ROZHODNUTÍ RADY 2011/411/SZBP
ze dne 12. července 2011,
kterým se vymezuje statut, sídlo a způsob fungování Evropské obranné agentury a kterým se zrušuje společná akce 2004/551/SZBP
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na články 42 a 45 této smlouvy,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská obranná agentura (dále jen „agentura“) byla zřízena společnou akcí Rady 2004/551/SZBP (1) ze dne 12. července 2004 (dále jen „společná akce 2004/551/SZBP“) s cílem podporovat Radu a členské státy v jejich úsilí o zlepšení obranných schopností EU v oblasti řešení krizí a podporovat evropskou bezpečnostní a obrannou politiku.
(2)
Evropská bezpečnostní strategie schválená Evropskou radou dne 12. prosince 2003 označila zřízení obranné agentury za důležitý prvek na cestě k dosažení pružnějších a účinnějších evropských vojenských zdrojů.
(3)
Zpráva o provádění evropské bezpečnostní strategie ze dne 11. prosince 2008 potvrzuje vedoucí úlohu agentury v procesu rozvíjení klíčových obranných schopností v zájmu společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP).
(4)
Společná akce 2004/551/SZBP by měla být zrušena a nahrazena tímto rozhodnutím Rady s cílem zohlednit změny Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“), k nimž došlo v důsledku ratifikace Lisabonské.
(5)
V článku 45 Smlouvy o EU se stanoví, že Rada přijme rozhodnutí vymezující statut, sídlo a způsob fungování agentury, které by mělo přihlížet ke stupni skutečného podílu na činnostech agentury.
(6)
Agentura by měla přispívat k provádění společné zahraniční a bezpečnostní politiky, zejména společné bezpečnostní a obranné politiky.
(7)
Agentura by měla mít takovou strukturu, aby mohla reagovat na operativní potřeby Unie a jejích členských států v zájmu SBOP, a je-li to nutné pro plnění jejích funkcí, spolupracovat se třetími zeměmi, organizacemi a subjekty.
(8)
Agentura by měla navázat úzké pracovní vztahy se stávajícími strukturami, seskupeními a organizacemi, jako jsou rámcová dohoda o záměru (dále jen „rámcová dohoda LoI“), Organizace pro vzájemnou spolupráci v oblasti vyzbrojování (OCCAR) a Evropská kosmická agentura (ESA).
(9)
V souladu s čl. 18 odst. 2 Smlouvy o EU by měl mít vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku vedoucí úlohu v rámci struktury agentury a zajišťovat nezbytné propojení mezi agenturou a Radou.
(10)
Rada by měla při plnění své úlohy politického dohledu a vymezování politik vydávat agentuře pokyny.
(11)
Přijetí finančního rámce agentury, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 4, a uzavírání správních ujednání mezi agenturou a třetími zeměmi, organizacemi a subjekty musí být vzhledem k jejich povaze schvalovány Radou jednomyslně.
(12)
Rada by se při přijímání pokynů a rozhodnutí týkajících se činnosti agentury měla scházet na úrovni ministrů obrany.
(13)
Veškeré pokyny nebo rozhodnutí přijaté Radou ve vztahu k činnosti agentury by měly být připravovány v souladu s článkem 240 Smlouvy o fungování EU.
(14)
Pravomoci přípravných a poradních orgánů Rady, zejména pravomoci Výboru stálých zástupců podle článku 240 Smlouvy o fungování EU, Politického a bezpečnostního výboru podle článku 38 Smlouvy o EU a Vojenského výboru Evropské unie (dále jen „Vojenského výboru EU“C), by měly zůstat nedotčeny.
(15)
Ředitelé národních úřadů pro vyzbrojování, ředitelé pro oblast schopností, pro oblast výzkumu a technologií a ředitelé pro oblast obranné politiky by měli při přípravě rozhodnutí Rady týkajících se agentury přijímat zprávy a zabývat se otázkami spadajícími do jejich pravomoci.
(16)
Agentura by měla mít právní subjektivitu potřebnou pro výkon svých funkcí a dosažení svých cílů, přičemž by měla udržovat úzké styky s Radou a plně respektovat pravomoci Evropské unie a jejích orgánů.
(17)
Mělo by být stanoveno, že rozpočty spravované agenturou mohou v jednotlivých případech příspěvky na krytí jiných než správních nákladů obdržet ze souhrnného rozpočtu Evropské unie při plném respektování použitelných pravidel, postupů a rozhodovacích procesů, včetně čl. 41 odst. 2 Smlouvy o EU.
(18)
Kromě toho, že bude otevřena k účasti všem členským státům, by agentura měla rovněž umožnit konkrétním skupinám členských států vytvářet projekty a programy ad hoc.
(19)
V závislosti na rozhodnutí Rady o zřízení stálé strukturované spolupráce stanovené v souladu s čl. 42 odst. 6 a článkem 46 Smlouvy o EU a s Protokolem (č. 10) o stálé strukturované spolupráci stanovené článkem 42 Smlouvy o Evropské unii, připojeného ke Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU, by agentura měla uskutečňování této spolupráce podporovat.
(20)
Agentura by měla mít rozhodovací postupy, které by jí umožnily účinně plnit její úkoly při respektování bezpečnostních a obranných politik zúčastněných členských států.
(21)
Agentura by měla plnit své poslání při plném respektování článku 40 Smlouvy o EU.
(22)
Agentura by měla jednat zcela v souladu s bezpečnostními normami a pravidly Rady.
(23)
V souladu s článkem 5 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Unie, které mají vliv na obranu, Dánsko proto nebude tímto rozhodnutím vázáno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
KAPITOLA I
ZŘÍZENÍ, POSLÁNÍ A ÚKOLY AGENTURY
Článek 1
Zřízení
1. Agentura pro oblast rozvoje obranných schopností, výzkumu, pořizování a vyzbrojování (dále jen „Evropská obranná agentura“ nebo „agentura“) byla zřízena společnou akcí 2004/551/SZBP a její činnost pokračuje v souladu s následujícími ustanoveními.
2. Ve své činnosti je agentura podřízena Radě a jedná v rámci jednotného institucionálního rámce Evropské unie na podporu společné zahraniční a bezpečnostní politiky a společné bezpečnostní a obranné politiky, aniž jsou dotčeny pravomoci orgánů EU a Rady. Posláním agentury nejsou dotčeny jiné pravomoci Unie při plném respektování článku 40 Smlouvy o EU.
3. Agentura je otevřena účasti všech členských států EU, které si přejí podílet se na její činnosti. Členské státy, které se v době přijetí tohoto rozhodnutí činnosti agentury již účastní, se nadále považují za zúčastněné členské státy.
4. Každý členský stát, který si bude po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost přát účastnit se činnosti agentury nebo tuto účast ukončit, oznámí svůj úmysl Radě a vyrozumí vysokého představitele. Veškerá technická a finanční opatření nezbytná pro účast nebo ukončení účasti určí řídící výbor uvedený v článku 8.
5. Agentura má sídlo v Bruselu.
Článek 2
Poslání
1. Posláním agentury je podporovat Radu a členské státy v jejich úsilí o zlepšení obranných schopností EU v oblasti řešení krizí a podporovat SBOP v současném stavu a v rámci budoucího vývoje.
2. Agentura určuje operativní potřeby, podporuje opatření k jejich uspokojování, přispívá k určení a případně k provádění všech účelných opatření pro posílení výrobní a technologické základny v oblasti obrany, podílí se na vymezení evropské politiky v oblasti schopností a vyzbrojování a napomáhá Radě při hodnocení zlepšování vojenských schopností.
3. Posláním agentury nejsou dotčeny pravomoci členských států v záležitostech obrany.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí Rady se rozumí:
a)
„zúčastněnými členskými státy“ členské státy Evropské unie, které se účastní činnosti agentury,
b)
„přispívajícími členskými státy“ zúčastněné členské státy Evropské unie, které přispívají na konkrétní projekt nebo program Agentury.
Článek 4
Politický dohled a podávání zpráv Radě
1. Agentura je podřízena Radě a působí pod jejím politickým dohledem, podává jí pravidelné zprávy a dostává od ní pravidelné pokyny.
2. Agentura podává pravidelně zprávy o své činnosti Radě, a zejména
a)
v listopadu každého roku předkládá Radě zprávu o činnosti agentury během tohoto roku a poskytuje informace o jednotlivých prvcích pracovního programu a rozpočtů agentury na následující rok;
b)
v závislosti na rozhodnutí Rady o zřízení stálé strukturované spolupráce předkládá Radě nejméně jednou ročně informace o příspěvku agentury k hodnocení v rámci stálé strukturované spolupráce podle čl. 5 odst. bodu 3 písm. f) bodu ii).
Agentura poskytuje Radě včas informace o důležitých záležitostech, které mají být předloženy k rozhodnutí řídícímu výboru.
3. Rada po konzultaci s Politickým a bezpečnostním výborem nebo případně s jinými příslušnými orgány Rady jednomyslným rozhodnutím každoročně vydává pokyny k činnosti agentury, zejména k jejímu pracovnímu programu. Pracovní program agentury je sestavován v rámci těchto pokynů.
4. Rada každý rok jednomyslně schvaluje finanční rámec pro agenturu na následující tři roky. Tento finanční rámec stanoví dohodnuté priority související s tříletým pracovním plánem agentury a představuje právně závazný strop pro první rok a předpokládané částky pro druhý a třetí rok. Agentura každý rok nejpozději 31. března poskytne návrh finančního rámce a související pracovní plán k posouzení řídícímu výboru.
