy a ochrana údajů
1. ESVČ uplatňuje pravidla stanovená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (22). O prováděcích pravidlech platných pro ESVČ rozhodne vysoký představitel.
2. Organizaci archivů ESVČ zajišťuje její výkonný generální tajemník. Příslušné archivy oddělení převedených z generálního sekretariátu Rady a Komise jsou rovněž převedeny pod ESVČ.
3. ESVČ zajišťuje ochranu fyzických osob v souvislosti se zpracováním jejich osobních údajů v souladu s pravidly stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (23). O prováděcích pravidlech platných pro ESVČ rozhodne vysoký představitel.
Článek 12
Nemovitý majetek
1. Generální sekretariát Rady a příslušné útvary Komise přijmou veškerá nezbytná opatření k tomu, aby spolu s převedením podle článku 7 mohly být převedeny i budovy Rady a Komise nezbytné pro fungování ESVČ.
2. Vysoký představitel, případně spolu s generálním sekretariátem Rady a Komisí, rozhodne o podmínkách, za kterých bude nemovitý majetek dán k dispozici ústředí ESVČ a delegacím Unie.
Článek 13
Závěrečná a obecná ustanovení
1. Vysoký představitel, Rada, Komise a členské státy odpovídají za provádění tohoto rozhodnutí a za tímto účelem přijmou veškerá nezbytná opatření.
2. Vysoký představitel předloží Evropskému parlamentu, Radě a Komisi do konce roku 2011 zprávu o fungování ESVČ. Tato zpráva se bude zabývat zejména prováděním čl. 5 odst. 3 a 10 a článku 9.
3. Vysoký představitel do konce první poloviny roku 2013 provede přezkum organizace a fungování ESVČ, který se bude mimo jiné zabývat prováděním čl. 6 odst. 6, 8 a 11. V případě potřeby bude tento přezkum zahrnovat vhodné návrhy na revizi tohoto rozhodnutí. V tom případě Rada provede do začátku roku 2014 revizi tohoto rozhodnutí v souladu s čl. 27 odst. 3 Smlouvy o EU a s ohledem na uvedený přezkum.
4. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí. Ustanovení o finančním řízení a náboru zaměstnanců nabývají účinku až po přijetí nezbytných změn služebního řádu, pracovního řádu a finančního nařízení, jakož i opravného rozpočtu. V zájmu plynulého přechodu uzavřou vysoký představitel, generální sekretariát Rady a Komise potřebná ujednání a provedou konzultaci s členskými státy.
5. Do jednoho měsíce po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost předloží vysoký představitel Komisi odhad příjmů a výdajů ESVČ, včetně plánu pracovních míst, aby Komise mohla předložit návrh opravného rozpočtu.
6. Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 26. července 2010.
TARYBOS SPRENDIMAS
2010 m. liepos 26 d.
kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas
(2010/427/ES)
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 27 straipsnio 3 dalį,
atsižvelgdama į Vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau - vyriausiasis įgaliotinis) pasiūlymą,
atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pritarimą,
kadangi:
(1)
Šio sprendimo tikslas - nustatyti Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) - funkciniu požiūriu savarankiškos Sąjungos įstaigos, kuri yra pavaldi vyriausiajam įgaliotiniui ir įsteigta pagal Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) su pakeitimais, padarytais Lisabonos sutartimi, 27 straipsnio 3 dalį - struktūrą ir veikimą. Šis sprendimas ir visų pirma nuoroda į terminą „vyriausiasis įgaliotinis“ bus aiškinami atsižvelgiant į jam suteiktus įvairius įgaliojimus pagal ES sutarties 18 straipsnį.
(2)
Pagal ES sutarties 21 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą Sąjunga užtikrins savo išorės veiksmų įvairių sričių bei jų ir kitų savo politikos krypčių nuoseklumą. Taryba ir Komisija, kurioms padeda vyriausiasis įgaliotinis, užtikrins šį nuoseklumą ir bendradarbiaus šiuo tikslu.
(3)
EIVT padės vyriausiajam įgaliotiniui, kuris, be kita ko, yra Komisijos pirmininko pavaduotojas ir Užsienio reikalų tarybos pirmininkas, vykdyti jo įgaliojimus vadovauti Sąjungos bendrai užsienio ir saugumo politikai (BUSP) ir užtikrinti Sąjungos išorės veiksmų nuoseklumą, kaip nurodyta visų pirma ES sutarties 18 ir 27 straipsniuose. EIVT padės vyriausiajam įgaliotiniui atlikti Užsienio reikalų tarybos pirmininko pareigas, nedarant poveikio įprastinėms Tarybos generalinio sekretoriato užduotims. EIVT taip pat padės vyriausiajam įgaliotiniui atlikti Komisijos pirmininko pavaduotojo pareigas, susijusias su jo atsakomybe Komisijoje už jos funkcijas išorės santykių srityje ir kitų Sąjungos išorės veiksmų aspektų koordinavimą, nedarant poveikio įprastinėms Komisijos tarnybų užduotims.
(4)
Prisidėdama prie Sąjungos išorės bendradarbiavimo programų, EIVT turėtų stengtis užtikrinti, kad programomis būtų įgyvendinami išorės veiksmų tikslai, kaip nustatyta ES sutarties 21 straipsnyje, visų pirma jo 2 dalies d punkte, ir kad jas vykdant būtų laikomasi Sąjungos vystymosi politikos tikslų pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 208 straipsnį. Todėl EIVT taip pat turėtų skatinti įgyvendinti Europos konsensuso dėl vystymosi (1) ir Europos konsensuso dėl humanitarinės pagalbos (2) tikslus.
(5)
Siekiant įgyvendinti Lisabonos sutarties nuostatas, EIVT turi pradėti veikti kuo greičiau įsigaliojus tai Sutarčiai.
