PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 13/2012
ze dne 6. ledna 2012
o změně nařízení (ES) č. 1292/2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Předchozí šetření a stávající antidumpingová opatření
(1)
V srpnu 2001 Rada nařízením (ES) č. 1676/2001 (2) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího mimo jiné z Indie. Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v rozmezí od 0 % do 62,6 % uloženého na dovoz jednotlivě vyjmenovaných vyvážejících výrobců se zbytkovou celní sazbou 53,3 % na dovoz od všech ostatních společností.
(2)
V srpnu 2001 Komise rozhodnutím 2001/645/ES (3) přijala cenové závazky, které nabídlo pět indických výrobců. Přijetí závazků bylo následně odvoláno (4) v březnu 2006.
(3)
V březnu 2006 Rada nařízením (ES) č. 366/2006 (5) změnila opatření uložená nařízením (ES) č. 1676/2001. S přihlédnutím ke zjištěním z přezkumu konečných vyrovnávacích cel před pozbytím platnosti uvedeným v nařízení (ES) č. 367/2006 (6) bylo uloženo antidumpingové clo v rozmezí od 0 % do 18 %.
(4)
V září 2006 Rada na základě žádosti nového vyvážejícího výrobce nařízením (ES) č. 1424/2006 (7) změnila nařízení (ES) č. 1676/2001, pokud jde o jednoho vývozce z Indie. Se zohledněním rozpětí vývozní subvence dotčené společnosti, které bylo zjištěno v antisubvenčním šetření vedoucím k přijetí nařízení (ES) č. 367/2006, stanovilo pozměněné nařízení dumpingové rozpětí 15,5 % pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku a sazbu antidumpingového cla 3,5 % pro dotčenou společnost. Jelikož pro tuto společnost nebylo stanoveno individuální vyrovnávací clo, byla použita sazba stanovená pro všechny ostatní společnosti.
(5)
V listopadu 2007 Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení uložila nařízením (ES) č. 1292/2007 (8) konečné antidumpingové clo na dovoz PET filmu pocházejícího z Indie. Tímtéž nařízením byl zastaven částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, který byl omezen na šetření dumpingu, pokud jde o jednoho indického vyvážejícího výrobce.
(6)
Nařízení (ES) č. 1292/2007 rovněž zachovalo rozšíření opatření na Brazílii a Izrael, přičemž některé společnosti byly z těchto opatření vyňaty. Poslední změna nařízení (ES) č. 1292/2007 byla v tomto ohledu provedena prováděcím nařízením Rady (EU) č. 806/2010 (9).
(7)
V lednu 2009 Rada na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování pěti indických výrobců PET filmu, který Komise zahájila z vlastního podnětu, změnila nařízením (ES) č. 15/2009 (10) konečná antidumpingová cla uložená těmto společnostem nařízením (ES) č. 1292/2007 a konečná vyrovnávací cla uložená těmto společnostem nařízením (ES) č. 367/2006.
(8)
V květnu 2011 Rada prováděcím nařízením (EU) č. 469/2011 (11) změnila nařízení (ES) č. 1292/2007, a tím upravila sazby antidumpingové clo sazby vzhledem k pozbytí platnosti vyrovnávacího cla uloženého nařízením (ES) č. 367/2006 dne 9. března 2011 (12).
(9)
Žadatel o tento prozatímní přezkum - společnost Ester Industries Limited - v současnosti podléhá konečnému antidumpingovému clu ve výši 29,3 %.
2. Žádost o částečný prozatímní přezkum
(10)
V červenci 2010 Komise obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žádost, omezená na zkoumání dumpingu, byla podána společností Ester Industries Limited, vyvážejícím výrobcem z Indie (dále jen „Ester“ nebo „žadatel“). Ve své žádosti žadatel uvedl, že okolnosti, na jejichž základě byla opatření uložena, se změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy. Žadatel poskytl důkazy prima facie o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu působícího újmu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
3. Zahájení přezkumu
(11)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, a zveřejněním oznámení dne 29. října 2010 v Úředním věstníku Evropské unie (13) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájila v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený na přezkoumání dumpingu vzhledem k žadateli.
(12)
V oznámení o zahájení přezkumu bylo uvedeno, že má částečný prozatímní přezkum také posoudit, zda je třeba v závislosti na zjištěních přezkumu změnit celní sazbu platnou pro dovoz dotčeného výrobku od vyvážejících výrobců v dotčené zemi, kteří nejsou jednotlivě vyjmenováni v čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1292/2007, tj. antidumpingovou celní sazbu platnou pro „všechny ostatní společnosti“ v Indii.
4. Šetření
(13)
Šetření míry dumpingu se týkalo období od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“).
(14)
Komise o zahájení šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu oficiálně informovala žadatele, orgány země vývozu a výrobní odvětví v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a být vyslechnuty.
(15)
S cílem získat informace nezbytné pro šetření zaslala Komise žadateli dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpověď.