5. Agentura může vydávat doporučení určená Radě a Komisi, je-li to nezbytné pro plnění jejího poslání.
Článek 5
Funkce a úkoly
1. Agentura při plnění svých funkcí a úkolů respektuje jiné pravomoci Unie a orgánů EU.
2. Plněním funkcí a úkolů agentury nejsou dotčeny pravomoci členských států v záležitostech obrany.
3. Agentura má pod vedením Rady za úkol:
a)
přispívat k určení cílů vojenských schopností členských států a hodnotit dodržování závazků týkajících se schopností, které přijaly členské státy, a to zejména:
i)
určováním budoucích potřeb obranných schopností EU ve spolupráci s příslušnými orgány Rady, včetně Vojenského výboru EU, a s využitím mimo jiné mechanismu rozvoje schopností a případného následného mechanismu,
ii)
koordinací provádění plánu rozvoje schopností a případných následných plánů,
iii)
hodnocením závazků týkajících se schopností, jež členské státy přijaly mimo jiné v rámci procesu plánu rozvoje schopností a v rámci mechanismu rozvoje schopností a případných následných opatření, podle kritérií dohodnutých členskými státy;
b)
podporovat harmonizaci operativních potřeb a přijímání účinných a slučitelných akvizičních metod, a to zejména:
i)
podporou a koordinací harmonizace v oblasti vojenských potřeb,
ii)
podporou nákladově efektivních a účinných výběrových řízení určováním a šířením osvědčených postupů,
iii)
poskytováním odhadů finančních priorit pro rozvoj schopností a pořizování;
c)
navrhovat mnohostranné projekty pro plnění cílů z hlediska vojenských schopností a zajišťovat koordinaci programů prováděných členskými státy a řízení zvláštních programů spolupráce, a to zejména:
i)
podporou a navrhováním nových projektů mnohostranné spolupráce,
ii)
určováním a navrhováním činností pro spolupráci v operativní oblasti,
iii)
činnostmi v zájmu koordinace stávajících programů prováděných členskými státy,
iv)
přebíráním odpovědnosti za řízení konkrétních programů na žádost členských států,
v)
přípravou programů, které mají být řízeny organizací OCCAR nebo případně prostřednictvím jiných ujednání, na žádost členských států;
d)
podporovat výzkum v oblasti obranných technologií, koordinovat a plánovat společnou výzkumnou činnost a studie technických řešení odpovídajících budoucím operativním potřebám, a to zejména:
i)
podporou výzkumu zaměřeného na plnění budoucích potřeb bezpečnostních a obranných schopností, případně ve vazbě na výzkumné činnosti Unie, čímž se posílí evropský průmyslový a technologický potenciál v této oblasti,
ii)
podporou efektivněji zaměřených společných činností v oblasti obranného výzkumu a technologií,
iii)
stimulací činností v oblasti obranného výzkumu a technologií prostřednictvím studií a projektů,
iv)
řízením smluv v oblasti obranného výzkumu a technologií,
v)
spoluprací s Komisí za účelem dosažení maximální doplňkovosti a součinnosti mezi výzkumnými programy v oblasti obrany a civilní bezpečnosti;
e)
přispívat k určování a případně k provádění všech účelných opatření pro posílení průmyslové a technologické základny v oblasti obrany a pro zlepšení účinnosti vojenských výdajů, a to zejména:
i)
přispíváním k vytvoření mezinárodně konkurenceschopného evropského trhu s obranným vybavením, aniž jsou dotčeny pravidla vnitřního trhu a pravomoci Komise v této oblasti,
ii)
rozvojem příslušných politik a strategií ve spolupráci s Komisí a případně s výrobním odvětvím,
iii)
usilováním o vytváření a harmonizaci příslušných postupů na úrovni EU, a to v rámci úkolů agentury a ve spolupráci s Komisí;
f)
v závislosti na rozhodnutí Rady o zřízení stálé strukturované spolupráce podporovat tuto spolupráci zejména:
i)
usnadňováním hlavních společných nebo evropských iniciativ v oblasti rozvoje schopností,
ii)
přispíváním k pravidelnému hodnocení příspěvků zúčastněných členských států v oblasti schopností, zejména příspěvků učiněných v souladu s kritérii, která mají být stanovena mimo jiné na základě článku 2 Protokolu (č. 10) o stálé strukturované spolupráci, připojenému k Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU, a prostřednictvím příslušných zpráv podávaných nejméně jednou ročně.
Článek 6
Právní subjektivita
Agentura má právní subjektivitu nezbytnou pro plnění svých funkcí a dosažení svých cílů. Členské státy zajistí, aby agentura měla nejširší právní způsobilost, jakou jejich právo poskytuje právnickým osobám. Agentura může zejména nabývat movitý i nemovitý majetek nebo s ním nakládat a vystupovat před soudem. Agentura může uzavírat smlouvy se soukromými nebo veřejnými subjekty nebo organizacemi.
KAPITOLA II
ORGÁNY A ZAMĚSTNANCI AGENTURY
Článek 7
Vedoucí agentury
1. Vedoucím agentury je vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku.
2. Vedoucí agentury odpovídá za celkovou organizaci a fungování agentury a zajišťuje, aby ředitel, který je mu podřízen, prováděl pokyny vydané Radou a rozhodnutí řídícího výboru a aby mu o tom podával zprávu.
3. Vedoucí agentury předkládá Radě zprávy agentury uvedené v čl. 4 odst. 2.
4. Vedoucí agentury je odpovědný za sjednávání správních ujednání se třetími zeměmi a jinými organizacemi, seskupeními nebo subjekty v souladu s pokyny řídícího výboru. V rámci těchto ujednání schválených řídícím výborem odpovídá za to, aby s nimi byly navázány patřičné pracovní vztahy.
Článek 8
Řídící výbor
1. Rozhodovacím orgánem agentury je řídící výbor, který se skládá z jednoho zástupce každého zúčastněného členského státu, zmocněného přijímat závazky za svou vládu, a ze zástupce Komise. Řídící výbor jedná v rámci pokynů vydaných Radou.
2. Řídící výbor se schází na úrovni ministrů obrany zúčastněných členských států nebo jejich zástupců. Řídící výbor zpravidla zasedá každý rok nejméně dvakrát na úrovni ministrů obrany.
3. Vedoucí agentury svolává zasedání řídícího výboru a předsedá jim. Pokud o to některý zúčastněný členský stát požádá, svolá vedoucí agentury zasedání do jednoho měsíce.
4. Vedoucí agentury může pověřit jinou osobu, aby předsedala zasedáním řídícího výboru na úrovni zástupců ministrů obrany.
5. Řídící výbor se může scházet ve zvláštním složení (například ve složení ředitelů národních úřadů pro vyzbrojování, ředitelů pro oblast schopností, pro oblast výzkumu a vývoje a ředitelů pro oblasti obranné politiky).
6. Zasedání řídícího výboru se účastní:
a)
ředitel agentury nebo jeho zástupce uvedený v článku 10;
b)
předseda Vojenského výboru EU nebo jeho zástupce;
c)
zástupce Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ).
7. V otázkách společného zájmu může řídící výbor rozhodnout, že přizve
a)
generálního tajemníka NATO nebo jím jmenovaného zástupce;
b)
vedoucí nebo předsedy jiných struktur, seskupení nebo organizací, jejichž činnost souvisí s činností agentury (například strukturám vytvořeným podle rámcové dohody LoI, OCCAR a ESA);
c)
popřípadě zástupce dalších třetích stran.
Článek 9
Úkoly a pravomoci řídícího výboru
1. V rámci pokynů Rady uvedených v čl. 4 odst. 1 řídící výbor
a)
schvaluje zprávy, které mají být předloženy Radě;
b)
schvaluje na základě návrhu podaného vedoucím agentury a nejpozději do 31. prosince každého roku roční pracovní program agentury na následující rok;
c)
nejpozději do 31. prosince každého roku přijímá obecný rozpočet agentury v mezích stanovených ve finančním rámci agentury, o němž rozhoduje Rada;
d)
schvaluje v souladu s článkem 19 zavedení projektů nebo programů ad hoc v rámci agentury;
e)
jmenuje ředitele a nejvýše dva jeho náměstky;
f)
rozhoduje o tom, že jeden nebo více členských států mohou v souladu s článkem 17 agentuře svěřit správní a finanční řízení určitých činností v oblasti její působnosti;
g)
schvaluje veškerá doporučení určená Radě nebo Komisi;
h)
přijímá jednací řád agentury;
i)
může měnit finanční předpisy o provádění obecného rozpočtu agentury;
j)
může měnit pravidla a předpisy týkající se smluvních zaměstnanců a přidělených odborníků členských států;
k)
stanoví technické a finanční podrobnosti účasti členských států nebo jejího ukončení podle čl. 1 odst. 4;
l)
přijímá pokyny pro sjednávání správních ujednání vedoucím agentury;
m)
schvaluje ujednání ad hoc podle čl. 22 odst. 1;
n)
uzavírá správní ujednání mezi agenturou a třetími stranami podle čl. 24 odst. 1;
o)
schvaluje roční účetní závěrku a rozvahu;
p)
přijímá veškerá další příslušná rozhodnutí týkající se plnění poslání agentury.
2. Není-li v tomto rozhodnutí stanoveno jinak, rozhoduje řídící výbor kvalifikovanou většinou. Hlasům zúčastněných členských států je přidělena váha podle čl. 16 odst. 4 a 5 Smlouvy o EU. Hlasování se účastní pouze zástupci zúčastněných členských států.
3. Prohlásí-li zástupce zúčastněného členského státu v řídícím výboru, že z důležitých důvodů státní politiky, které musí uvést, má v úmyslu postavit se proti přijetí některého rozhodnutí kvalifikovanou většinou, hlasování se nekoná. Tento zástupce může postoupit záležitost prostřednictvím vedoucího agentury Radě, aby případně vydala pokyny řídícímu výboru. Řídící výbor může rovněž kvalifikovanou většinou rozhodnout o postoupení záležitosti Radě k rozhodnutí. Rada se usnáší jednomyslně.
4. Řídící výbor může na návrh ředitele nebo zúčastněného členského státu rozhodnout, že zřídí:
a)
výbory pro přípravu správních a rozpočtových rozhodnutí řídícího výboru, složené z delegátů zúčastněných členských států a zástupce Komise;
b)
výbory specializované na zvláštní otázky v oblasti působnosti agentury. Tyto výbory jsou složeny z delegátů zúčastněných členských států, a pokud řídící výbor nerozhodne jinak, zástupce Komise.
V rozhodnutí o zřízení výborů se upřesní jejich mandát a doba, na kterou jsou zřízeny.
Článek 10
Ředitel
1. Ředitele a jeho náměstka (náměstky) jmenuje řídící výbor na návrh vedoucího agentury na dobu tří let. Řídící výbor může jejich funkční období prodloužit o dva roky. Ředitel a nejvýše dva náměstci jsou podřízeni vedoucímu agentury a jednají v souladu s rozhodnutími řídícího výboru.
2. Ředitel, kterému je nápomocen jeho náměstek (náměstci), přijímá veškerá nezbytná opatření pro zajištění výkonnosti a účinnosti práce agentury. Ředitel odpovídá za kontrolu a koordinaci organizačních jednotek, aby byla zajištěna celková provázanost jejich práce. Ředitel je vedoucím zaměstnanců agentury.
3. Ředitel je odpovědný za:
a)
zajištění provádění ročního pracovního programu agentury;
b)
přípravu práce řídícího výboru, zejména návrhu ročního pracovního programu agentury;
c)
přípravu návrhu ročního obecného rozpočtu, který se předkládá řídícímu výboru;
d)
přípravu tříletého pracovního plánu, který se předkládá řídícímu výboru;
e)
přípravu tříletého finančního rámce, který se předkládá Radě;
f)
zajištění úzké spolupráce s přípravnými orgány Rady, zejména s Politickým a bezpečnostním výborem a Vojenským výborem EU, a poskytování informací těmto orgánům;
g)
přípravu zpráv podle čl. 4 odst. 2;
h)
přípravu výkazu příjmů a výdajů a plnění obecného rozpočtu agentury a rozpočtů projektů nebo programů ad hoc svěřených agentuře;
i)
běžnou správu agentury;
j)
veškerá bezpečnostní hlediska;
k)
veškeré personální záležitosti.
4. V rámci pracovního programu a obecného rozpočtu agentury je ředitel oprávněn uzavírat smlouvy a přijímat zaměstnance. Ředitel je schvalující osobou odpovědnou za plnění rozpočtů spravovaných agenturou.
5. Ředitel je odpovědný řídícímu výboru.
6. Ředitel je statutárním zástupcem agentury.
Článek 11
Zaměstnanci agentury
1. Zaměstnance agentury, včetně ředitele, tvoří smluvní a statutární zaměstnanci vybraní z uchazečů ze všech zúčastněných členských států na co nejširším zeměpisném základě a z orgánů EU. Zaměstnance agentury vybírá ředitel na základě příslušných schopností a odbornosti pomocí spravedlivých a transparentních výběrových řízení. Ředitel zveřejní předem podrobné informace o všech volných místech a kritéria výběrového řízení. Ve všech případech je nábor řízen tak, aby byli pro agenturu vybráni zaměstnanci, kteří vyhovují nejvyšším nárokům na schopnosti a výkonnost.