(6)
Europos Parlamentas visapusiškai atliks savo vaidmenį Sąjungos išorės veiksmų srityje, įskaitant jo funkcijas atlikti ES sutarties 14 straipsnio 1 dalyje numatytą politinę kontrolę, taip pat Sutartyse nustatytas teisėkūros ir biudžetines funkcijas. Be to, pagal ES sutarties 36 straipsnį vyriausiasis įgaliotinis reguliariai konsultuosis su Europos Parlamentu svarbiausiais BUSP aspektais ir esminiais pasirinkimo klausimais bei užtikrins, kad būtų tinkamai atsižvelgta į Europos Parlamento požiūrį. EIVT padės vyriausiajam įgaliotiniui šiuo klausimu. Turėtų būti patvirtinta konkreti tvarka dėl Europos Parlamento narių prieigos prie BUSP srities įslaptintų dokumentų ir informacijos. Kol tokia tvarka nepatvirtinta, bus taikomos galiojančios nuostatos pagal 2002 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos tarpinstitucinį susitarimą dėl galimybės Europos Parlamentui susipažinti su slapto pobūdžio Tarybos informacija saugumo ir gynybos politikos srityje (3).
(7)
Vyriausiasis įgaliotinis arba jo atstovas turėtų vykdyti pareigas, numatytas atitinkamuose aktuose, kuriais įsteigiama Europos gynybos agentūra (4), Europos Sąjungos palydovų centras (5), Europos Sąjungos saugumo studijų institutas (6) ir Europos saugumo ir gynybos koledžas (7). EIVT turėtų tiems subjektams teikti paramą, kurią šiuo metu teikia Tarybos generalinis sekretoriatas.
(8)
Turėtų būti priimtos su EIVT darbuotojais ir jų įdarbinimu susijusios nuostatos, jei jos būtinos siekiant nustatyti EIVT struktūrą ir veikimą. Kartu, vadovaujantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 336 straipsniu, turėtų būti padaryti būtini Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatų (toliau - Tarnybos nuostatai) ir Europos Bendrijų kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų (8) (toliau - Įdarbinimo sąlygos) pakeitimai, nedarant poveikio Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 298 straipsniui. Su EIVT personalu susijusiais klausimais EIVT turėtų būti laikoma institucija, kaip apibrėžta Tarnybos nuostatuose ir Įdarbinimo sąlygose. Vyriausiasis įgaliotinis atliks paskyrimų tarnybos funkciją tiek pareigūnų, kuriems taikomi Tarnybos nuostatai, tiek darbuotojų, kuriems taikomos Įdarbinimo sąlygos, atžvilgiu. Biudžeto sudarymo procedūros metu kiekvienais metais bus priimamas sprendimas dėl EIVT pareigūnų ir tarnautojų skaičiaus, kuris bus nurodytas etatų plane.
(9)
EIVT personalas turėtų atlikti savo pareigas ir elgtis vadovaudamiesi tik Sąjungos interesais.
(10)
Turėtų būti įdarbinama atsižvelgiant į nuopelnus, tuo pačiu užtikrinant tinkamą geografinę ir lyčių pusiausvyrą. EIVT personalo sudėtimi turėtų būti užtikrintas prasmingas visų valstybių narių piliečių dalyvavimas. 2013 m. atliekant numatytą peržiūrą turėtų būti peržiūrėtas ir šis klausimas, be kita ko, prireikus pasiūlyta papildomų konkrečių priemonių galimam disbalansui panaikinti.
(11)
Pagal ES sutarties 27 straipsnio 3 dalį EIVT sudarys Tarybos generalinio sekretoriato ir Komisijos pareigūnai bei valstybių narių diplomatinių tarnybų personalas. Tuo tikslu EIVT bus perduoti atitinkami Tarybos generalinio sekretoriato ir Komisijos padaliniai bei funkcijos kartu su tuose padaliniuose pareigybes užimančiais ar funkcijas vykdančiais pareigūnais ir laikinaisiais darbuotojais. Iki 2013 m. liepos 1 d. EIVT įdarbins tik Tarybos generalinio sekretoriato ir Komisijos pareigūnus bei valstybių narių diplomatinių tarnybų personalą. Po tos datos visi Europos Sąjungos pareigūnai ir kiti tarnautojai turėtų turėti galimybę pateikti kandidatūras laisvoms pareigybėms EIVT užimti.
(12)
Konkrečiais atvejais EIVT gali įdarbinti konkrečių sričių komandiruotus nacionalinius ekspertus, kurie bus pavaldūs vyriausiajam įgaliotiniui. EIVT dirbantys komandiruoti nacionaliniai ekspertai nebus įskaičiuojami į visų administratoriaus (AD) lygio EIVT darbuotojų trečdalį, kurį turėtų sudaryti valstybių narių personalas EIVT pradėjus veikti visu pajėgumu. Jų perkėlimas EIVT steigimo etape nebus savaiminis - jie bus perkeliami gavus juos komandiruojančios valstybės narės institucijų sutikimą. Besibaigiant komandiruoto nacionalinio eksperto, perkelto į EIVT pagal 7 straipsnį, sutarčiai, atitinkama pareigybė taps laikinojo darbuotojo pareigybe, jeigu komandiruoto nacionalinio eksperto atliekamos pareigos atitinka pareigas, kurias paprastai atlieka AD lygio personalas, su sąlyga, kad reikiama pareigybė numatyta pagal etatų planą.
(13)
Komisija ir EIVT susitars dėl išsamių sąlygų, susijusių su Komisijos duodamais nurodymais delegacijoms. Šiose sąlygose visų pirma reikėtų numatyti, kad Komisija, duodama nurodymus delegacijoms, tuo pačiu metu šių nurodymų kopiją perduoda delegacijos vadovui ir EIVT centrinei administracijai.