(16)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro stanovení dumpingu. V provozovnách žadatele se uskutečnila inspekce na místě.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(17)
Výrobkem, jehož se tento přezkum týká, je výrobek vymezený v nařízení (ES) č. 1292/2007, kterým se ukládají platná opatření, v platném znění, tedy polyethylentereftalátový (PET) film pocházející z Indie, v současnosti kódů KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90.
2. Obdobný výrobek
(18)
Jako v předchozích šetřeních se i během tohoto šetření ukázalo, že PET film vyráběný v Indii a vyvážený do Unie a PET film vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii a také PET film vyráběný a prodávaný v EU výrobci v Unii mají tytéž základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní využití.
(19)
Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
a) Běžná hodnota
(20)
Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejdříve přezkoumala, zda byl domácí prodej obdobného výrobku uskutečněný žadatelem nezávislým odběratelům reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil alespoň 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozu do Unie.
(21)
Komise poté určila ty druhy obdobného výrobku prodávané dotčenou společností na domácím trhu, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s druhy výrobku prodávanými na vývoz do Unie.
(22)
Potom bylo zjišťováno, zda prodej žadatele na domácím trhu byl u každého druhu výrobku reprezentativní, tj. zda prodej každého druhu výrobku na domácím trhu představoval alespoň 5 % objemu prodeje stejného druhu výrobku vyváženého do Unie. U těchto druhů výrobků prodávaných v reprezentativním množství bylo dále zjišťováno, zda se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(23)
Zjišťování, zda u prodeje jednotlivých druhů výrobku v reprezentativních množstvích na domácím trhu lze mít za to, že byl uskutečněn v běžném obchodním styku, vycházelo ze stanovení podílu ziskového prodeje příslušného druhu nezávislým odběratelům. Ve všech případech, kdy byl prodej určitého druhu výrobku na domácím trhu uskutečněn v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočítané jako vážený průměr veškerého prodeje tohoto druhu na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(24)
Nicméně u zbývajících druhů výrobku, jejichž prodej na domácím trhu nebyl reprezentativní nebo se neuskutečnil v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota stanovena početně v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Běžná hodnota byla stanovena jako součet výrobních nákladů vyvážených druhů výrobku, jenž byl v případě potřeby upraven o přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a o přiměřený zisk, a to na základě skutečných údajů ohledně výroby a prodeje v běžném obchodním styku obdobného výrobku vyvážejícím výrobcem, který byl předmětem šetření, podle první věty čl. 2 odst. 6 základního nařízení.
b) Vývozní cena
(25)
V předchozím prozatímním přezkumu, který vedl k přijetí nařízení (ES) č. 366/2006, bylo zjištěno, že cenové závazky ovlivnily vývozní ceny v minulosti, v důsledku čehož nebyly tyto ceny spolehlivé pro stanovení budoucího chování vývozců při vývozu. V uvedeném prozatímním přezkumu, vzhledem k tomu, že společnost Ester dotčený výrobek prodávala na světovém trhu ve značném množství, bylo rozhodnuto stanovit vývozní cenu na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba platit všem třetím zemím.
(26)
Je třeba připomenout, že přijetí cenových závazků bylo odvoláno v březnu 2006, tj. více než tři roky před současným obdobím přezkumného šetření. Proto nebyly v současném období přezkumného šetření vývozní ceny společnosti Ester do Unie ovlivněny žádnými cenovými závazky. Lze tedy vyvodit závěr, že uvedené ceny mohou být považovány za spolehlivé pro stanovení budoucího chování vývozců při vývozu.
(27)
Jelikož byl vývoz žadatele do Unie uskutečněn přímo nezávislým odběratelům, byla vývozní cena stanovena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba platit, za dotčený výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
c) Srovnání
(28)
Srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům činitelů, které ovlivňovaly ceny a srovnatelnost cen. Za tímto účelem byly v odůvodněných případech provedeny náležité úpravy, které se týkaly nákladů na dopravu a pojištění, manipulačních nákladů, nákladů při nakládání a vedlejších nákladů, provizí, finančních nákladů a nákladů na balení, které žadatel platí.
(29)
Žadatel uvedl, že v porovnání s předchozím šetřením v rámci prozatímního přezkumu nabízí odběratelům širší škálu chemických povrchových úprav a že toto hledisko by mělo být vzato v úvahu při zařazování dotčeného výrobku podle různých typů výrobků. Společnost nicméně neprokázala, že různé typy chemických povrchových úprav ovlivnily srovnatelnost cen, a zejména, že odběratelé platí trvale různé ceny na domácím trhu a na vývozním trhu EU, v závislosti na typu chemické povrchové úpravy. Proto by zařazení výrobku použité v předchozích šetřeních mělo být zachováno a uvedený požadavek musí být zamítnut.