2. Vedoucí agentury na návrh ředitele a po konzultaci s řídícím výborem jmenuje zaměstnance agentury na úrovni vyšších vedoucích pracovníků a obnovuje smlouvy s nimi.
3. Zaměstnance agentury tvoří:
a)
pracovníci zaměstnaní přímo agenturou se smlouvami na dobu určitou a vybraní ze státních příslušníků zúčastněných členských států. Rada jednomyslným rozhodnutím schválila předpisy týkající se těchto zaměstnanců (2). Řídící výbor tyto předpisy přezkoumá a podle potřeby je změní, je-li k tomu zmocněn.
b)
odborníci členských států přidělení zúčastněnými členskými státy buď na místa v rámci organizační struktury agentury, nebo pro plnění konkrétních úkolů a projektů. Rada jednomyslným rozhodnutím schválila předpisy týkající se těchto zaměstnanců (3). Řídící výbor tyto předpisy přezkoumá a podle potřeby je změní, je-li k tomu zmocněn.
c)
úředníci Unie přidělení agentuře na dobu určitou nebo pro zvláštní úkoly nebo projekty podle potřeby.
4. Soudní dvůr Evropské unie je příslušný k rozhodování veškerých sporů mezi agenturou a jakoukoli osobou, na niž se mohou vztahovat předpisy platné pro zaměstnance agentury.
KAPITOLA III
ROZPOČET A FINANČNÍ PRAVIDLA
Článek 12
Rozpočtové zásady
1. Rozpočty, sestavované v eurech, jsou nástroje, kterými se pro každý rozpočtový rok stanoví a povolují veškeré příjmy a výdaje spravované agenturou.
2. Prostředky zapsané do rozpočtu se povolují na dobu rozpočtového roku, který začíná 1. ledna a končí 31. prosince stejného kalendářního roku.
3. Příjmy a výdaje jednotlivých rozpočtů musí být vyrovnané. Všechny příjmy a výdaje se zaúčtují v plném rozsahu v příslušném rozpočtu bez jakýchkoli vzájemných úprav.
4. Rozpočet obsahuje rozlišené prostředky, které se skládají z prostředků na závazky a prostředků na platby, a nerozlišené prostředky.
5. Z prostředků na závazky musí být pokryty celkové náklady právních závazků přijatých během běžného rozpočtového roku. Závazky však mohou být uskutečněny souhrnně nebo v ročních splátkách. Závazky se zaúčtují na základě právních závazků uskutečněných do 31. prosince.
6. Z prostředků na platby musí být pokryty platby, které byly provedeny na úhradu právních závazků přijatých v běžném rozpočtovém roce nebo dřívějších rozpočtových letech. Platby se zaúčtují na základě rozpočtových závazků přijatých do 31. prosince.
7. Příjmy rozpočtového roku jsou zaúčtovány pro daný rozpočtový rok na základě částek vybraných během tohoto rozpočtového roku.
8. Příjmy i výdaje mohou být prováděny pouze přidělením do určité položky rozpočtu a v mezích výše prostředků, které byly v rozpočtu stanoveny.
9. Používání rozpočtových prostředků musí být v souladu se zásadami řádného finančního řízení, totiž se zásadami hospodárnosti, účinnosti a efektivity.
Článek 13
Obecný rozpočet
1. Do 31. března každého roku předloží vedoucí agentury řídícímu výboru celkový odhad pro návrh obecného rozpočtu na následující rok, přičemž dodržuje předpokládané částky stanovené finančním rámcem.
2. Do 30. června každého roku předloží vedoucí agentury řídícímu výboru návrh obecného rozpočtu. Návrh obsahuje:
a)
prostředky považované za nezbytné
i)
pro pokrytí nákladů na chod agentury, zaměstnance a zasedání,
ii)
pro obstarání vnějšího poradenství, zejména operačních analýz, nezbytného pro agenturu pro plnění jejích úkolů, a pro zvláštní výzkumné a technologické činnosti ke společnému prospěchu všech zúčastněných členských států, zejména technické případové studie a předběžné studie proveditelnosti;
b)
odhad příjmů potřebných k pokrytí výdajů.
3. Cílem řídícího výboru je zajistit, aby prostředky uvedené v odst. 2 písm. a) bodě ii) představovaly významný podíl celkových prostředků uvedených v odstavci 2. Tyto prostředky musí odrážet skutečné potřeby a umožňovat agentuře plnit operační úlohu.
4. Návrh obecného rozpočtu je doplněn podrobným plánem pracovních míst a podrobným odůvodněním.
5. Řídící výbor může jednomyslně rozhodnout, že návrh obecného rozpočtu pokrývá dále konkrétní projekt nebo program, je-li to zjevně ke společnému prospěchu všech zúčastněných členských států.
6. Prostředky jsou rozděleny do hlav a kapitol, které seskupují výdaje podle typu nebo účelu, a dále rozčleněny podle potřeby do článků.
7. Každá hlava může zahrnovat kapitolu nazvanou „předběžné prostředky“. Tyto prostředky jsou zaneseny, pokud na základě závažných důvodů existuje nejistota ohledně výše potřebných prostředků nebo rozsahu provádění zanesených rozpočtových prostředků.
8. Příjmy se skládají:
a)
z příspěvků hrazených zúčastněnými členskými státy, které jsou založeny na výši hrubého národního důchodu (HND);
b)
z ostatních příjmů.
Návrh obecného rozpočtu obsahuje linie pro začlenění účelově vázaných příjmů, a je-li to možné, uvádí předpokládanou částku.
9. Řídící výbor přijme návrh obecného rozpočtu do 31. prosince každého roku v rámci finančního rámce agentury. Řídícímu výboru v této souvislosti předsedá vedoucí agentury nebo jím jmenovaný zástupce nebo člen řídícího výboru, kterého vedoucí agentury vyzve. Ředitel vydá prohlášení, že rozpočet byl přijat, a vyrozumí zúčastněné členské státy.
10. Pokud návrh obecného rozpočtu není na začátku rozpočtového roku ještě přijat, mohou být výdaje prováděny měsíčně podle kapitol nebo jiných jednotek členění rozpočtu, a to maximálně do výše jedné dvanáctiny rozpočtových prostředků na předešlý rozpočtový rok. Důsledkem tohoto ujednání však nesmí být to, aby agentura dostala k dispozici částku vyšší než jednu dvanáctinu prostředků stanovených v návrhu připravovaného obecného rozpočtu. Řídící výbor může kvalifikovanou většinou na návrh ředitele povolit výdaje překračující jednu dvanáctinu prostředků, pokud celkové rozpočtové prostředky pro daný rozpočtový rok nepřekračují rozpočtové prostředky schválené pro předcházející rozpočtový rok. Ředitel může požádat o příspěvky nezbytné k pokrytí prostředků schválených podle tohoto ustanovení, které jsou splatné do 30 dnů od odeslání žádosti o příspěvky.
Článek 14
Opravné rozpočty
1. V případě nevyhnutelných, výjimečných nebo nepředvídatelných okolností může ředitel předložit návrh opravného rozpočtu v mezích stanovených finančním rámcem.
2. Návrh opravného rozpočtu je sestavován, navrhován, přijímán a oznamován stejným postupem jako obecný rozpočet v mezích stanovených finančním rámcem. Řídící výbor rozhoduje s náležitým ohledem na naléhavost věci.
3. Pokud by meze stanovené ve finančním rámci byly považovány za nedostatečné vzhledem k mimořádným a nepředvídatelným okolnostem, a s maximálním přihlédnutím k pravidlům uvedeným v čl. 13 odst. 2 a 3, předloží řídící výbor opravný rozpočet Radě, která jej přijme jednomyslně.
Článek 15
Účelově vázané příjmy
1. Agentura může přijmout do svého obecného rozpočtu finanční příspěvky na krytí nákladů jiných, než jsou náklady podle čl. 13 odst. 2 písm. a) bodu i), jako účelově vázané příjmy:
a)
ze souhrnného rozpočtu Evropské unie v jednotlivých případech při plném respektování pravidel, postupů a rozhodovacích procesů, kterými se souhrnný rozpočet Evropské unie řídí;
b)
od členských států, třetích zemí nebo jiných třetích stran.
2. Účelově vázané příjmy mohou být použity pouze ke konkrétnímu účelu, k němuž byly určeny.
Článek 16
Příspěvky a náhrady
1. Stanovení příspěvků, použije-li se výše HND
a)
Použije-li se výše HND, určuje se rozdělení příspěvků mezi členské státy, od kterých se příspěvek vyžaduje, podle výše hrubého národního produktu, jak stanoví čl. 41 odst. 2 Smlouvy o EU, a v souladu s rozhodnutím Rady 2007/436/ES, Euratom ze dne 7.června 2007 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (4) nebo jakýmkoli jiným rozhodnutím Rady, jež je případně nahradí.
b)
Údaje pro výpočet jednotlivých příspěvků jsou údaje uvedené ve „vlastních zdrojích HND“ ve sloupci „Přehled financování souhrnného rozpočtu podle typu vlastního zdroje a podle členského státu“ tabulky připojené k poslednímu rozpočtu Evropské unie. Příspěvek každého členského státu, od kterého se příspěvek vyžaduje, je úměrný podílu HND tohoto členského státu na souhrnném HND členských států, od kterých se příspěvek požaduje.
2. Rozvrh platby příspěvků
a)
Zúčastněné členské státy platí přípěvky určené k financování obecného rozpočtu agentury ve třech stejných splátkách do 15. února, 15. června a 15. října dotyčného rozpočtového roku.
b)
Je-li přijat opravný rozpočet, zaplatí dotyčné členské státy nezbytné příspěvky do 60 dnů ode dne odeslání žádosti o příspěvky.
c)
Každý členský stát hradí bankovní poplatky spojené s platbami jeho vlastních příspěvků.
d)
Není-li přijat roční rozpočet do konce listopadu, může agentura na žádost některého z členských států požádat tento členský stát o prozatímní poskytnutí příspěvku.
Článek 17
Řízení výdajů agenturou jménem členských státu
1. Řídící výbor může na návrh ředitele nebo členského státu rozhodnout, že členský stát může agentuře svěřit správní a finanční řízení některých činností v oblasti její působnosti.
2. Řídící výbor může rozhodnutím zmocnit agenturu k uzavírání smluv jménem některých členských států. Může agenturu zmocnit, aby vybrala předem od těchto členských států nezbytné prostředky pro účely dodržení uzavřených smluv.
Článek 18
Plnění rozpočtu
1. Finanční předpisy, kterými se řídí obecný rozpočet agentury, přijala Rada jednomyslně (5). Řídící výbor tyto předpisy přezkoumá a podle potřeby je změní; přitom rozhoduje jednomyslně.
2. Řídící výbor na návrh ředitele případně přijme prováděcí pravidla týkající se plnění a kontroly obecného rozpočtu, zejména pokud jde o zadávání veřejných zakázek, aniž jsou dotčena příslušná pravidla EU. Řídící výbor zejména zajistí, aby se náležitě přihlédlo k požadavkům na bezpečnost nabídky a ochranu jak obranného utajení, tak práv k duševnímu vlastnictví.
3. Finanční předpisy a pravidla uvedené v tomto článku se nepoužijí na projekty a programy ad hoc uvedené v článcích 19 a 20.