(14)
2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (9) (toliau - Finansinis reglamentas) turėtų būti iš dalies pakeistas, kad EIVT būtų įtraukta į jo 1 straipsnį, o Sąjungos biudžete jai būtų numatytas konkretus skirsnis. Pagal taikytinas taisykles ir analogiškai kitų institucijų atžvilgiu, Audito Rūmų metinės ataskaitos dalis bus skirta EIVT, o pastaroji turės reaguoti į tokias ataskaitas. EIVT bus taikomos Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnyje ir Finansinio reglamento 145-147 straipsniuose numatytos biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros. Vyriausiasis įgaliotinis teiks Europos Parlamentui visą būtiną paramą, kad pastarasis galėtų pasinaudoti savo, kaip biudžeto įvykdymą tvirtinančios institucijos, teise. Už veiklos biudžeto vykdymą bus atsakinga Komisija pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 317 straipsnį. Priimant finansinio poveikio turinčius sprendimus visų pirma reikės laikytis Finansinio reglamento IV antraštinėje dalyje, ypač 64-68 straipsniuose dėl finansų pareigūnų atsakomybės ir 75 straipsnyje dėl išlaidų operacijų, nustatytų įpareigojimų.
(15)
Steigiant EIVT turėtų būti vadovaujamasi ekonominio efektyvumo principu siekiant, kad tai neturėtų įtakos biudžetui. Šiuo tikslu reikės taikyti pereinamojo laikotarpio tvarką ir palaipsniui stiprinti gebėjimus. Reikėtų vengti užduočių, funkcijų ir išteklių dubliavimosi kitose struktūrose. Reikėtų pasinaudoti visomis racionalizavimo galimybėmis.
Be to, valstybių narių laikiniesiems darbuotojams bus reikalingas tam tikras skaičius papildomų pareigybių, kurios turės būti finansuojamos pagal galiojančias daugiametes finansines programas.
(16)
Turėtų būti nustatytos taisyklės, reglamentuojančios EIVT ir jos personalo veiklos saugumo, įslaptintos informacijos apsaugos ir skaidrumo aspektus.
(17)
Primenama, kad Protokolas dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų bus taikomas EIVT, jos pareigūnams ir kitiems darbuotojams, kuriems bus taikomi Tarnybos nuostatai arba Įdarbinimo sąlygos.
(18)
Europos Sąjungai ir Europos atominės energijos bendrijai toliau taikoma bendra institucinė struktūra. Todėl svarbu užtikrinti jų abiejų išorės santykių nuoseklumą ir sudaryti sąlygas Sąjungos delegacijoms atstovauti Europos atominės energijos bendrijai trečiosiose šalyse ir tarptautinėse organizacijose.
(19)
Iki 2013 m. vidurio vyriausiasis įgaliotinis turėtų atlikti EIVT struktūros ir veikimo peržiūrą ir, prireikus, pateikti pasiūlymų dėl šio sprendimo patikslinimo. Taip patikslintas sprendimas turėtų būti priimtas ne vėliau kaip 2014 m. pradžioje,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Pobūdis ir taikymo sritis
1. Šiuo sprendimu nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos (toliau - EIVT) struktūra ir veikimas.
2. EIVT, kurios būstinė yra Briuselyje, yra funkciniu požiūriu savarankiška Europos Sąjungos įstaiga, atskira nuo Tarybos generalinio sekretoriato ir Komisijos, turinti savo užduotims atlikti ir savo tikslams pasiekti reikiamą teisinį subjektiškumą.
3. EIVT yra pavaldi Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau - vyriausiasis įgaliotinis).
4. EIVT sudaro centrinė administracija ir Sąjungos delegacijos trečiosiose šalyse bei tarptautinėse organizacijose.
2 straipsnis
Užduotys
1. EIVT padeda vyriausiajam įgaliotiniui vykdyti jo įgaliojimus, kaip nurodyta visų pirma ES sutarties 18 ir 27 straipsniuose:
-
vykdyti jo įgaliojimus vadovauti Europos Sąjungos bendrai užsienio ir saugumo politikai (BUSP), įskaitant bendrą saugumo ir gynybos politiką (BSGP), savo pasiūlymais prisidėti prie šios politikos plėtojimo bei ją vykdyti pagal Tarybos suteiktus įgaliojimus ir užtikrinti Sąjungos išorės veiksmų nuoseklumą,
-
atlikti Užsienio reikalų tarybos pirmininko pareigas, nedarant poveikio įprastinėms Tarybos generalinio sekretoriato užduotims,
-
atlikti Komisijos pirmininko pavaduotojo pareigas, susijusias su jo atsakomybe Komisijoje už jos funkcijas išorės santykių srityje ir kitų Sąjungos išorės veiksmų aspektų koordinavimą, nedarant poveikio įprastinėms Komisijos tarnybų užduotims.
2. EIVT padeda Europos Vadovų Tarybos pirmininkui, Komisijos pirmininkui ir Komisijai atlikti atitinkamas jų funkcijas išorės santykių srityje.
3 straipsnis
Bendradarbiavimas
1. EIVT padeda valstybių narių diplomatinėms tarnyboms, Tarybos generaliniam sekretoriatui ir Komisijos tarnyboms bei su jais bendradarbiauja, kad būtų užtikrintas Sąjungos išorės veiksmų įvairiose srityse ir tų sričių bei kitų jos politikos krypčių nuoseklumas.
2. EIVT ir Komisijos tarnybos, atlikdamos savo atitinkamas funkcijas, konsultuojasi tarpusavyje visais su Sąjungos išorės veiksmais susijusiais klausimais, išskyrus BSGP srities klausimus. EIVT dalyvauja parengiamajame darbe ir procedūrose, susijusiuose su aktais, kuriuos Komisija turi parengti šioje srityje.
Ši dalis įgyvendinama vadovaujantis ES sutarties V antraštinės dalies 1 skyriumi ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 205 straipsniu.