(30)
Žadatel také požadoval úpravu vývozní ceny na základě subvencí získaných při vývozu v rámci režimu Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPB) po uskutečnění vývozu. V této souvislosti bylo shledáno, že v rámci tohoto režimu se částky připsané za vývoz dotyčného výrobku dají použít na kompenzaci cla splatného za dovoz jakéhokoli zboží nebo se dají volně prodat jiným společnostem. Navíc neexistují žádná omezení, že by se dovážené zboží mělo používat pouze k výrobě dotčeného vyváženého výrobku. Společnost Ester neprokázala, že subvence v rámci režimu DEPB ovlivnila srovnatelnost cen, a zejména, že v důsledku subvencí v rámci režimu DEPB platili odběratelé na domácím trhu trvale odlišné ceny. Tento požadavek bylo proto zamítnut.
(31)
Žadatel také požadoval úpravu vývozní ceny na základě subvencí získaných v rámci režimu Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCG) a v rámci režimu „Export Credit“. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že podobně jako u ostatních výše uvedených režimů neexistuje omezení, že dovážené zboží v rámci režimu EPCG by mělo být používáno pouze při výrobě dotčeného vyváženého výrobku. Za druhé, žadatel nepředložil žádné důkazy o zřejmé souvislosti mezi tvorbou cen u vyváženého zboží a subvencemi obdrženými v rámci režimů EPCG a „Export Credit“. Žadatel dále neprokázal, že subvence v rámci těchto dvou režimů ovlivnily srovnatelnost cen, a zejména, že v důsledku subvencí v rámci režimů EPCG a „Export Credit“ platili odběratelé na domácím trhu trvale odlišné ceny. Proto musí být uvedený požadavek zamítnut.
d) Dumpingové rozpětí
(32)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty podle druhu výrobku a vážené průměrné vývozní ceny odpovídajícího druhu dotčeného výrobku. V návaznosti na připomínky ke zveřejnění informací uvedené v 44. a 45. bodě odůvodnění dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí 8,3 %.
D. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(33)
Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také posuzovalo, zda lze změněné okolnosti přiměřeně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(34)
V tomto ohledu šetření ukázalo, že Ester skutečně přijal řadu opatření pro snížení nákladů a zlepšení účinnosti. Společnost se zejména zmodernizovala a vybudovala novou výrobní linku. Dále se v důsledku výrazného zvýšení výroby podstatně snížily režijní náklady. Společnost rovněž začala získávat suroviny efektivněji (z bližšího místa), a tím se jí podařilo značně snížit náklady za přepravu. Toto snížení nákladů má přímý vliv na dumpingové rozpětí. Tato změna okolností může být proto považována za změnu trvalé povahy.
(35)
Pokud jde o vývozní cenu, šetření prokázalo určitou dlouhodobou stabilitu cenové politiky společnosti Ester od roku 2006 (rok, kdy byl cenový závazek zrušen) do roku 2010 (téměř konec období přezkumného šetření). Vzhledem k uvedené změně metodiky pro stanovení vývozní ceny společnosti Ester do Unie, která je popsána v 24. a 25. bodě odůvodnění, a výše uvedené stabilitě cen, je nově vypočtené dumpingové rozpětí pravděpodobně trvalé povahy.
(36)
Proto se má za to, že okolnosti, kvůli nimž byl tento prozatímní přezkum zahájen, se pravděpodobně v dohledné době nezmění způsobem, který by měl vliv na zjištění tohoto prozatímního přezkumu. Proto byl učiněn závěr, že se tyto změny považují za trvalé a že zachování současné výše opatření již nemá opodstatnění.
E. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(37)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že průměrné dumpingové rozpětí vzorku by mělo být přepočteno v případě, že současný prozatímní přezkum bude mít za následek nižší dumpingové rozpětí pro Ester (což byla jedna ze společností ve vzorku), než jaké bylo stanoveno dříve. Je třeba připomenout, že rozsah stávajícího částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení je výslovně omezen na přezkum dumpingového rozpětí žadatele, jednotlivého vývozce, konkrétně společnosti Ester. Proto bylo šetření omezeno na zvláštní okolnosti žadatele, s přihlédnutím ke všem podstatným a náležitě doloženým důkazům (14). Závěry stanovené na tomto základě nejsou relevantní pro ostatní společnosti ve vzorku nebo jakéhokoli jiného vyvážejícího výrobce v dotčené zemi.