KAPITOLA IV
PROJEKTY NEBO PROGRAMY AD HOC A SOUVISEJÍCÍ ROZPOČTY
Článek 19
Schvalování projektů nebo programů ad hoc kategorie A (s možností neúčastnit se) a souvisejících rozpočtů ad hoc
1. Jeden nebo více zúčastněných členských států nebo ředitel mohou předložit řídícímu výboru projekt nebo program ad hoc v oblasti působnosti agentury, který předpokládá všeobecnou účast zúčastněných členských států. Řídící výbor je informován o případném rozpočtu ad hoc souvisejícím s navrženým projektem nebo programem a o možných příspěvcích třetích stran.
2. Přispívají v zásadě všechny zúčastněné členské státy. Informují ředitele o svých záměrech v tomto ohledu.
3. Řídící výbor schvaluje zavedení projektu nebo programu ad hoc.
4. Řídící výbor se může na návrh ředitele nebo zúčastněného členského státu rozhodnout zřídit výbor pro dozor nad řízením a plněním projektu nebo programu ad hoc. Výbor je složen z delegátů každého z přispívajících členských států, a pokud na projekt nebo program přispívá Unie, i ze zástupce Komise. Rozhodnutí řídícího výboru upřesní mandát a trvání výboru.
5. Přispívající členské státy zasedající v řídícím výboru schválí pro projekt nebo program ad hoc
a)
pravidla pro řízení projektu nebo programu;
b)
přichází-li to v úvahu, rozpočet ad hoc související s projektem nebo programem, klíč pro výpočet výše příspěvků a nezbytná prováděcí pravidla;
c)
účast třetích stran ve výboru podle odstavce 4. Jejich účastí není dotčena rozhodovací samostatnost Unie.
6. Přispívá-li Unie na projekt nebo program ad hoc, účastní se rozhodování uvedených v odstavci 5 Komise při plném respektování rozhodovacích postupů pro souhrnný rozpočet Evropské unie.
Článek 20
Schvalování projektů nebo programů ad hoc kategorie B (s možností zapojit se) a souvisejících rozpočtů ad hoc
1. Jeden nebo více zúčastněných členských států mohou řídící výbor informovat, že mají v úmyslu zavést projekt nebo program ad hoc v oblasti působnosti agentury a případně přijmout související rozpočet ad hoc. Řídící výbor je informován o případném rozpočtu ad hoc, který souvisí s navrženým projektem nebo programem, o případných významných údajích týkajících se lidských zdrojů pro tento projekt nebo program a o možných příspěvcích třetích stran.
2. V zájmu maximalizace možností spolupráce jsou všechny zúčastněné členské státy o projektu nebo programu ad hoc, včetně základu, na němž lze účast rozšířit, včas informovány tak, aby každý zúčastněný členský stát, který se chce připojit, měl možnost vyjádřit o toto připojení zájem. Iniciátor nebo iniciátoři projektu nebo programu se navíc snaží do nich zapojit co nejvíce členských států. Účast určí v jednotlivých případech iniciátoři.
3. Projekt nebo program ad hoc je poté považován za projekt nebo program agentury, pokud řídící výbor do jednoho měsíce od obdržení informací uvedených v odstavci 1 nerozhodne jinak.
4. Každý zúčastněný členský stát, který se později rozhodne účastnit se projektu nebo programu ad hoc, oznámí svůj úmysl přispívajícím členským státům. Do dvou měsíců od obdržení tohoto oznámení přispívající členské státy společně rozhodnou o účasti dotyčného členského státu, přičemž náležitě zohlední základ stanovený v době, kdy byly zúčastněné členské státy o projektu nebo programu informovány.
5. Přispívající členské státy přijmou mezi sebou rozhodnutí nezbytná pro zavedení a plnění projektu nebo programu ad hoc a případně souvisejícího rozpočtu. Pokud na tento projekt nebo program přispívá Unie, účastní se Komise rozhodnutí uvedených v tomto odstavci při plném respektování rozhodovacích postupů pro souhrnný rozpočet Evropské unie. Přispívající členské státy průběžně podle potřeby řídící výbor informují o vývoji týkajícím se tohoto projektu nebo programu.
Článek 21
Příspěvky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočty ad hoc
Na rozpočty ad hoc pro projekty a programy ad hoc uvedené v článcích 19 a 20 lze poskytovat příspěvky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.
Článek 22
Účast třetích stran
1. Třetí strany mohou přispět ke konkrétnímu projektu nebo programu ad hoc zavedenému v souladu s článkem 19 nebo 20 a k souvisejícímu rozpočtu. Řídící výbor schválí podle potřeby kvalifikovanou většinou ujednání ad hoc mezi agenturou a třetími stranami ke každému konkrétnímu projektu nebo programu.
2. U projektů podle článku 19 schválí přispívající členské státy zasedající v řídícím výboru s veškeré nezbytné podmínky s příslušnými třetími stranami týkající se jejich příspěvku.
3. U projektů podle článku 20 se přispívající členské státy dohodnou na veškerých nezbytných ujednáních s příslušnými třetími stranami týkajících se jejich příspěvku.
4. Pokud na projekt nebo program ad hoc přispívá Unie, účastní se rozhodování podle odstavce 2 a 3 Komise.
KAPITOLA V
VZTAHY S KOMISÍ
Článek 23
Zapojení do činnosti agentury
1. Komise je členem řídícího výboru bez hlasovacích práv a je plně zapojena do činnosti agentury.
2. Komise se může účastnit i projektů a programů agentury.
3. Agentura přijme nezbytná správní ujednání a naváže nezbytné pracovní vztahy s Komisí, zejména s cílem vyměňovat si odborné znalosti a poradenství v oblastech, kde činnosti Unie souvisejí s posláním agentury a kde činnosti agentury mají vztah k činnostem Unie.
4. Nezbytná ujednání týkající se jednotlivých příspěvků ze souhrnného rozpočtu Evropské unie podle článku 15 a 21 jsou přijímána vzájemnou dohodou mezi agenturou a Komisí nebo vzájemnou dohodou mezi přispívajícími členskými státy a Komisí.
KAPITOLA VI
VZTAHY SE TŘETÍMI ZEMĚMI, ORGANIZACEMI A SUBJEKTY
Článek 24
Správní ujednání a jiné záležitosti
1. Agentura může za účelem plnění svého poslání uzavírat správní ujednání se třetími zeměmi, organizacemi a subjekty. Tato ujednání obsahují zejména
a)
zásady vztahu mezi agenturou a třetí stranou;
b)
ustanovení o konzultacích k otázkám souvisejícím s činností agentury;
c)
bezpečnostní záležitosti.
Agentura přitom respektuje jednotný institucionální rámec a rozhodovací samostatnost EU. Každé takové ujednání sjednává řídící výbor na základě jednomyslného schválení Radou.
2. Agentura naváže úzké pracovní vztahy s příslušnými složkami OCCAR a strukturami zřízenými podle rámcové dohody LoI s cílem postupně tyto složky začlenit nebo převzít jejich zásady a praxi, podle potřeby a po vzájemné dohodě.
3. Vzájemná transparentnost a souvislý vývoj v oblasti schopností jsou zajištěny použitím postupů mechanismu rozvoje schopností. Další pracovní vztahy mezi agenturou a příslušnými orgány NATO jsou vymezeny správním ujednáním uvedeným v odstavci 1 v plném souladu s vytvořeným rámcem spolupráce a konzultací mezi EU a NATO.
4. Aby byla usnadněna případná účast organizací a subjektů jiných než organizací a subjektů uvedených v odstavcích 2 a 3 na projektech a programech a v rámci ujednání uvedených v odstavci 1, je agentura oprávněna navazovat s nimi pracovní vztahy.
5. Aby byla usnadněna případná účast třetích zemí na konkrétních projektech a programech a v rámci ujednání uvedených v odstavci 1, je agentura oprávněna s nimi navazovat pracovní vztahy.
6. Za účelem odpovídající účasti bývalých členů Západoevropské skupiny pro vyzbrojování kteří nejsou členskými státy EU, na konkrétních projektech a programech agentury je pro tyto členy zajištěna co nejvyšší transparentnost těchto projektů a programů. Za tímto účelem se zřizuje poradní výbor, který má poskytnout fórum pro výměnu názorů a informací o otázkách společného zájmu, jež spadají do oblasti působnosti poslání agentury. Předsedá mu ředitel nebo jeho zástupce. Skládá se z jednoho zástupce každého zúčastněného členského státu a zástupce Komise a ze zástupců bývalých členů WEAG, jež nejsou členskými státy EU, a to v souladu s ujednáními, která s nimi budou dohodnuta.
7. Evropští členové NATO, kteří nejsou členskými státy EU, se také mohou na požádání účastnit činnosti poradního výboru uvedeného v odstavci 6, a to v souladu s ujednáními, která s nimi budou dohodnuta.
8. Poradní výbor uvedený v odstavci 6 může být i fórem pro dialog s jinými třetími stranami o konkrétních otázkách společného zájmu v oblasti působnosti agentury a může sloužit k zajištění toho, že tyto třetí strany budou plně informovány o vývoji otázek společného zájmu a o možnostech budoucí spolupráce.
KAPITOLA VII
RŮZNÁ USTANOVENÍ
Článek 25
Výsady a imunity
Výsady a imunity ředitele a zaměstnanců agentury jsou stanoveny v rozhodnutí zástupců vlád členských států zasedajících v Radě ze dne 10. listopadu 2004 o výsadách a imunitách udělených Evropské obranné agentuře a jejím zaměstnancům.
Výsady a imunity agentury jsou stanoveny v Protokolu (č. 7) o výsadách a imunitách Evropské unie připojenému k Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie.
Článek 26
Ustanovení o přezkumu
Do 14. července 2014 předloží vedoucí agentury řídícímu výboru zprávu o jeho provádění za účelem jeho případného přezkumu Radou.
Článek 27
Právní odpovědnost
1. Smluvní odpovědnost agentury se řídí právem rozhodným pro danou smlouvu.
2. Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat na základě jakékoli rozhodčí doložky obsažené ve smlouvě uzavřené agenturou.
3. Osobní odpovědnost zaměstnanců vůči agentuře se řídí příslušnými předpisy, které se použijí na agenturu.
Článek 28
Přístup k dokumentům
Na dokumenty, jež má agentura v držení, se použijí ustanovení v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (6).
Článek 29
Bezpečnost
1. Agentura uplatňuje bezpečnostní předpisy Rady přijaté rozhodnutím Rady 2001/264/ES (7).
2. Agentura zajistí příslušné zabezpečení vnější komunikace.
Článek 30
Jazykový režim
O jazykovém režimu v agentuře rozhodne jednomyslně Rada.
Článek 31
Zrušení společné akce 2004/554/SZBP
Tímto rozhodnutím se zrušuje a nahrazuje společná akce 2004/551/SZBP o zřízení Evropské obranné agentury.
Článek 32
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 12. července 2011.