3. EIVT gali sudaryti tarnybų lygio susitarimus su atitinkamomis Tarybos generalinio sekretoriato tarnybomis, Komisija ar kitomis Sąjungos tarnybomis arba tarpinstitucinėmis įstaigomis.
4. EIVT teikia tinkamą paramą kitoms Sąjungos institucijoms ir įstaigoms, visų pirma Europos Parlamentui, bei atitinkamai su jomis bendradarbiauja. EIVT prireikus taip pat gali pasinaudoti tų institucijų ir įstaigų, įskaitant agentūras, parama ir su jomis bendradarbiauti. EIVT vidaus auditorius bendradarbiaus su Komisijos vidaus auditoriumi, kad būtų užtikrinta nuosekli audito politika, ypač atsižvelgiant į Komisijos atsakomybę veiklos išlaidų srityje. Be to, EIVT bendradarbiauja su Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) pagal Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 (10). Ji visų pirma turi nedelsiant priimti tuo reglamentu reikalaujamą sprendimą dėl vidaus tyrimus reglamentuojančių sąlygų. Kaip nustatyta tame reglamente, valstybės narės, vadovaudamosi savo nacionalinėmis nuostatomis, ir institucijos teikia būtiną paramą, kad OLAF darbuotojai galėtų įvykdyti jiems pavestas užduotis.
4 straipsnis
EIVT centrinė administracija
1. EIVT vadovauja vykdomasis generalinis sekretorius, kuris yra pavaldus vyriausiajam įgaliotiniui. Vykdomasis generalinis sekretorius imasi visų reikiamų priemonių EIVT sklandžiam veikimui užtikrinti, įskaitant jos administracinį ir biudžeto valdymą. Vykdomasis generalinis sekretorius užtikrina, kad būtų veiksmingai koordinuojama visų centrinės administracijos padalinių veikla, taip pat veikla su Sąjungos delegacijomis.
2. Vykdomajam generaliniam sekretoriui padeda du generalinio sekretoriaus pavaduotojai.
3. EIVT centrinė administracija suskirstyta į generalinius direktoratus.
a)
Tai visų pirma:
-
keletas generalinių direktoratų, kuriuos sudaro geografiniai padaliniai, apimantys visas pasaulio šalis ir regionus, bei daugiašaliai ir teminiai padaliniai. Šie padaliniai savo veiklą reikiamu mastu derina su Tarybos generaliniu sekretoriatu ir atitinkamomis Komisijos tarnybomis,
-
generalinis direktoratas, atsakingas už administracinius, personalo, biudžeto, saugumo bei ryšių ir informacinių sistemų klausimus, kuris veikia EIVT struktūroje ir kuriam vadovauja vykdomasis generalinis sekretorius. Vyriausiasis įgaliotinis pagal įprastas įdarbinimo taisykles paskiria už biudžetą ir administravimą atsakingą generalinį direktorių, kuris yra pavaldus vyriausiajam įgaliotiniui. Jis atskaitingas vyriausiajam įgaliotiniui už EIVT administracinį ir vidaus biudžeto valdymą. Jis vadovaujasi tomis pačiomis biudžeto eilutėmis ir administracinėmis taisyklėmis, kurios taikytinos pagal Sąjungos biudžeto III skirsnio dalį, kuri priskiriama daugiametės finansinės programos 5 išlaidų kategorijai,
-
Krizių valdymo ir planavimo direktoratas, Civilinių operacijų planavimo ir vykdymo centras, Europos Sąjungos karinis štabas ir Europos Sąjungos jungtinis situacijų centras, kurie yra tiesiogiai pavaldūs vyriausiajam įgaliotiniui, už kuriuos vyriausiasis įgaliotinis yra atsakingas ir kurie padeda jam vykdyti jo užduotis vadovauti Sąjungos BUSP pagal Sutarties nuostatas, tuo pačiu atsižvelgiant į kitas Sąjungos kompetencijas pagal ES sutarties 40 straipsnį.
Turi būti atsižvelgiama į šių struktūrų specifiką, taip pat savitas jų funkcijas, įdarbinimo sąlygas ir darbuotojų statusą.
Turi būti užtikrintas visiškas visų EIVT struktūrų veiklos koordinavimas.
b)
EIVT centrinę administraciją taip pat sudaro:
-
strateginio politikos planavimo padalinys,
-
teisės padalinys, kuris administraciniu požiūriu yra pavaldus vykdomajam generaliniam sekretoriui ir kuris glaudžiai bendradarbiauja su Tarybos bei Komisijos teisės tarnybomis,
-
padaliniai, atsakingi už tarpinstitucinius santykius, informavimą ir viešąją diplomatiją, vidaus auditą bei patikrinimus ir asmens duomenų apsaugą.
4. Vyriausiasis įgaliotinis paskiria asmenis pirmininkauti Tarybos parengiamiesiems organams, kuriems pirmininkauja vyriausiojo įgaliotinio atstovas, įskaitant Politinio ir saugumo komiteto pirmininką, laikydamasis išsamios tvarkos, nustatytos 2009 m. gruodžio 1 d. Tarybos sprendimo 2009/908/ES, nustatančio Europos Vadovų Tarybos sprendimo dėl pirmininkavimo Tarybai ir dėl pirmininkavimo Tarybos parengiamiesiems organams įgyvendinimo priemones (11), II priede.
5. Vyriausiajam įgaliotiniui ir EIVT prireikus padeda Tarybos generalinis sekretoriatas ir atitinkami Komisijos padaliniai. Tuo tikslu EIVT, Tarybos generalinis sekretoriatas ir atitinkami Komisijos padaliniai gali sudaryti tarnybų lygio susitarimus.