(38)
Má se za to, že stanovení průměrného dumpingového rozpětí nového vzorku podle čl. 9 odst. 6 základního nařízení za těchto okolností není ani právně možné, ani ekonomicky vhodné z následujících důvodů. Je třeba připomenout, že výpočet průměrného dumpingového rozpětí vzorku se použije pouze tehdy, jestliže se v souvislosti s daným šetřením má za to, že počet vývozců je tak velký, že jednotlivé šetření všech spolupracujících vývozců by pro instituce představovalo neúměrnou zátěž a ohrozilo by dokončení šetření v povinné lhůtě stanovené v základním nařízení. Dále se předpokládá, že výpočet váženého průměrného rozpětí na základě dumpingového rozpětí vývozců zařazených do vzorku je reprezentativní pro dumpingové rozpětí spolupracujících vývozců nezařazených do vzorku. Tak tomu může být pouze v případě, jestliže se takový výpočet provádí na základě dumpingových rozpětí, které se vztahují ke stejnému časovému období. V případě částečného prozatímního přezkumu omezeného původně na jednu společnost ve vzorku, jako je stávající šetření, však žádná z výše uvedených okolností nenastala. V důsledku toho byl učiněn závěr, že faktické okolnosti současného částečného prozatímního přezkumu jsou takové, že se ustanovení čl. 9 odst. 6 jednoznačně nepoužijí.
(39)
Je třeba připomenout, že prohlášením v oznámení o zahájení přezkumu, podle něhož „bude-li stanoveno, že by opatření v případě tohoto žadatele měla být zrušena nebo změněna, může být nezbytné změnit celní sazbu, která se v současnosti uplatňuje na dovoz dotčeného výrobku od jiných společností v Indii“, se rozumí, že v důsledku přezkumu může být zbytkové clo zvýšeno, aby se zabránilo obcházení (15). Vzhledem k tomu, že se clo žadatele snižuje, není výše uvedené ustanovení oznámení o zahájení přezkumu relevantní.
(40)
S ohledem na důvody popsané v 37. až 39. bodě odůvodnění je nutno zamítnout tvrzení, že by průměrné dumpingové rozpětí vzorku mělo být přepočítáno.
(41)
Zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí navrhnout změnu celní sazby uplatňované na žadatele, a bylo jim umožněno vyjádřit své připomínky.
(42)
Žadatel zopakoval své požadavky ohledně zařazení výrobku uvedeného v 29. bodě odůvodnění, jakož i své požadavky ohledně úpravy vývozní ceny související s vrácením cla v důsledku subvencí v režimu DEPB, EPCG a „Export Credit“, jak je popsáno v 30. a 31. bodě odůvodnění. Vzhledem k tomu, že nebyly poskytnuty žádné nové informace, které by mohly změnit zjištění Komise, však tyto požadavky musely být zamítnuty.
(43)
Žadatel dále zpochybnil metodu výpočtu hodnoty CIF transakcí, které byly provedeny na základě FOB. Při stanovení jednotkové hodnoty CIF Komise vztáhla celkové náklady na přepravu placené společností na všechny vývozní transakce včetně transakcí FOB. Společnost uvedla, že by se celkové náklady na přepravu měly týkat pouze transakcí CIF. Toto tvrzení bylo přijato.
(44)
Žadatel dále uvedl, že ne všechny prodeje vzorku byly vyloučeny ze stanovení dumpingového rozpětí. Toto tvrzení bylo rovněž přijato.
(45)
V návaznosti na přezkumné šetření činí navržené revidované dumpingové rozpětí a sazba antidumpingového cla, které by byly použitelné pro dovoz dotčeného výrobku vyráběného společností Ester Industries Limited, 8,3 %,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V tabulce v čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1292/2007 se položka týkající se společnosti Ester Industries Limited nahrazuje tímto:
„Ester Industries Limited, DLF City, Phase II, Sector 25, Gurgaon, Haryana - 122022, Indie
8,3
A026“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 6. ledna 2012.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 13/2012
2012 m. sausio 6 d.
kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1292/2007, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamai Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį ir 11 straipsnio 3, 5 ir 6 dalis,
atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau - Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Ankstesni tyrimai ir galiojančios antidempingo priemonės
(1)
2001 m. rugpjūčio mėn. Reglamentu (EB) Nr. 1676/2001 (2) Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamai, inter alia, Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei. Nustatytos priemonės buvo ad valorem antidempingo muitas, kurio dydis individualiai nurodytų eksportuojančių gamintojų importuojamiems produktams buvo 0-62,6 %, o visų kitų bendrovių importuojamiems produktams buvo nustatyta 53,3 % muito norma.
(2)
2001 m. rugpjūčio mėn. Sprendimu 2001/645/EB (3) Komisija priėmė penkių Indijos gamintojų pasiūlytus įsipareigojimus dėl kainų. 2006 m. kovo mėn. šių įsipareigojimų priėmimas buvo atšauktas (4).
(3)
2006 m. kovo mėn. Reglamentu (EB) Nr. 366/2006 (5) Taryba iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 1676/2001 nustatytas priemones. Nustatyto antidempingo muito dydis buvo 0-18 %, atsižvelgiant į galutinių kompensacinių muitų galiojimo termino peržiūros išvadas, išdėstytas Tarybos reglamente (EB) Nr. 367/2006 (6).