TARYBOS SPRENDIMAS 2011/411/BUSP
2011 m. liepos 12 d.
kuriuo apibrėžiamas Europos gynybos agentūros statutas, būstinė ir veiklos nuostatai, ir kuriuo panaikinami Bendrieji veiksmai 2004/551/BUSP
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 42 ir 45 straipsnius,
kadangi:
(1)
Europos gynybos agentūra (toliau - Agentūra) buvo įsteigta Tarybos bendraisiais veiksmais 2004/551/BUSP (1) (toliau - Bendrieji veiksmai 2004/551/BUSP) siekiant remti Tarybos ir valstybių narių pastangas pagerinti Sąjungos gynybos pajėgumus krizių valdymo srityje ir stiprinti Europos saugumo ir gynybos politiką;
(2)
2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Tarybos patvirtintoje Europos saugumo strategijoje Gynybos agentūros įsteigimas laikomas svarbiu veiksniu plėtojant lankstesnius ir veiksmingesnius Europos karinius išteklius;
(3)
2008 m. gruodžio 11 d. Europos saugumo strategijos įgyvendinimo ataskaitoje pritariama Agentūros vadovaujamam vaidmeniui plėtojant pagrindinius bendrai saugumo ir gynybos politikai (BSGP) skirtus gynybos pajėgumus;
(4)
Bendrieji veiksmai 2004/551/BUSP turėtų būti panaikinti ir pakeisti siekiant atsižvelgti į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) pakeitimus, padarytus Lisabonos sutartimi;
(5)
ES sutarties 45 straipsnyje numatyta, kad Taryba priima sprendimą, kuriuo apibrėžiamas Agentūros statutas, būstinės vieta bei veiklos nuostatai ir kuriame turėtų būti atsižvelgiama į veiksmingo valstybių narių dalyvavimo Agentūros veikloje lygį;
(6)
Agentūra turėtų prisidėti prie bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP), visų pirma BSGP, įgyvendinimo;
(7)
Agentūros struktūra turėtų būti tokia, kad ji galėtų tenkinti Sąjungos ir jos valstybių narių su BSGP susijusius operacijų vykdymo poreikius ir prireikus vykdyti savo funkcijas, glaudžiai bendradarbiauti su trečiosiomis valstybėmis, organizacijomis ir subjektais;
(8)
Agentūra turėtų plėtoti glaudžius darbo santykius su esamomis struktūromis, grupėmis ir organizacijomis, tokiomis kaip tos, kurios įsteigtos Pagrindų susitarimu dėl ketinimų protokolo (toliau - LoI pagrindų susitarimas), taip pat Organisation Conjointe de Coopération en matière d’Armement (OCCAR) ir Europos kosmoso agentūra;
(9)
vadovaujantis ES sutarties 18 straipsnio 2 dalimi Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai (vyriausiasis įgaliotinis) turėtų atlikti pagrindinį vaidmenį Agentūros struktūroje ir užtikrinti esminį Agentūros ir Tarybos ryšį;
(10)
vykdydama politinės priežiūros ir politikos formavimo vaidmenį, Taryba turėtų nustatyti gaires Agentūrai;
(11)
Agentūros finansinės struktūros priėmimą, kaip nurodyta 4 straipsnio 4 dalyje, taip pat administracinių susitarimų tarp Agentūros ir trečiųjų šalių, organizacijų bei subjektų sudarymą, atsižvelgiant į jų pobūdį, turi tvirtinti Taryba, veikdama vieningai;
(12)
priimdama su Agentūros darbu susijusias gaires ir sprendimus, Taryba turėtų posėdžiauti gynybos ministrų lygiu;
(13)
Tarybos priimamos su Agentūros darbu susijusios gairės ar sprendimai turėtų būti rengiami laikantis SESV 240 straipsnio;
(14)
neturėtų būti daromas poveikis Tarybos parengiamųjų ir patariamųjų organų, visų pirma Nuolatinių atstovų komiteto pagal SESV 240 straipsnį, Politinio ir saugumo komiteto (PSK) pagal ES sutarties 38 straipsnį ir ES karinio komiteto (ESKK), kompetencijoms;
(15)
rengiant su Agentūra susijusius Tarybos sprendimus, nacionaliniai ginkluotės direktoriai (NGD), pajėgumų direktoriai, mokslinių tyrimų ir technologijų direktoriai ir gynybos politikos direktoriai turėtų gauti ataskaitas ir padėti spręsti jų kompetencijai priklausančius klausimus;
(16)
Agentūra turėtų turėti teisinį subjektiškumą, būtiną jos funkcijų vykdymui ir jos tikslų įgyvendinimui, tuo pat metu išlaikant glaudžius ryšius su Taryba ir visokeriopai atsižvelgiant į Europos Sąjungos ir jos institucijų pareigas;
(17)
turėtų būti nustatyta, kad Agentūros administruojamiems biudžetams gali būti konkrečiu atveju suteikiamos lėšos neadministracinėms išlaidoms padengti iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto, visiškai laikantis pastarajam taikomų taisyklių, procedūrų bei sprendimų priėmimo procesų, įskaitant nurodytus ES sutarties 41 straipsnio 2 dalyje;
(18)
Agentūra, būdama atvira visų valstybių narių dalyvavimui, taip pat turėtų numatyti galimybę kurti specialias valstybių narių, kuriančių ad hoc projektus ir programas, grupes;
(19)
jeigu yra priimtas Tarybos sprendimas dėl nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo nustatymo, laikantis ES sutarties 42 straipsnio 6 dalies ir 46 straipsnio bei prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo (Nr. 10) dėl nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo, nustatyto ES sutarties 42 straipsnyje, Agentūra turėtų padėti įgyvendinti nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą;
(20)
Agentūra turėtų turėti sprendimų priėmimo procedūras, leidžiančias jai veiksmingai vykdyti savo užduotis, kartu gerbiant dalyvaujančių valstybių narių nacionalinę saugumo ir gynybos politiką;
(21)
Agentūra turėtų atlikti savo misiją visiškai laikydamasi ES sutarties 40 straipsnio;
(22)
Agentūra turėtų veikti visiškai laikydamasi Tarybos saugumo standartų ir taisyklių;
(23)
pagal Protokolo (Nr. 22) dėl Danijos pozicijos, pridėto prie ES sutarties ir SESV, 5 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusius Sąjungos sprendimus bei veiksmus. Todėl Danijai šis sprendimas nebus privalomas,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
I SKYRIUS
AGENTŪROS ĮSTEIGIMAS, MISIJA IR UŽDAVINIAI
1 straipsnis
Įsteigimas
1. Agentūra gynybos pajėgumų plėtojimo, mokslinių tyrimų, įsigijimų ir ginkluotės srityje (toliau - „Europos gynybos agentūra“ arba „Agentūra“), iš pradžių įsteigta Bendraisiais veiksmais 2004/551/BUSP, tęsia veiklą pagal toliau pateiktas nuostatas.
2. Agentūra yra pavaldi Tarybai ir remdama BUSP ir BSGP veikia Europos Sąjungos bendroje institucinėje sistemoje, nepažeidžiant ES institucijų ir Tarybos organų pareigų. Agentūros misija nepažeidžia kitų Sąjungos kompetencijų, visiškai laikantis ES sutarties 40 straipsnio.
3. Agentūros veikloje gali dalyvauti visos to pageidaujančios ES valstybės narės. Valstybės narės, kurios priimant šį sprendimą jau dalyvauja Agentūros veikloje, toliau laikomos dalyvaujančiomis valstybėmis narėmis.
4. Bet kuri valstybė narė, pageidaujanti prisijungti prie Agentūros po šio sprendimo įsigaliojimo arba išstoti iš Agentūros, apie savo ketinimą praneša Tarybai ir informuoja vyriausiąjį įgaliotinį. 8 straipsnyje nurodyta Valdančioji taryba nustato šiam dalyvavimui ar išstojimui reikalingas finansines ir technines priemones.
5. Agentūros būstinė yra Briuselyje.
2 straipsnis
Misija
1. Agentūros misija - remti Tarybos ir valstybių narių pastangas pagerinti ES gynybos pajėgumus krizių valdymo srityje ir stiprinti BSGP, kokia ji yra dabar ir kokia ji bus ateityje.
2. Agentūra nustato operacijų vykdymo reikalavimus, skatina priemones šiems reikalavimams įvykdyti, padeda nustatyti ir atitinkamais atvejais įgyvendinti priemones, būtinas pramoninei ir technologinei gynybos sektoriaus bazei stiprinti, dalyvauja formuojant Europos pajėgumų ir ginkluotės politiką ir padeda Tarybai įvertinti karinių pajėgumų tobulinimą.
3. Agentūros misija nepažeidžia valstybių narių kompetencijos gynybos reikaluose.
3 straipsnis
Sąvokų apibrėžtys
Šiame sprendime vartojamos šios sąvokų apibrėžtys:
a) „dalyvaujančios valstybės narės“- tai Agentūros veikloje dalyvaujančios Europos Sąjungos valstybės narės;
b) „prisidedančios valstybės narės“- tai prie konkretaus Agentūros projekto ar programos prisidedančios dalyvaujančios Europos Sąjungos valstybės narės.
4 straipsnis
Politinė priežiūra ir ataskaitų Tarybai teikimo tvarka
1. Agentūra yra pavaldi Tarybai, kuriai ji teikia reguliarias ataskaitas ir kuri jai nustato reguliarias gaires, bei veikia Tarybos politinėje priežiūroje.
2. Agentūra reguliariai teikia ataskaitas Tarybai apie savo veiklą ir pirmiausia:
a)
kiekvienų metų lapkričio mėn. pateikia Tarybai ataskaitą apie Agentūros veiklą tais metais ir pateikia informacijos apie kitų metų Agentūros darbo programą bei biudžetą;
b)
jeigu yra priimtas Tarybos sprendimas dėl nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo nustatymo, bent kartą per metus pateikia Tarybai informaciją apie Agentūros veiklą prisidedant prie vertinimo, atliekamo vykdant nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą, kaip nurodyta 5 straipsnio 3 dalies f punkto ii papunktyje.
Agentūra laiku teikia Tarybai informaciją apie svarbius klausimus, dėl kurių Valdančioji taryba turi priimti sprendimus.
3. Taryba, atitinkamai atsižvelgdama į PSK ar kitų kompetentingų Tarybos organų patarimus, kasmet vieningai nustato su Agentūros darbu susijusias gaires, pirmiausia atsižvelgdama į jos darbo programą. Pagal šias gaires nustatoma Agentūros darbo programa.
4. Taryba kasmet vieningai patvirtina kitų trejų metų Agentūros finansinę programą. Toje finansinėje programoje išdėstomi sutarti prioritetai, susiję su Agentūros trejų metų darbo planu, nurodomos programos pirmųjų metų teisiškai įpareigojančios viršutinės ribos ir antrųjų bei trečiųjų metų planuojamos sumos. Ne vėliau kaip kiekvienų metų kovo 31 d. Agentūra pateikia Valdančiajai tarybai svarstyti finansinės programos projektą ir su juo susijusį darbo planą.