5 straipsnis
Sąjungos delegacijos
1. Sprendimą sudaryti arba atšaukti delegaciją priima vyriausiasis įgaliotinis, susitaręs su Taryba ir Komisija.
2. Kiekvienai Sąjungos delegacijai vadovauja delegacijos vadovas.
Delegacijos vadovui pavaldūs visi delegacijos darbuotojai, neatsižvelgiant į jų statusą, ir jis prižiūri visą jos veiklą. Jis atsiskaito vyriausiajam įgaliotiniui už bendrą vadovavimą delegacijos darbui ir visų Sąjungos veiksmų koordinavimo užtikrinimą.
Delegacijų personalą sudaro EIVT personalas ir, kai tai būtina Sąjungos biudžetui ir Sąjungos politikos kryptims, kurios nepriklauso EIVT kompetencijai, įgyvendinti - Komisijos personalas.
3. Vyriausiasis įgaliotinis ir EIVT duoda nurodymus delegacijos vadovui, kuris atsako už jų vykdymą.
Srityse, kuriose Komisija turi jai Sutartimis suteiktus įgaliojimus, Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 221 straipsnio 2 dalimi, taip pat gali duoti nurodymus delegacijoms ir šie nurodymai vykdomi visą atsakomybę prisiimant delegacijos vadovui.
4. Delegacijos vadovas, laikydamasis Finansinio reglamento, naudoja asignavimus veiklai, susijusius su Sąjungos projektais atitinkamoje trečiojoje šalyje, kai perįgaliojimus suteikia Komisija.
5. Kiekvienos delegacijos veiklą reguliariai vertina EIVT vykdomasis generalinis sekretorius; vertinant atliekami finansiniai ir administraciniai auditai. EIVT vykdomasis generalinis sekretorius gali paprašyti, kad šiuo tikslu jam padėtų atitinkami Komisijos padaliniai. Be EIVT taikomų vidaus priemonių, OLAF naudojasi savo įgaliojimais, visų pirma įgyvendina kovos su sukčiavimu priemones pagal Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999.
6. Vyriausiasis įgaliotinis sudaro būtinus susitarimus su priimančiąja šalimi, tarptautine organizacija ar atitinkama trečiąja šalimi. Visų pirma vyriausiasis įgaliotinis imasi reikiamų priemonių užtikrinti, kad priimančiosios šalys suteiktų Sąjungos delegacijoms, jų personalui ir turtui privilegijas ir imunitetus, lygiaverčius nurodytiesiems 1961 m. balandžio 18 d. Vienos konvencijoje dėl diplomatinių santykių.
7. Sąjungos delegacijos turi būti pajėgios atsižvelgti į kitų Sąjungos institucijų, visų pirma Europos Parlamento, poreikius palaikant ryšius su tarptautinėmis organizacijomis ar trečiosiomis šalimis, prie kurių ar kuriose delegacijos yra akredituotos.
8. Delegacijos vadovas turi įgaliojimus atstovauti Sąjungai toje šalyje, kurioje akredituota toji delegacija, visų pirma sudarant sutartis ar būnant šalimi teismo procese.
9. Savo darbe Sąjungos delegacijos glaudžiai bendradarbiauja ir keičiasi informacija su valstybių narių diplomatinėmis tarnybomis.
10. Sąjungos delegacijos, vadovaudamosi ES sutarties 35 straipsnio trečia pastraipa ir valstybių narių prašymu, padeda valstybėms narėms palaikyti diplomatinius santykius ir teikti konsulinę apsaugą Sąjungos piliečiams trečiosiose šalyse lėšų atžvilgiu neutraliu pagrindu.
6 straipsnis
Personalas
1. Šis straipsnis, išskyrus 3 dalį, taikomas nedarant poveikio Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatams (toliau - Tarnybos nuostatai) ir Europos Bendrijų kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygoms (toliau - Įdarbinimo sąlygos), įskaitant tų taisyklių pakeitimus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 336 straipsnį, kad jos būtų pritaikytos prie EIVT poreikių.
2. EIVT sudaro Europos Sąjungos pareigūnai ir kiti tarnautojai, įskaitant valstybių narių diplomatinių tarnybų darbuotojus, kurie paskiriami laikinaisiais darbuotojais.
Šiam personalui taikomi Tarnybos nuostatai ir Įdarbinimo sąlygos.
3. Prireikus konkrečiais atvejais EIVT gali įdarbinti nedidelį skaičių konkrečių sričių komandiruotų nacionalinių ekspertų.
Vyriausiasis įgaliotinis priima taisykles, lygiavertes nustatytosioms 2003 m. birželio 16 d. Tarybos sprendime 2003/479/EB dėl taisyklių, taikomų į Tarybos generalinį sekretoriatą komandiruojamiems nacionaliniams ekspertams ir kariniam personalui (12), pagal kurias EIVT pasitelkia komandiruotus nacionalinius ekspertus, kad pasinaudotų jų specializuota patirtimi.
4. EIVT personalo nariai atlieka savo pareigas ir elgiasi vadovaudamiesi tik Sąjungos interesais. Nedarant poveikio 2 straipsnio 1 dalies trečios įtraukos, 2 straipsnio 2 dalies ir 5 straipsnio 3 dalies taikymui, jie nesiekia gauti ir nepriima jokios vyriausybės, institucijos, organizacijos ar EIVT nedirbančio asmens arba jokio organo ar asmens, išskyrus vyriausiąjį įgaliotinį, nurodymų. Pagal Tarnybos nuostatų 11 straipsnio antrą pastraipą EIVT personalo nariai negali priimti jokio atlyginimo iš kitų šaltinių, nesusijusių su EIVT.
5. Vyriausiajam įgaliotiniui suteikiami įgaliojimai, kurie pagal Tarnybos nuostatus yra suteikti paskyrimų tarnybai ir pagal Įdarbinimo sąlygas suteikti institucijai, įgaliotai sudaryti sutartis; vyriausiasis įgaliotinis tuos įgaliojimus gali perduoti pačioje EIVT.