(4)
2006 m. rugsėjo mėn., gavusi naujo eksportuojančio gamintojo prašymą, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1424/2006 (7) dėl vieno Indijos eksportuotojo iš dalies pakeitė Reglamentą (EB) Nr. 1676/2001. Iš dalies pakeistu reglamentu neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms nustatytas 15,5 % dempingo skirtumas, o susijusiai bendrovei nustatyta 3,5 % antidempingo muito norma, atsižvelgiant į bendrovės eksporto subsidijų skirtumą, nustatytą atlikus antisubsidijų tyrimą, po kurio priimtas Reglamentas (EB) Nr. 367/2006. Bendrovei nebuvo taikomas individualiai nustatytas kompensacinis muitas, todėl taikyta visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
(5)
2007 m. lapkričio mėn., atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1292/2007 (8) importuojamai Indijos kilmės PET plėvelei nustatė galutinį antidempingo muitą. Tuo pačiu reglamentu buvo baigta dalinė tarpinė peržiūra pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį, per kurią nagrinėti tik vieno Indijos eksportuojančio gamintojo dempingo aspektai.
(6)
Be to, Reglamentu (EB) Nr. 1292/2007 šios priemonės ir toliau taikomos Brazilijai ir Izraeliui, išskyrus tam tikras nuo priemonių atleistas bendroves. Šiuo atžvilgiu Reglamentas (EB) Nr. 1292/2007 paskutinį kartą iš dalies pakeistas Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 806/2010 (9).
(7)
2009 m. sausio mėn., atlikus dalinę tarpinę peržiūrą, kurią Komisija pradėjo savo iniciatyva dėl penkių Indijos PET plėvelės gamintojų subsidijavimo, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 15/2009 (10) iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 1292/2007 šioms bendrovėms nustatytus galutinius antidempingo muitus ir Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 šioms bendrovėms nustatytus galutinius kompensacinius muitus.
(8)
Atsižvelgdama į tai, kad Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 nustatytas kompensacinio muito galiojimo terminas baigėsi 2011 m. kovo 9 d., 2011 m. gegužės mėn. Taryba Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 469/2011 (11) iš dalies pakeitė Reglamentą (EB) Nr. 1292/2007 ir pakoregavo antidempingo muito normas (12).
(9)
Šios tarpinės peržiūros pareiškėjui Ester Industries Limited šiuo metu taikomas 29,3 % galutinis antidempingo muitas.
2. Prašymas atlikti dalinę tarpinę peržiūrą
(10)
2010 m. liepos mėn. Komisija gavo prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Prašymą, kuriuo buvo prašoma tirti tik dempingo aspektus, pateikė eksportuojantis Indijos gamintojas Ester Industries Limited (toliau - Ester arba pareiškėjas). Prašyme pareiškėjas teigė, kad pasikeitė aplinkybės, kuriomis remiantis buvo nustatytos priemonės, ir kad šie pokyčiai yra ilgalaikiai. Pareiškėjas pateikė prima facie įrodymų, kad nėra būtina toliau taikyti dabartinio lygio priemonę ir taip kompensuoti dempingo daromą žalą.
3. Peržiūros inicijavimas
(11)
Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pateisinančių dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą, Komisija, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, 2010 m. spalio 29 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą (13) (toliau - pranešimas apie inicijavimą) apie dalinės tarpinės peržiūros, per kurią nagrinėjamas tik su pareiškėju susijęs dempingas, inicijavimą.
(12)
Pranešime apie inicijavimą paminėta, kad atliekant dalinę tarpinę peržiūrą taip pat vertinama, ar, atsižvelgiant į peržiūros išvadas, reikia iš dalies keisti iš Reglamento (EB) Nr. 1292/2007 2 straipsnio 2 dalyje konkrečiai nenurodytų nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų importuojamam nagrinėjamajam produktui šiuo metu taikomą muito normą, t. y. visoms kitoms Indijos bendrovėms taikomą antidempingo muito normą.
4. Tyrimas
(13)
Atliekant dempingo lygio tyrimą nagrinėtas 2009 m. spalio 1 d.-2010 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau - peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL).
(14)
Komisija apie dalinės tarpinės peržiūros tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, eksportuojančios šalies valdžios institucijoms ir Sąjungos pramonei. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė teikti nuomonę raštu ir būti išklausytoms.
(15)
Siekdama gauti tyrimui reikalingos informacijos, Komisija nusiuntė pareiškėjui klausimyną ir per tam tikslui nustatytą laikotarpį gavo atsakymą.
(16)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga dempingui nustatyti. Pareiškėjo patalpose buvo atliktas tikrinamasis vizitas.
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Nagrinėjamasis produktas
(17)
Šios peržiūros nagrinėjamasis produktas yra tas pats kaip ir apibrėžtasis Reglamente (EB) Nr. 1292/2007 su paskutiniais pakeitimais, kuriuo nustatytos galiojančios priemonės, t. y. Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelė, kurios KN kodai šiuo metu yra ex 3920 62 19 ir ex 3920 62 90.