5. Agentūra gali teikti Tarybai ir Komisijai rekomendacijas dėl veiksmų, reikalingų jos misijos įgyvendinimui.
5 straipsnis
Funkcijos ir uždaviniai
1. Agentūra, vykdydama savo funkcijas ir uždavinius, gerbia kitas Sąjungos ir ES institucijų kompetencijas.
2. Agentūros funkcijų ir uždavinių vykdymas nepažeidžia valstybių narių kompetencijos gynybos reikaluose.
3. Agentūra, būdama pavaldi Tarybai, vykdo šias užduotis:
a)
padeda nustatyti valstybių narių karinių pajėgumų tikslus ir įvertinti, kaip valstybės narės laikosi dėl pajėgumų prisiimtų įsipareigojimų, visų pirma:
i)
kartu su kompetentingais Tarybos organais, įskaitant Europos Sąjungos karinį komitetą, ir naudodamasi, inter alia, Pajėgumų plėtojimo mechanizmu ar jį pakeičiančiu mechanizmu, nustato būsimus ES gynybos pajėgumų reikalavimus;
ii)
koordinuoja Pajėgumų plėtojimo plano ar jį pakeičiančio plano įgyvendinimą;
iii)
remdamasi kriterijais, dėl kurių turi susitarti valstybės narės, vertina valstybių narių prisiimtus įsipareigojimus dėl pajėgumų, inter alia, pagal Pajėgumų plėtojimo plano procesą ir Pajėgumų plėtojimo mechanizmą ar juos pakeičiančias priemones;
b)
skatina operacijų vykdymo poreikių suderinimą bei veiksmingų, suderinamų įsigijimo metodų patvirtinimą, visų pirma:
i)
skatina ir koordinuoja karinių reikalavimų derinimą;
ii)
nustatydama ir skleisdama geriausią praktiką skatina rentabilų ir veiksmingą įsigijimą;
iii)
teikia pajėgumų plėtojimo ir įsigijimų finansinių prioritetų įvertinimus;
c)
siūlo daugiašalius projektus, kuriais siekiama įgyvendinti karinių pajėgumų tikslus, užtikrina valstybių narių įgyvendinamų programų koordinavimą ir konkrečių bendradarbiavimo programų valdymą, visų pirma:
i)
skatina ir siūlo naujus daugiašalius bendradarbiavimo projektus;
ii)
nustato ir siūlo bendradarbiavimo veiksmus operacijų vykdymo srityje;
iii)
vykdo veiklą siekdama koordinuoti valstybėse narėse įgyvendinamas esamas programas;
iv)
valstybių narių prašymu prisiima atsakomybę už konkrečių programų valdymą;
v)
valstybių narių prašymu rengia programas, kurias numatoma valdyti pasitelkiant OCCAR ar atitinkamais atvejais kitas priemones;
d)
remia mokslinius tyrimus gynybos technologijų srityje bei koordinuoja ir planuoja bendrus mokslinius tyrimus ir techninių sprendimų, tenkinančių būsimus veiklos vykdymo poreikius, paiešką, visų pirma:
i)
skatina mokslinius tyrimus, atitinkamais atvejais kartu su Sąjungos moksliniais tyrimais, skirtus būsimiems saugumo ir gynybos pajėgumų reikalavimams tenkinti, ir tokiu būdu stiprina Europos pramoninį ir technologinį potencialą šioje srityje;
ii)
skatina tikslingesnius bendrus gynybos mokslinius tyrimus ir technologijas;
iii)
per studijas ir projektus spartina gynybos mokslinius tyrimus ir technologijas;
iv)
tvarko gynybos mokslinių tyrimų ir technologijų sutartis;
v)
kartu su Komisija siekia, kad gynybos ir civilinės su saugumu susijusios mokslinių tyrimų programos kuo labiau papildytų viena kitą ir siekia jų sinergijos;
e)
padeda nustatyti ir prireikus įgyvendinti visas gynybos sektoriaus pramonės ir technologijų pagrindo stiprinimui bei karinių išlaidų veiksmingumo didinimui naudingas priemones, visų pirma:
i)
padeda kurti tarptautiniu mastu konkurencingą Europos gynybos įrangos rinką, nedarant poveikio vidaus rinkos taisyklėms ir Komisijos įgaliojimams šioje srityje;
ii)
rengia atitinkamą politiką ir strategijas konsultuodamasi su Komisija ir, jeigu reikia, pramonės sektoriumi;
iii)
konsultuodamasi su Komisija visos ES mastu rengia ir derina atitinkamas procedūras, laikydamasi Agentūrai pavestų užduočių;
f)
jeigu yra priimtas Tarybos sprendimas dėl nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo nustatymo, padeda vykdyti šį bendradarbiavimą, visų pirma:
i)
sudaro palankesnes sąlygas įgyvendinti svarbiausias bendras ar Europos pajėgumų plėtojimo iniciatyvas;
ii)
prisideda reguliariai vertinant dalyvaujančių valstybių narių su gebėjimais susijusius indėlius, ypač įneštus vadovaujantis kriterijais, kurie nustatomi, inter alia, remiantis prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo (Nr. 10) dėl nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo 2 straipsniu, ir apie tai praneša ne rečiau kaip kartą per metus.
6 straipsnis
Teisinis subjektiškumas
Agentūra turi teisinį subjektiškumą jos funkcijų vykdymui ir jos tikslų įgyvendinimui. Valstybės narės užtikrina, kad Agentūra naudotųsi plačiausiu teisnumu, suteikiamu juridiniams asmenims pagal jų įstatymus. Visų pirma Agentūra gali įsigyti kilnojamąjį ir nekilnojamąjį turtą bei juo disponuoti ir būti šalimi teismo procese. Agentūra gali sudaryti sutartis su privačiais ar viešaisiais subjektais ar organizacijomis.
II SKYRIUS
AGENTŪROS ORGANAI IR PERSONALAS
7 straipsnis
Agentūros vadovas
1. Agentūros vadovas yra Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai (vyriausiasis įgaliotinis).
2. Agentūros vadovas yra atsakingas už visą Agentūros organizavimą bei veikimą ir užtikrina, kad vyriausiasis pareigūnas, kuris atsiskaito Agentūros vadovui, įgyvendintų Tarybos nustatytas gaires ir Valdančiosios tarybos sprendimus.
3. Kaip nurodyta 4 straipsnio 2 dalyje, Agentūros vadovas teikia Agentūros ataskaitas Tarybai.
4. Agentūros vadovas yra atsakingas už derybas dėl administracinių susitarimų su trečiosiomis valstybėmis ir kitomis organizacijomis, grupuotėmis ar subjektais, laikantis Valdančiosios tarybos duotų nurodymų. Laikantis tokių Valdančiosios tarybos patvirtintų susitarimų, Agentūros vadovas yra atsakingas už atitinkamų darbo santykių su jais nustatymą.
8 straipsnis
Valdančioji taryba
1. Agentūros sprendimus priimantis organas yra Valdančioji taryba, kurią sudaro kiekvienos dalyvaujančios valstybės narės atstovas, įgaliotas valstybės narės Vyriausybės vardu prisiimti įsipareigojimus, ir Komisijos atstovas. Valdančioji taryba veikia vadovaudamasi Tarybos nustatytomis gairėmis.
2. Valdančioji taryba susirenka dalyvaujančių valstybių narių gynybos ministrų ar jų atstovų lygiu. Valdančioji taryba kiekvienais metais paprastai bent du kartus posėdžiauja gynybos ministrų lygiu.
3. Agentūros vadovas sušaukia Valdančiosios tarybos posėdžius ir jiems pirmininkauja. Dalyvaujančios valstybės prašymu Agentūros vadovas sušaukia posėdį per vieną mėnesį.
4. Agentūros vadovas gali deleguoti teisę pirmininkauti gynybos ministrų atstovų lygio Valdančiosios tarybos posėdžiams.
5. Valdančioji taryba gali susirinkti specialios sudėties (pvz., nacionalinių ginkluotės direktorių, pajėgumų direktorių, mokslinių tyrimų ir technologijų direktorių arba gynybos politikos direktorių sudėties).
6. Valdančiosios tarybos posėdžiuose dalyvauja:
a)
Agentūros vyriausiasis pareigūnas, nurodytas 10 straipsnyje, arba jo atstovas;
b)
Europos Sąjungos karinio komiteto pirmininkas arba jo atstovas;
c)
Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) atstovai.
7. Kai svarstomi bendro intereso klausimai, Valdančioji taryba gali nuspręsti pakviesti:
a)
NATO generalinį sekretorių arba jo paskirtą atstovą;
b)
kitų struktūrų, grupuočių ar organizacijų, kurių darbas susijęs su Agentūros darbu (pvz. tokių, kurios įsteigtos pagal LoI pagrindų susitarimą, taip pat OCCAR ir Europos kosmoso agentūros), vadovus ir (arba) pirmininkus;
c)
atitinkamais atvejais kitų trečiųjų šalių atstovus.
9 straipsnis
Valdančiosios tarybos uždaviniai ir įgaliojimai
1. Vadovaudamasi 4 straipsnio 1 dalyje nurodytomis Tarybos gairėmis, Valdančioji taryba:
a)
tvirtina Tarybai teikiamas ataskaitas;
b)
remdamasi Agentūros vadovo pateiktu projektu ne vėliau kaip iki kiekvienų metų gruodžio 31 d. patvirtina kitų metų Agentūros metinę darbo programą;
c)
ne vėliau kaip iki kiekvienų metų gruodžio 31 d. priima Agentūros bendrąjį biudžetą, neviršijant Agentūros finansinėje programoje Tarybos nustatytų ribų;
d)
pagal 19 straipsnį tvirtina ad hoc projektų ar programų sukūrimą Agentūroje;
e)
skiria vyriausiąjį pareigūną ir ne daugiau kaip du jo pavaduotojus;
f)
nusprendžia, kad viena ar daugiau valstybių narių Agentūrai gali patikėti tam tikros veiklos, patenkančios į jos kompetenciją, administracinį ir finansinį valdymą, vadovaujantis 17 straipsniu;
g)
tvirtina visas Tarybai ar Komisijai teikiamas rekomendacijas;
h)
priima Agentūros darbo tvarkos taisykles;
i)
gali pakeisti Agentūros bendrojo biudžeto vykdymo finansines nuostatas;
j)
gali pakeisti pagal sutartį dirbantiems darbuotojams ir nacionaliniams komandiruotiems ekspertams taikomas taisykles ir nuostatas;
k)
nustato 1 straipsnio 4 dalyje nurodyto valstybių narių dalyvavimo ar išstojimo sąlygas;
l)
priima nurodymus, skirtus Agentūros vadovo deryboms dėl administracinių susitarimų;
m)
tvirtina 22 straipsnio 1 dalyje nurodytas ad hoc priemones;
n)
sudaro 24 straipsnio 1 dalyje nurodytus Agentūros ir trečiųjų šalių administracinius susitarimus;
o)
tvirtina metinę atskaitomybę ir balansą;
p)
priima visus kitus atitinkamus sprendimus, susijusius su Agentūros misijos vykdymu.
2. Valdančioji taryba sprendimus priima kvalifikuota balsų dauguma, išskyrus jei šiame sprendime numatyta kitaip. Dalyvaujančiųjų valstybių narių balsai paskirstomi pagal ES sutarties 16 straipsnio 4 ir 5 dalis. Balsavime dalyvauja tik dalyvaujančių valstybių narių atstovai.
3. Jei dalyvaujančios valstybės narės atstovas Valdančiojoje taryboje pareiškia, kad dėl svarbių ir konkrečiai nurodytų su nacionaline politika susijusių priežasčių jis ketina nepritarti sprendimui, priimamam kvalifikuota balsų dauguma, dėl jo nebalsuojama. Tas atstovas gali perduoti tą klausimą Tarybai per Agentūros vadovą, kad Taryba atitinkamai nustatytų gaires Valdančiajai tarybai. Antraip, Valdančioji taryba kvalifikuota balsų dauguma gali nuspręsti perduoti klausimą Tarybai sprendimui priimti. Taryba sprendžia vieningai.
4. Vyriausiojo pareigūno ar dalyvaujančios valstybės narės pasiūlymu Valdančioji taryba gali nuspręsti įkurti:
a)
komitetus Valdančiosios tarybos administraciniams ir biudžeto sprendimams rengti, kuriuos sudarytų dalyvaujančių valstybių narių atstovai ir Komisijos atstovas;
b)
specializuotus komitetus konkretiems klausimams, patenkantiems į Agentūros veiklos sritį, nagrinėti. Šiuos komitetus sudaro dalyvaujančių valstybių narių atstovai ir, jei Valdančioji taryba nenusprendžia kitaip, Komisijos atstovas.