6. EIVT įdarbinama atsižvelgiant į nuopelnus, tuo pačiu užtikrinant tinkamą geografinę ir lyčių pusiausvyrą. EIVT personalo sudėtimi turi būti užtikrintas prasmingas visų valstybių narių piliečių dalyvavimas. 13 straipsnio 3 dalyje numatyta peržiūra taip pat apima šį klausimą, įskaitant, jei tinkama, pasiūlymus dėl papildomų konkrečių priemonių galimam disbalansui ištaisyti.
7. Sąjungos pareigūnai ir laikinieji darbuotojai, EIVT įdarbinti iš valstybių narių diplomatinių tarnybų, turi tokias pačias teises bei pareigas, ir jiems taikomos vienodos sąlygos, visų pirma reikalavimų atitikimo visoms pareigybėms užimti lygiavertėmis sąlygomis srityje. Paskirstant pareigas, vykdytinas visose EIVT veiklos ir įgyvendinamos politikos srityse, laikiniesiems darbuotojams iš nacionalinių diplomatinių tarnybų ir Sąjungos pareigūnams taikomos vienodos sąlygos. Pagal Finansinio reglamento nuostatas valstybės narės padeda Sąjungai užtikrinti finansinių įsipareigojimų, susijusių su EIVT laikinaisiais darbuotojais iš valstybių narių diplomatinių tarnybų, vykdymą pagal Finansinio reglamento 66 straipsnį.
8. Vyriausiasis įgaliotinis nustato EIVT personalo atrankos procedūras, kurios turi būti vykdomos skaidriai, grindžiamos nuopelnais siekiant užtikrinti, kad būtų įdarbintas geriausių sugebėjimų, veiksmingiausiai dirbantis ir sąžiningiausias personalas, tuo pačiu užtikrinant tinkamą geografinę ir lyčių pusiausvyrą ir prasmingą visų valstybių narių piliečių dalyvavimą EIVT. Valstybių narių, Tarybos generalinio sekretoriato ir Komisijos atstovai dalyvauja įdarbinimo procedūroje laisvoms pareigybėms EIVT užimti.
9. EIVT pradėjus veikti visu pajėgumu, personalo nariai iš valstybių narių, kaip nurodyta 2 dalies pirmoje pastraipoje, turėtų sudaryti ne mažiau kaip vieną trečdalį viso AD lygio EIVT personalo. Atitinkamai Sąjungos nuolatiniai pareigūnai turėtų sudaryti ne mažiau kaip 60 % viso AD lygio EIVT personalo, įskaitant personalo narius iš valstybių narių diplomatinių tarnybų, kurie tapo Sąjungos nuolatiniais pareigūnais pagal Tarnybos nuostatus. Kiekvienais metais vyriausiasis įgaliotinis pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie užimamas pareigybes EIVT.
10. Vyriausiasis įgaliotinis nustato judumo taisykles, kad būtų užtikrinta, jog EIVT personalo nariams būtų suteikta daug judumo galimybių. 4 straipsnio 3 dalies a punkto trečioje įtraukoje nurodytam personalui taikomos specialios sąlygos. Iš esmės visi EIVT personalo nariai turi periodiškai dirbti Sąjungos delegacijose. Vyriausiasis įgaliotinis nustato tam skirtas taisykles.
11. Pagal taikomas nacionalinės teisės nuostatas kiekviena valstybė narė savo pareigūnams, tapusiems EIVT laikinaisiais darbuotojais, suteikia garantiją, kad pasibaigus jų tarnybos EIVT laikotarpiui jie bus nedelsiant grąžinti į ankstesnes pareigas. Šis tarnybos laikotarpis pagal Įdarbinimo sąlygų 50b straipsnio nuostatas neviršija aštuonerių metų, nebent jis būtų pratęstas ne ilgesniam kaip dvejų metų laikotarpiui išimtinėmis aplinkybėmis ir atsižvelgiant į tarnybos poreikius.
EIVT dirbantys Sąjungos pareigūnai turi teisę pretenduoti užimti pareigybes savo ankstesnėje institucijoje tomis pačiomis sąlygomis, kaip ir tas pareigybes pretenduojantys užimti asmenys, dirbantys toje institucijoje.
12. Imamasi veiksmų EIVT personalo tinkamam bendram mokymui užtikrinti, remiantis visų pirma esama praktika ir struktūromis nacionaliniame ir Sąjungos lygmenyje. Vyriausiasis įgaliotinis per metus nuo šio sprendimo įsigaliojimo imasi tinkamų tam skirtų priemonių.
7 straipsnis
Pereinamojo laikotarpio nuostatos dėl personalo
1. Atitinkami Tarybos generalinio sekretoriato ir Komisijos padaliniai bei funkcijos, išvardyti priede, perkeliami į EIVT. Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai, užimantys pareigybes priede išvardytuose padaliniuose ar vykdantys priede išvardytas funkcijas, perkeliami į EIVT. Tai taikoma mutatis mutandis pagal sutartis dirbantiems ir vietos darbuotojams, paskirtiems į tokius padalinius ir vykdantiems tokias funkcijas. Komandiruoti nacionaliniai ekspertai, dirbantys tuose padaliniuose ar vykdantys tas funkcijas, taip pat perkeliami į EIVT gavus juos komandiruojančios valstybės narės institucijų sutikimą.
Šie perkėlimai įsigalioja 2011 m. sausio 1 d.
Pagal Tarnybos nuostatus pareigūnus perkėlus į EIVT, vyriausiasis įgaliotinis kiekvieną pareigūną skiria į pareigybę jo pareigų kategorijoje, kuri atitinka to pareigūno turimą pareigų grupės lygį.
2. Darbuotojų įdarbinimo į EIVT perkeltoms pareigybėms užimti procedūros, tebevykstančios šio sprendimo įsigaliojimo dieną, lieka galioti: jos vykdomos ir užbaigiamos prižiūrint vyriausiajam įgaliotiniui pagal atitinkamus pranešimus apie laisvas pareigybes ir taikomas Tarybos nuostatų bei Įdarbinimo sąlygų taisykles.