2. Panašus produktas
(18)
Kaip ir ankstesniuose tyrimuose, atliekant šį tyrimą nustatyta, kad Indijoje pagaminta ir į Sąjungą eksportuota PET plėvelė, Indijos vidaus rinkoje gaminama ir parduodama PET plėvelė ir Sąjungos gamintojų Sąjungoje gaminama ir parduodama PET plėvelė pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis ir pagrindinė jos naudojimo paskirtis yra ta pati.
(19)
Todėl šie produktai yra laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
C. DEMPINGAS
a) Normalioji vertė
(20)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia Komisija ištyrė, ar pareiškėjo panašaus produkto pardavimas nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje buvo tipiškas, t. y. ar bendras taip parduotas kiekis sudarė bent 5 % viso nagrinėjamojo produkto eksportui į Sąjungą parduoto kiekio.
(21)
Po to Komisija nustatė tas vidaus rinkoje bendrovės parduodamo panašaus produkto rūšis, kurios yra tokios pačios, kaip ir eksportui į Sąjungą parduodamo produkto rūšys, arba labai į jas panašios.
(22)
Toliau nagrinėta, ar pareiškėjo kiekvienos rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, t. y. ar kiekvienos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje apimtis sudarė bent 5 % tos pačios rūšies produkto pardavimo į Sąjungą apimties. Toliau pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį nagrinėta, ar tipiškais kiekiais parduotų tam tikrų rūšių produktų pardavimas vykdytas įprastinėmis prekybos sąlygomis.
(23)
Nustatant atitinkamos rūšies produkto pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams dalį nagrinėta, ar kiekvienos rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje tipiškais kiekiais galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis. Visais atvejais, kai vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis parduotas pakankamas tam tikros rūšies produkto kiekis, normalioji vertė buvo grindžiama faktine vidaus rinkos kaina, apskaičiuota kaip svertinis viso tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje per PTL vidurkis.
(24)
Kitų rūšių produktų, kurių pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas arba kurie nebuvo parduodami įprastomis prekybos sąlygomis, normalioji vertė apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį. Normalioji vertė buvo apskaičiuota prie eksportuotų tam tikros rūšies produktų gamybos sąnaudų, prireikus pakoreguotų, pridėjus pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administracinių sąnaudų procentinę dalį ir pagrįstą pelno dydį pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies pirmą sakinį remiantis faktiniais duomenimis, susijusiais su tiriamo eksportuojančio gamintojo panašaus produkto gamyba ir pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis.
b) Eksporto kaina
(25)
Atliekant ankstesnę tarpinę peržiūrą, po kurios priimtas Reglamentas (EB) 366/2006, buvo nustatyta, kad minėti įsipareigojimai dėl kainų darė įtaką ankstesnėms eksporto kainoms ir todėl jos nėra patikimos siekiant nustatyti eksporto raidą ateityje. Toje tarpinėje peržiūroje, atsižvelgiant į tai, kad Ester nagrinėjamąjį produktą dideliais kiekiais pardavė pasaulio rinkoje, eksporto kainą nuspręsta nustatyti remiantis trečiosioms šalims faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis.
(26)
Primenama, kad įsipareigojimų dėl kainų priėmimas buvo atšauktas 2006 m. kovo mėn., t. y. anksčiau kaip prieš trejus metus iki dabartinio PTL. Todėl įsipareigojimai dėl kainų nedarė įtakos Ester eksporto į Sąjungą kainoms dabartiniu PTL. Taigi, galima daryti išvadą, kad jos gali būti laikomos patikimomis siekiant nustatyti eksporto raidą ateityje.
(27)
Kadangi pareiškėjas visas prekes eksportavo į Sąjungą tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kainos buvo nustatytos remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis nagrinėjamojo produkto kainomis.
c) Palyginimas
(28)
Vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su vidutine svertine eksporto kaina remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygmeniu. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi buvo atsižvelgta į veiksnių, kurie turėjo įtakos kainoms ir kainų palyginamumui, skirtumus. Todėl, koreguojant prireikus ir pateisinamais atvejais, deramai atsižvelgta į vežimo ir draudimo sąnaudų, tvarkymo, krovos ir papildomų išlaidų, pareiškėjo sumokėtų komisinių, finansinių ir pakavimo sąnaudų skirtumus.
(29)
Pareiškėjas teigė, kad, palyginus su ankstesniu tarpinės peržiūros tyrimu, jis savo pirkėjams siūlo didesnę cheminių dangų įvairovę ir kad reikėtų į tai atsižvelgti priskiriant nagrinėjamąjį produktą skirtingoms produktų rūšims. Tačiau bendrovė neįrodė, kad skirtingos cheminių dangų rūšys turėjo įtakos kainų palyginamumui ir, svarbiausia, ji neįrodė, kad pirkėjai vidaus rinkoje ir ES eksporto rinkoje nuolat mokėjo skirtingas kainas priklausomai nuo cheminės dangos rūšies. Todėl turėtų būti ir toliau taikomas toks pats, ankstesnių tyrimų metu taikytas produktų klasifikacijos principas, o šis teiginys turi būti atmestas.