Sprendime dėl tokių komitetų įsteigimo nurodomi jų įgaliojimai ir veikimo trukmė.
10 straipsnis
Vyriausiasis pareigūnas
1. Vyriausiąjį pareigūną ir jo pavaduotoją (-us) trejiems metams skiria Valdančioji taryba, remdamasi Agentūros vadovo pasiūlymu. Valdančioji taryba gali pratęsti jų kadenciją dvejiems metams. Vyriausiasis pareigūnas ir ne daugiau kaip du jo pavaduotojai veikia prižiūrimi Agentūros vadovo ir pagal Valdančiosios tarybos priimtus sprendimus.
2. Vyriausiasis pareigūnas, padedamas pavaduotojo (-ų), imasi visų reikalingų priemonių, kad būtų užtikrintas Agentūros darbo našumas ir efektyvumas. Vyriausiasis pareigūnas yra atsakingas už funkcinių skyrių priežiūrą ir koordinavimą, siekiant užtikrinti bendrą jų darbo darną. Vyriausiasis pareigūnas yra Agentūros personalo vadovas.
3. Vyriausiasis pareigūnas yra atsakingas už:
a)
Agentūros metinės darbo programos įgyvendinimo užtikrinimą;
b)
Valdančiosios tarybos darbo parengimą, ypač Agentūros metinės darbo programos projekto parengimą;
c)
metinio bendrojo biudžeto projekto, teikiamo Valdančiajai tarybai, parengimą;
d)
trejų metų darbo plano, teikiamo Valdančiajai tarybai, parengimą;
e)
trejų metų finansinės programos, teikiamos Tarybai, parengimą;
f)
glaudaus bendradarbiavimo su Tarybos parengiamaisiais organais, būtent PSK bei ESKK, ir informacijos jiems teikimo užtikrinimą;
g)
4 straipsnio 2 dalyje nurodytų ataskaitų parengimą;
h)
pajamų ir išlaidų ataskaitos parengimą ir Agentūros bendrojo biudžeto bei Agentūrai patikėtų ad hoc projektų ar programų biudžetų įgyvendinimą;
i)
kasdienį Agentūros administravimą;
j)
visus saugumo aspektus;
k)
visus personalo klausimus.
4. Vyriausiasis pareigūnas, vadovaudamasis Agentūros darbo programa ir bendruoju biudžetu, gali sudaryti sutartis ir įdarbinti personalą. Vyriausiasis pareigūnas yra įgaliojimus suteikiantis pareigūnas, atsakingas už Agentūros administruojamų biudžetų vykdymą.
5. Vyriausiasis pareigūnas yra atskaitingas Valdančiajai tarybai.
6. Vyriausiasis pareigūnas teisiškai atstovauja Agentūrai.
11 straipsnis
Personalas
1. Agentūros personalą, įskaitant vyriausiąjį pareigūną, sudaro nuolatiniai ir pagal sutartis dirbantys darbuotojai, kurie samdomi iš visų dalyvaujančių valstybių narių kandidatų, užtikrinant kuo platesnį geografinį atstovavimą, ir iš ES institucijų darbuotojų. Vyriausiasis pareigūnas parenka Agentūros darbuotojus pagal atitinkamą kompetenciją ir profesinę patirtį sąžiningų ir skaidrių konkursų būdu. Vyriausiasis pareigūnas iš anksto skelbia informaciją apie visas laisvas darbo vietas ir atrankos proceso kriterijus. Visais atvejais samdant turi būti siekiama Agentūrai užtikrinti geriausių gebėjimų ir veiksmingumo personalo paslaugas.
2. Agentūros vadovas, remdamasis vyriausiojo pareigūno pasiūlymu ir pasikonsultavęs su Valdančiąja taryba, skiria Agentūros vyresniosios vadovybės darbuotojus ir atnaujina jų sudėtį.
3. Agentūros personalą sudaro:
a)
tiesiogiai Agentūros pagal terminuotas sutartis įdarbintas personalas, parinktas iš dalyvaujančių valstybių narių piliečių. Taryba yra vieningai patvirtinusi tokiam personalui taikomus nuostatus (2). Valdančioji taryba prireikus peržiūri ir iš dalies keičia tuos nuostatus tais atvejais, kai juose tokia teisė jai numatyta;
b)
nacionaliniai ekspertai, kuriuos dalyvaujančios valstybės narės komandiravo į pareigas Agentūros organizacinėje struktūroje arba specialioms užduotims ir projektams vykdyti. Taryba yra vieningai patvirtinusi tokiam personalui taikomus nuostatus (3). Valdančioji taryba prireikus peržiūri ir iš dalies keičia tuos nuostatus tais atvejais, kai juose tokia teisė jai numatyta;
c)
Sąjungos pareigūnai, į Agentūrą komandiruoti terminuotam laikotarpiui ir (arba) prireikus specialioms užduotims ar projektams vykdyti.
4. Visi Agentūros ir asmenų, kuriems gali būti taikomi Agentūros personalui taikytini nuostatai, ginčai priklauso Europos Sąjungos Teisingumo Teismo jurisdikcijai.
III SKYRIUS
BIUDŽETO IR FINANSINĖS TAISYKLĖS
12 straipsnis
Biudžeto principai
1. Biudžetai, sudaromi eurais, yra aktai, kuriuose kiekvieniems finansiniams metams nustatomos ir leidžiamos visos Agentūros administruojamos pajamos ir išlaidos.
2. Į biudžetą įrašyti asignavimai leidžiami vienerius finansinius metus, prasidedančius tų pačių metų sausio 1 d. ir pasibaigiančius gruodžio 31 d.
3. Kiekvieno biudžeto pajamos ir išlaidos turi būti subalansuotos. Visos pajamos ir išlaidos turi būti įrašomos į atitinkamą biudžetą, nekoreguojant jų viena kitos atžvilgiu.
4. Biudžetą sudaro diferencijuoti asignavimai, kurie susideda iš asignavimų įsipareigojimams, asignavimų mokėjimams ir nediferencijuoti asignavimai.
5. Asignavimus įsipareigojimams sudaro visų einamaisiais finansiniais metais prisiimtų teisinių įsipareigojimų bendra suma. Tačiau prisiimti įsipareigojimai gali būti vykdomi bendrai ar metinėmis dalimis. Įsipareigojimai įrašomi į sąskaitas teisinių įsipareigojimų, prisiimtų iki gruodžio 31 d., pagrindu.
6. Asignavimai mokėjimams apima mokėjimus, atliekamus vykdant einamaisiais ir (arba) ankstesniais finansiniais metais prisiimtus teisinius įsipareigojimus. Mokėjimai įrašomi į sąskaitas biudžeto įsipareigojimų, prisiimtų iki gruodžio 31 d., pagrindu.
7. Finansinių metų pajamos įrašomos į finansinių metų sąskaitas, remiantis tais finansiniais metais surinktomis sumomis.
8. Pajamas gauti ir išlaidas daryti galima tik jei jos numatomos biudžeto antraštinėje dalyje ir ten nurodytų asignavimų ribose.
9. Asignavimai naudojami laikantis gero finansų valdymo principų, t. y. laikantis ekonomiškumo, našumo ir efektyvumo principų.
13 straipsnis
Bendrasis biudžetas
1. Iki kiekvienų metų kovo 31 d. Agentūros vadovas Valdančiajai tarybai teikia bendrojo biudžeto projekto ateinantiems metams sąmatą, laikydamasis finansinėje programoje numatytų planuojamų sumų.
2. Iki kiekvienų metų birželio 30 d. Agentūros vadovas Valdančiajai tarybai teikia bendrojo biudžeto projektą. Projektą sudaro:
a)
asignavimai, reikalingi:
i)
Agentūros veiklos, personalo ir posėdžių išlaidoms padengti;
ii)
išorinėms konsultacijoms, kurios yra esminės Agentūros užduočių vykdymui, ypač operatyvinės analizės konsultacijoms pirkti ir specialiai mokslinių tyrimų ir technologijų veiklai, vykdomai visų dalyvaujančių valstybių bendrai naudai, ypač techninėms konkrečių atvejų studijoms ir išankstinėms galimybių įvertinimo studijoms;
b)
išlaidoms padengti būtinų pajamų prognozė.
3. Valdančioji taryba siekia užtikrinti, kad 2 dalies a punkto ii papunktyje nurodyti asignavimai sudarytų didesnę dalį 2 dalyje nurodytų bendrų asignavimų. Šie asignavimai atspindi tikrus poreikius ir leidžia Agentūrai vykdyti operatyvinį vaidmenį.
4. Prie bendrojo biudžeto projekto pridedamas išsamus personalo formavimo planas ir išsamūs pagrindimai.
5. Valdančioji taryba gali vieningai nuspręsti, kad bendrojo biudžeto projektas dar turi apimti konkretų projektą ar programą, kai tai aiškiai daroma visų dalyvaujančių valstybių narių bendrai naudai.
6. Asignavimai klasifikuojami pagal antraštines dalis ir skyrius, grupuojant išlaidas pagal rūšį ar paskirtį ir, jei reikia, dalijami į straipsnius.
7. Kiekvienoje antraštinėje dalyje gali būti skyrius „Laikinieji asignavimai“. Šie asignavimai įrašomi, jei dėl rimtų priežasčių nežinomas reikalingų asignavimų dydis ar įrašytų asignavimų įgyvendinimo apimtis.
8. Pajamas sudaro:
a)
Agentūros veikloje dalyvaujančių valstybių narių mokami įnašai, pagrįsti bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) dydžiu;
b)
kitos pajamos.
Bendrojo biudžeto projekte turi būti eilutės asignuotosioms pajamoms ir, kai įmanoma, turi būti nurodyta numatyta suma.
9. Valdančioji taryba bendrojo biudžeto projektą priima iki kiekvienų metų gruodžio 31 d., atsižvelgdama į Agentūros finansinę programą. Tą darant, Valdančiajai tarybai pirmininkauja Agentūros vadovas arba jo paskirtas atstovas, arba jo tam pakviestas Valdančiosios tarybos narys. Vyriausiasis pareigūnas priima patvirtintą biudžetą ir praneša apie tai dalyvaujančioms valstybėms narėms.
10. Jeigu finansinių metų pradžioje bendrojo biudžeto projektas nebuvo priimtas, suma, lygi ne daugiau kaip vienai dvyliktajai praėjusių finansinių metų biudžeto asignavimų daliai, gali būti išleista kiekvieną mėnesį pagal bet kurį biudžeto skyrių ar poskyrį. Tačiau ši tvarka nesuteikia Agentūrai teisės disponuoti asignavimais, viršijančiais vieną dvyliktąją dalį asignavimų, numatytų rengiamame bendrojo biudžeto projekte. Remdamasi vyriausiojo pareigūno pasiūlymu, Valdančioji taryba kvalifikuota balsų dauguma gali leisti didesnes nei vienos dvyliktosios dalies išlaidas, jeigu bendrieji biudžeto asignavimai tiems finansiniams metams neviršija ankstesnių finansinių metų asignavimų. Vyriausiasis pareigūnas gali pareikalauti įnašų, būtinų padengti pagal šią nuostatą leistus asignavimus, kurie sumokami per 30 dienų nuo įnašų pareikalavimo išsiuntimo.