8 straipsnis
Biudžetas
1. Leidimus duodančio pareigūno Europos Sąjungos bendrojo biudžeto EIVS skirsnio atžvilgiu pareigos paskiriamos pagal Finansinio reglamento 59 straipsnį. Vyriausiasis įgaliotinis patvirtina administracinių išlaidų biudžeto eilučių valdymo vidaus taisykles. Veiklos išlaidos lieka biudžeto Komisijos skirsnyje.
2. EIVT vykdo savo įgaliojimus laikydamasi Europos Sąjungos bendrajam biudžetui taikomo Finansinio reglamento, neviršydama jai paskirtų asignavimų.
3. Vyriausiasis įgaliotinis, rengdamas EIVT administracinių išlaidų sąmatas, atitinkamai konsultuosis su už vystymosi politiką atsakingu Komisijos nariu ir už kaimynystės politiką atsakingu Komisijos nariu pagal jų atitinkamas pareigas.
4. Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnio 1 dalį EIVT parengia savo kitų finansinių metų išlaidų sąmatas. Komisija konsoliduoja tas sąmatas parengdama biudžeto projektą, kuriame gali būti skirtingos sąmatos. Komisija gali iš dalies pakeisti biudžeto projektą, kaip numatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnio 2 dalyje.
5. Kad būtų užtikrintas skaidrus biudžetas Sąjungos išorės veiksmų srityje, Komisija biudžeto valdymo institucijai kartu su Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektu perduos darbinį dokumentą, kuriame išsamiai nurodomos visos išlaidos, susijusios su Sąjungos išorės veiksmais.
6. EIVT taikomos Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnyje ir Finansinio reglamento 145-147 straipsniuose nustatytos biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros. Todėl EIVT visapusiškai bendradarbiaus su institucijomis, dalyvaujančiomis biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūroje, ir atitinkamais atvejais pateiks reikalingą papildomą informaciją, be kita ko, dalyvaudama atitinkamų įstaigų posėdžiuose.
9 straipsnis
Išorės veiksmų priemonės ir programavimas
1. Už Sąjungos išorės bendradarbiavimo programų valdymą yra atsakinga Komisija, tačiau tai nedaro poveikio atitinkamam Komisijos ir EIVT atliekamam programavimo vaidmeniui, kaip išdėstyta tolesnėse dalyse.
2. Vyriausiasis įgaliotinis užtikrina Sąjungos išorės veiksmų bendrą politinį koordinavimą, užtikrindamas Sąjungos išorės veiksmų vienybę, nuoseklumą ir veiksmingumą, visų pirma pasitelkdamas šias išorės pagalbos priemones:
-
vystomojo bendradarbiavimo priemonę (13),
-
Europos plėtros fondą (14),
-
Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę (15),
-
Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (16),
-
bendradarbiavimo su pramoninėmis šalimis priemonę (17),
-
bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonę (18),
-
stabilumo priemonę, taikomą Reglamento (EB) Nr. 1717/2006 (19) 4 straipsnyje numatytai pagalbai.
3. Visų pirma EIVT prisideda prie 2 dalyje nurodytų priemonių programavimo ir valdymo ciklo, atsižvelgdama į tose priemonėse nustatytus politikos tikslus. Ji yra atsakinga už toliau nurodytų Komisijos sprendimų dėl strateginių daugiamečių veiksmų parengimą programavimo ciklo metu:
i)
finansavimo lėšų skyrimas šalims siekiant nustatyti bendrą finansinį paketą kiekvienam regionui, atsižvelgiant į orientacinį daugiametės finansinės programos paskirstymą. Kiekviename regione tam tikra lėšų dalis bus rezervuota regioninėms programoms;
ii)
šalių ir regionų strateginiai dokumentai;
iii)
nacionalinės ir regionų orientacinės programos.
Vadovaujantis 3 straipsniu, per visą 2 dalyje nurodytų priemonių programavimo, planavimo ir įgyvendinimo ciklą vyriausiasis įgaliotinis ir EIVT bendradarbiauja su atitinkamais Komisijos nariais bei tarnybomis, nedarant poveikio 1 straipsnio 3 dalies taikymui. Visi pasiūlymai dėl sprendimų bus rengiami laikantis Komisijos procedūrų ir bus pateikiami Komisijai priimti.
4. Europos plėtros fondo ir vystomojo bendradarbiavimo finansinės priemonės atžvilgiu visus pasiūlymus, įskaitant pasiūlymus dėl pagrindinių reglamentų ir 3 dalyje nurodytų programavimo dokumentų pakeitimų, kartu rengia atitinkamos EIVT ir Komisijos tarnybos prižiūrint už vystymosi politiką atsakingam Komisijos nariui, ir jie bendrai su vyriausiuoju įgaliotiniu pateikiami Komisijai priimti.
Temines programas, išskyrus Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę, Bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonę ir 2 dalies septintoje įtraukoje nurodytą stabilumo priemonės dalį, rengia atitinkama Komisijos tarnyba, vadovaujant už vystymosi politiką atsakingam Komisijos nariui, ir jos pateikiamos Komisijos narių kolegijai, susitarus su vyriausiuoju įgaliotiniu ir kitais atitinkamais Komisijos nariais.
5. Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės atžvilgiu visus pasiūlymus, įskaitant pasiūlymus dėl pagrindinių reglamentų ir 3 dalyje nurodytų programavimo dokumentų pakeitimų, kartu rengia atitinkamos EIVT ir Komisijos tarnybos prižiūrint už kaimynystės politiką atsakingam Komisijos nariui, ir jie bendrai su vyriausiuoju įgaliotiniu pateikiami Komisijai priimti.