(30)
Be to, pareiškėjas teigė, kad reikėtų koreguoti eksporto kainą remiantis lengvatomis, gautomis eksportuojant pagal Muito sumažinimo leidimo sistemą (toliau - MSLS) po eksporto. Šiuo atžvilgiu buvo nustatyta, kad pagal šią schemą, eksportuojant nagrinėjamąjį produktą gauti eksporto kreditai galėjo būti naudojami bet kokių produktų importo muitams kompensuoti arba laisvai parduodami kitoms bendrovėms. Be to, nėra apribojimo, kad importuotos prekės turėtų būti naudojamos tik nagrinėjamojo eksportuojamo produkto gamybai. Ester neįrodė, kad lengvata, gauta pagal MSLS, turėjo įtakos kainų palyginamumui, ir, svarbiausia, bendrovė neįrodė, kad dėl tokių MSLS lengvatų pirkėjai vidaus rinkoje nuolat mokėjo skirtingas kainas. Todėl teiginys atmestas.
(31)
Pareiškėjas taip pat teigė, kad reikėtų koreguoti eksporto kainą atsižvelgiant į lengvatas, gautas pagal Gamybos priemonių eksportui skatinti schemą (toliau - GPESS) ir Eksporto kreditų schemą. Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad taip pat kaip ir kitų schemų atveju nėra apribojimo, kad importuotos prekės pagal GPESS turėtų būti naudojamos tik nagrinėjamojo eksportuojamo produkto gamybai. Antra, pareiškėjas nepateikė jokių įrodymų, kad esama aiškios sąsajos tarp eksportuojamų prekių kainos nustatymo ir pagal GPESS ir Eksporto kreditų schemą gautų lengvatų. Galiausiai pareiškėjas neįrodė, kad pagal šias dvi schemas gautos lengvatos turėjo įtakos kainų palyginamumui, ir, svarbiausia, kad dėl tokių GPESS ir Eksporto kreditų schemos lengvatų pirkėjai vidaus rinkoje nuolat mokėjo skirtingas kainas. Todėl šis teiginys turi būti atmestas.
d) Dempingo skirtumas
(32)
Kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, kiekvienos rūšies produkto vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina. Gavus pastabų dėl atskleistų faktų, toliau išdėstytų 44 ir 45 konstatuojamosiose dalyse, nustatyta, kad procentais išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumas yra 8,3 %
D. ILGALAIKIS PASIKEITUSIŲ APLINKYBIŲ POBŪDIS
(33)
Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį taip pat buvo tiriama, ar pasikeitusios aplinkybės gali būti pagrįstai laikomos ilgalaikėmis.
(34)
Atlikus šio aspekto tyrimą paaiškėjo, kad Ester iš tiesų ėmėsi priemonių siekdama sumažinti sąnaudas ir pagerinti efektyvumą. Svarbiausia, bendrovė modernizavo ir pastatė naują gamybos liniją. Be to, gerokai padidėjus gamybai, labai sumažėjo pridėtinės išlaidos. Efektyviau (iš arčiau esančių tiekėjų) įsigydama žaliavų bendrovė taip pat sugebėjo gerokai sumažinti krovinių vežimo išlaidas. Šis išlaidų sumažėjimas turėjo tiesioginio poveikio dempingo skirtumui. Todėl šias pasikeitusias aplinkybes galima laikyti ilgalaikėmis.
(35)
Eksporto kainos atžvilgiu tyrimu nustatyta, kad Ester kainodaros politika ilgą laiką (nuo 2006 m. (kada įsipareigojimas buvo panaikintas) iki 2010 m. (beveik PTL pabaiga)) buvo ganėtinai stabili. Atsižvelgiant į minėtą kainų stabilumą ir į tai, kad pasikeitė Ester eksporto į Sąjungą kainos nustatymo metodas, kaip aprašyta 24 ir 25 konstatuojamosiose dalyse, tikėtina, kad naujai apskaičiuotas dempingo skirtumas yra ilgalaikis.
(36)
Todėl laikyta, kad yra mažai tikėtina, kad aplinkybės, dėl kurių inicijuota ši tarpinė peržiūra, artimiausiu metu keistųsi taip, kad turėtų įtakos per tarpinę peržiūrą padarytoms išvadoms. Taigi daroma išvada, kad pasikeitusios aplinkybės yra ilgalaikės ir kad tolesnis dabartinio lygio priemonės taikymas nėra pagrįstas.
E. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(37)
Vienas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad atrinktų bendrovių vidutinis dempingo skirtumas turėtų būti perskaičiuotas, jei atlikus dabartinę tarpinę peržiūrą Ester (kuri buvo viena iš atrinktų bendrovių) būtų nustatytas mažesnis nei anksčiau apskaičiuotas dempingo skirtumas. Primenama, kad pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį dabartinė dalinė tarpinė peržiūra skirta tik pareiškėjo, individualaus eksportuotojo - Ester, dempingo skirtumui peržiūrėti. Todėl atliekant tyrimą nagrinėtos tik konkrečios pareiškėjo aplinkybės, atsižvelgiant į visus svarbius ir tinkamai dokumentais pagrįstus įrodymus (14). Šiuo pagrindu padarytos išvados netaikomos kitoms atrinktoms bendrovėms ar kitiems nagrinėjamosios šalies eksportuojantiems gamintojams.
(38)
Laikoma, kad atrinktų bendrovių vidutinio dempingo skirtumo nustatymas pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalį tokiomis aplinkybėmis yra teisiškai neįmanomas ir ekonominiu atžvilgiu netikslingas dėl toliau išdėstytų priežasčių. Reikėtų atkreipti dėmesį, kad atrinktų bendrovių vidutinis dempingo skirtumas skaičiuojamas tik tuomet, jei atliekant tam tikrą tyrimą laikoma, kad eksportuotojų yra tiek daug, kad atskirai tirti visus bendradarbiaujančius eksportuotojus pernelyg apsunkintų institucijas ir trukdytų užbaigti tyrimą laikantis pagrindiniame reglamente nustatytų privalomų terminų. Tuomet daroma prielaida, kad dempingo skirtumų svertinio vidurkio skaičiavimas remiantis atrinktų eksportuotojų dempingo skirtumais atitinka neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuotojų dempingo skirtumus. Taip gali būti tik tada, jei toks skaičiavimas yra atliekamas remiantis to paties laikotarpio dempingo skirtumais. Nei vienos iš minėtų aplinkybių nėra atliekant tik vienai iš pradžių atrinktai bendrovei skirtą dalinę tarpinę peržiūrą, tokią, kaip šis tyrimas. Todėl daroma išvada, kad, atsižvelgiant į dabartinės dalinės tarpinės peržiūros faktines aplinkybes, 9 straipsnio 6 dalies nuostatos akivaizdžiai netaikomos.
(39)
Reikia atkreipti dėmesį, kad Pranešime apie inicijavimą esantis teiginys, pagal kurį „jeigu bus nustatyta, kad pareiškėjui taikomas priemones reikėtų panaikinti arba iš dalies pakeisti, gali prireikti koreguoti muito, šiuo metu taikomo nagrinėjamajam produktui, importuojamam iš kitų Indijos bendrovių, normą“ (15), reiškia, kad po peržiūros muitas gali būti padidinamas siekiant išvengti priemonių vengimo. Kadangi pareiškėjo muitas yra sumažinamas, minėta Pranešimo apie inicijavimą nuostata netaikytina.
(40)
Atsižvelgiant į 37-39 konstatuojamosiose dalyse išdėstytas priežastis, teiginys, kad atrinktų bendrovių vidutinis dempingo skirtumas turėtų būti perskaičiuotas, turi būti atmestas.
(41)
Suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriomis remiantis buvo ketinama siūlyti iš dalies keisti pareiškėjui taikomą muito normą, ir suteikta galimybė pateikti pastabų.
(42)
Pareiškėjas pakartojo tvirtinimus dėl 29 konstatuojamojoje dalyje minėtos produktų klasifikacijos, taip pat prašymą koreguoti eksporto kainą dėl sąlyginio apmokestinimo muitais lengvatų pagal MSLS, GPESS ir Eksporto kreditų schemą, kaip aprašyta 30 ir 31 konstatuojamosiose dalyse. Kadangi nebuvo pateikta naujų duomenų, kurie turėtų įtakos Komisijos nustatytiems faktams, šie teiginiai turėjo būti atmesti.
(43)
Be to, pareiškėjas užginčijo FOB pagrindu sudarytų sandorių CIF vertės apskaičiavimo metodą. Nustatydama vieneto CIF vertę Komisija susiejo bendrovės sumokėtas bendras krovinių vežimo išlaidas su visais eksporto sandoriais, įskaitant FOB sandorius. Bendrovė teigė, kad bendros krovinių vežimo išlaidos turėjo būti siejamos tik su CIF sandoriais. Šis teiginys buvo priimtas.
(44)
Galiausiai pareiškėjas teigė, kad ne visi atrinkti pardavimai buvo neįtraukti nustatant dempingo skirtumą. Šis teiginys taip pat priimtas.
(45)
Atlikus peržiūros tyrimą, siūlomas koreguotas dempingo skirtumas ir antidempingo muito norma, taikytini Ester Industries Limited pagamintam importuojamam nagrinėjamajam produktui, yra 8,3 %
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 1292/2007 2 straipsnio 2 dalies lentelės įrašas dėl Ester Industries Limited pakeičiamas taip:
„Ester Industries Limited, DLF City, Phase II, Sector 25, Gurgaon, Haryana - 122022, Indija
8,3
A026“
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2012 m. sausio 6 d.