6. Vyriausiasis įgaliotinis/EIVT yra atsakingas už vykdomus veiksmus: finansuojamus iš BUSP biudžeto, stabilumo priemonę, išskyrus 2 dalies septintoje įtraukoje nurodytą dalį, bendradarbiavimo su pramoninėmis šalimis finansavimo priemonę, ryšių ir viešosios diplomatijos veiksmus bei rinkimų stebėjimo misijas. Komisija yra atsakinga už jų finansinį įgyvendinimą vadovaujant vyriausiajam įgaliotiniui kaip Komisijos pirmininko pavaduotojui. Komisijos padalinys, atsakingas už šį įgyvendinimą, ir EIVT įkuriami tose pačiose patalpose.
10 straipsnis
Saugumas
1. Vyriausiasis įgaliotinis, pasikonsultavęs su 2001 m. kovo 19 d. Tarybos sprendimo 2001/264/EB, patvirtinančio Tarybos saugumo nuostatus (20), priedo II dalies I skirsnio 3 punkte nurodytu komitetu, priima sprendimą dėl EIVT skirtų saugumo taisyklių ir imasi visų atitinkamų priemonių užtikrinti, kad EIVT veiksmingai valdytų riziką, kylančią jos personalui, materialiajam turtui bei informacijai, ir kad ji savo funkcijas vykdytų šiuo požiūriu rūpestingai ir atsakingai. Tokios taisyklės taikomos visiems EIVT personalo nariams ir visiems darbuotojams Sąjungos delegacijose, nepriklausomai nuo jų administracinio statuso ar kilmės.
2. Kol nepriimtas 1 dalyje nurodytas sprendimas:
-
dėl įslaptintos informacijos apsaugos, EIVT taiko Sprendimo 2001/264/EB priede išdėstytas saugumo priemones,
-
dėl kitų saugumo aspektų, EIVT taiko Komisijos saugumo nuostatas, kaip išdėstyta Komisijos darbo tvarkos taisyklių (21) atitinkamame priede.
3. EIVT turi padalinį, atsakingą už saugumo klausimus, kuriam padeda atitinkamos valstybių narių tarnybos.
4. Vyriausiasis įgaliotinis imasi visų priemonių, būtinų siekiant įgyvendinti saugumo taisykles EIVT, visų pirma susijusias su įslaptintos informacijos apsauga ir priemonėmis, kurių turi būti imamasi EIVT personalui nesilaikius saugumo taisyklių. Šiuo tikslu EIVT konsultuojasi su Tarybos generalinio sekretoriato Saugumo tarnyba, atitinkamomis Komisijos tarnybomis ir atitinkamomis valstybių narių tarnybomis.
11 straipsnis
Galimybė susipažinti su dokumentais, archyvais ir duomenų apsauga
1. EIVT taiko 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (22) nustatytas taisykles. Vyriausiasis įgaliotinis priima sprendimą dėl EIVT skirtų įgyvendinimo taisyklių.
2. EIVT vykdomasis generalinis sekretorius organizuoja šios tarnybos archyvus. Atitinkami iš Tarybos generalinio sekretoriato ir Komisijos perkeltų padalinių archyvai perkeliami į EIVT.
3. EIVT užtikrina asmenų apsaugą tvarkant jų asmens duomenimis, vadovaujantis 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (23). Vyriausiasis įgaliotinis priima sprendimą dėl EIVT skirtų įgyvendinimo taisyklių.
12 straipsnis
Nekilnojamasis turtas
1. Tarybos generalinis sekretoriatas ir atitinkamos Komisijos tarnybos imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad 7 straipsnyje nurodyti perkėlimai galėtų būti vykdomi kartu su Tarybos ir Komisijos pastatų, būtinų EIVT veikimui, perdavimais.
2. Dėl sąlygų, kuriomis nekilnojamuoju turtu gali naudotis EIVT centrinė administracija ir Sąjungos delegacijos, bendrai sprendžia, atitinkamais atvejais, vyriausiasis įgaliotinis ir Tarybos generalinis sekretoriatas bei Komisija.
13 straipsnis
Baigiamosios ir bendrosios nuostatos
1. Vyriausiasis įgaliotinis, Taryba, Komisija ir valstybės narės yra atsakingi už šio sprendimo įgyvendinimą ir imasi visų tam būtinų priemonių.
2. Vyriausiasis įgaliotinis iki 2011 m. pabaigos Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai pateikia EIVT veikimo ataskaitą. Ta ataskaita turi apimti visų pirma 5 straipsnio 3 ir 10 dalių bei 9 straipsnio įgyvendinimą.
3. Iki 2013 m. vidurio vyriausiasis įgaliotinis atlieka EIVT struktūros ir veikimo peržiūrą, kuri apims, inter alia, 6 straipsnio 6, 8 ir 11 dalių įgyvendinimą. Atlikus šią peržiūrą, prireikus pateikiami atitinkami pasiūlymai dėl šio sprendimo patikslinimo. Tokiu atveju Taryba pagal ES sutarties 27 straipsnio 3 dalį iki 2014 m. pradžios patikslina šį sprendimą atsižvelgdama į peržiūros rezultatus.
4. Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną. Nuostatos dėl finansų valdymo ir įdarbinimo įsigalioja tik priėmus būtinus Tarnybos nuostatų, Įdarbinimo sąlygų ir Finansinio reglamento pakeitimus bei taisomąjį biudžetą. Kad būtų užtikrintas sklandus perėjimas, vyriausiasis įgaliotinis, Tarybos generalinis sekretoriatas ir Komisija sudaro reikiamus susitarimus bei konsultuojasi su valstybėmis narėmis.
5. Per vieną mėnesį po šio sprendimo įsigaliojimo vyriausiasis įgaliotinis pateikia Komisijai EIVT pajamų ir išlaidų sąmatą, įskaitant etatų planą, kad Komisija pateiktų taisomojo biudžeto projektą.
6. Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Priimta Briuselyje 2010 m. liepos 26 d.