14 straipsnis
Taisomieji biudžetai
1. Jei yra neišvengiamų, išimtinių ar nenumatytų aplinkybių, vyriausiasis pareigūnas gali siūlyti taisomojo biudžeto projektą, neviršydamas finansinėje programoje nustatytų ribų.
2. Taisomojo biudžeto projekto parengimui, teikimui, priėmimui ir pranešimui dėl jo taikoma ta pati procedūra kaip ir bendrajam biudžetui, neviršijant finansinėje programoje nustatytų ribų. Valdančioji taryba veikia deramai atsižvelgdama į skubumą.
3. Kai finansinėje programoje numatytos ribos laikomos nepakankamomis dėl išimtinių ar nenumatytų aplinkybių, Valdančioji taryba, taip pat visiškai atsižvelgdama į 13 straipsnio 2 ir 3 dalyse išdėstytas taisykles, pateiks taisomąjį biudžetą Tarybai vieningai priimti.
15 straipsnis
Asignuotosios pajamos
1. Kaip pajamas, asignuotas konkrečiam tikslui, į savo bendrąjį biudžetą Agentūra gali gauti finansinius įnašus, skirtus išlaidoms, kurios nenurodytos 13 straipsnio 2 dalies a punkto i papunktyje, padengti:
a)
iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto kiekvienu konkrečiu atveju ir visiškai laikantis jam taikomų taisyklių, procedūrų ir sprendimų priėmimo procesų;
b)
iš valstybių narių, trečiųjų valstybių ar kitų trečiųjų šalių.
2. Asignuotosios pajamos gali būti naudojamos tik konkrečiam tikslui, kuriam jos yra priskirtos.
16 straipsnis
Įnašai ir kompensacijos
1. Įnašų nustatymas, kai taikomas BNP dydis:
a)
kai taikomas BNP dydis, įnašų paskirstymas įnašus teikti privalančioms valstybėms narėms nustatomas pagal bendrojo nacionalinio produkto dydį, kaip nurodyta ES sutarties 41 straipsnio 2 dalyje, ir pagal 2007 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimą 2007/436/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (4) arba pagal bet kurį kitą Tarybos sprendimą, kuriuo jis gali būti pakeistas;
b)
kiekvieno įnašo apskaičiavimui naudojami duomenys, kurie yra išdėstyti prie naujausio Europos Sąjungos biudžeto pridėtos lentelės „Bendrojo biudžeto finansavimo suvestinė pagal nuosavų išteklių rūšis ir pagal valstybes nares“ skiltyje „BNP nuosavi ištekliai“. Kiekvienos privalančios teikti įnašą valstybės narės įnašas yra proporcingas tos valstybės narės BNP daliai privalančių teikti įnašus valstybių narių bendrame sudėtiniame BNP.
2. Įnašų mokėjimo tvarkaraštis:
a)
Agentūros bendrajam biudžetui finansuoti skirtus įnašus dalyvaujančios valstybės narės sumoka trimis lygiomis dalimis iki atitinkamų finansinių metų vasario 15 d., birželio 15 d. ir spalio 15 d.;
b)
priėmus biudžeto pakeitimą, reikiamus įnašus atitinkamos valstybės narės sumoka per 60 dienų nuo įnašų pareikalavimo išsiuntimo;
c)
kiekviena valstybė narė sumoka su jos įnašų mokėjimu susijusius banko mokesčius;
d)
jei iki lapkričio mėn. pabaigos metinis biudžetas nepatvirtinamas, Agentūra valstybės narės prašymu gali pateikti individualų laikiną įnašo iš tos valstybės narės pareikalavimą.
17 straipsnis
Valstybių narių vardu Agentūros vykdomas išlaidų valdymas
1. Remdamasi vyriausiojo pareigūno arba valstybės narės pasiūlymu, Valdančioji taryba gali nuspręsti, kad valstybės narės gali pavesti Agentūrai vykdyti tam tikros veiklos, patenkančios į Agentūros kompetenciją, administracinį ir finansinį valdymą.
2. Valdančioji taryba savo sprendimu gali įgalioti Agentūrą sudaryti sutartis tam tikrų valstybių narių vardu. Ji gali įgalioti Agentūrą iš valstybių narių iš anksto surinkti reikalingas lėšas sudarytų sutarčių vykdymui.
18 straipsnis
Biudžeto vykdymas
1. Agentūros bendrajam biudžetui taikomas finansines nuostatas yra vieningai priėmusi Taryba (5). Valdančioji taryba, veikdama vieningai, prireikus peržiūri ir iš dalies keičia šias nuostatas.
2. Remdamasi vyriausiojo pareigūno pasiūlymu Valdančioji taryba prireikus priima įgyvendinimo taisykles dėl bendrojo biudžeto vykdymo ir kontrolės, ypač susijusias su viešaisiais pirkimais, nepažeidžiant atitinkamų ES taisyklių. Valdančioji taryba visų pirma užtikrina, kad būtų deramai atsižvelgta į tiekimo saugumą ir gynybos paslapties bei intelektinės nuosavybės teisių apsaugos reikalavimus.
3. Šiame straipsnyje nurodytos finansinės nuostatos ir taisyklės nėra taikomos 19 ir 20 straipsniuose nurodytiems ad hoc projektams ir programoms.
IV SKYRIUS
AD HOC PROJEKTAI AR PROGRAMOS IR SU JAIS SUSIJĘ AD HOC BIUDŽETAI
19 straipsnis
A kategorijos ad hoc projektų ar programų (kuriuose galima atsisakyti dalyvauti) ir su jais susijusių ad hoc biudžetų tvirtinimas
1. Viena ar daugiau dalyvaujančiųjų valstybių narių arba vyriausiasis pareigūnas gali pateikti Valdančiajai tarybai tvirtinti ad hoc projektą ar programą, patenkančią į Agentūros kompetenciją, ir tai reikštų bendrą dalyvaujančių valstybių narių dalyvavimą. Valdančioji taryba informuojama apie ad hoc biudžetą, jei toks yra, susiejamą su pasiūlytu projektu ar programa, ir apie trečiųjų šalių galimus įnašus.
2. Paprastai prisideda visos dalyvaujančios valstybės narės. Jos informuoja vyriausiąjį pareigūną apie savo ketinimus šiuo atžvilgiu.
3. Valdančioji taryba patvirtina ad hoc projekto ar programos sukūrimą.
4. Vyriausiojo pareigūno arba dalyvaujančios valstybės narės pasiūlymu Valdančioji taryba gali priimti sprendimą įsteigti komitetą, kuris prižiūrėtų ad hoc projekto ar programos valdymą ir įgyvendinimą. Komitetą sudaro visų prisidedančių valstybių narių atstovai, o kai Sąjunga prisideda prie projekto ar programos - Komisijos atstovas. Valdančiosios tarybos sprendime nurodomi komiteto įgaliojimai ir veikimo trukmė.
5. Dėl tokio ad hoc projekto ar programos Valdančiojoje taryboje posėdžiaujančios prisidedančios valstybės narės patvirtina:
a)
projekto ar programos valdymą reglamentuojančias taisykles;
b)
prireikus, su projektu ar programa susijusį ad hoc biudžetą, įnašų dydžius ir reikalingas įgyvendinimo taisykles;
c)
trečiųjų šalių dalyvavimą 4 dalyje nurodytame komitete. Jų dalyvavimas nedaro poveikio Sąjungos sprendimų priėmimo autonomijai.
6. Kai Sąjunga prisideda prie ad hoc projekto ar programos, Komisija dalyvauja priimant 5 dalyje nurodytus sprendimus, visiškai laikantis Europos Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų sprendimų priėmimo procedūrų.
20 straipsnis
B kategorijos ad hoc projektų ar programų (prie kurių galima prisijungti) ir su jais susijusių ad hoc biudžetų tvirtinimas
1. Viena ar daugiau dalyvaujančiųjų valstybių narių gali informuoti Valdančiąją tarybą, kad jos ketina kurti į Agentūros kompetenciją patenkantį ad hoc projektą arba programą bei prireikus nustatyti su jais susijusį ad hoc biudžetą. Valdančioji taryba informuojama apie ad hoc biudžetą, jei toks yra, susiejamą su pasiūlytu projektu ar programa, ir prireikus apie tokiam projektui ar programai skirtų žmogiškuosius išteklius bei apie trečiųjų šalių galimus įnašus.
2. Siekiant kuo didesnių bendradarbiavimo galimybių, visos dalyvaujančiosios valstybės narės laiku informuojamos apie ad hoc projektą ar programą, įskaitant pagrindą, kuriuo remiantis būtų galima padidinti dalyvaujančiųjų skaičių, kad bet kuri dalyvaujančioji valstybė narė galėtų pareikšti suinteresuotumą prisijungti. Be to, projekto ar programos iniciatorius (-iai) dės pastangas, kad juose dalyvaujančiųjų skaičius būtų kuo didesnis. Kiekvienu konkrečiu atveju dalyvavimą nustatys iniciatoriai.
3. Ad hoc projektas ar programa laikoma Agentūros projektu ar programa, jei Valdančioji taryba per mėnesį nuo 1 dalyje nurodytos informacijos gavimo nenusprendžia kitaip.
4. Bet kuri dalyvaujančioji valstybė narė, pageidaujanti vėliau dalyvauti ad hoc projekte ar programoje, apie savo ketinimus praneša prisidedančioms valstybėms narėms. Per du mėnesius nuo tokio pranešimo gavimo prisidedančios valstybės narės, deramai atsižvelgdamos į tuo metu, kai apie projektą ar programą buvo informuotos dalyvaujančiosios valstybės narės, nustatytą pagrindą, bendrai nusprendžia dėl atitinkamos valstybės narės dalyvavimo.
5. Prisidedančios valstybės narės priima sprendimus būtinus, kad ad hoc projektas arba programa būtų sukurti ir įgyvendinti bei prireikus būtų nustatytas su jais susijęs biudžetas. Kai Sąjunga prisideda prie tokio projekto ar programos, Komisija dalyvauja priimant šioje dalyje nurodytus sprendimus, visiškai laikantis Europos Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų sprendimų priėmimo procedūrų. Prisidedančios valstybės narės nuolatos informuoja Valdančiąją tarybą apie atitinkamus su tokiu projektu ar programa susijusius pokyčius.
21 straipsnis
Ad hoc biudžetų finansavimas iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto
Iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto gali būti finansuojami ad hoc biudžetai, nustatyti 19 ir 20 straipsniuose nurodytiems ad hoc projektams ar programoms.
22 straipsnis
Trečiųjų šalių dalyvavimas
1. Trečiosios šalys gali prisidėti prie konkretaus pagal 19 ar 20 straipsnius sukurto ad hoc projekto arba programos bei prie su jais susijusio biudžeto. Spręsdama kvalifikuota balsų dauguma, prireikus Valdančioji taryba kiekvienam konkrečiam projektui ar programai tvirtina Agentūros ir trečiųjų šalių ad hoc susitarimus.
2. Pagal 19 straipsnį patvirtintų projektų atveju, Valdančiojoje taryboje posėdžiaujančios prisidedančios valstybės narės tvirtina visas būtinas sąlygas su atitinkamomis trečiosiomis šalimis dėl jų įnašo.
3. Pagal 20 straipsnį patvirtintų projektų atveju, prisidedančios valstybės narės priima sprendimus dėl visų būtinų susitarimų su atitinkamomis trečiosiomis šalimis dėl jų įnašo.
4. Kai Sąjunga prisideda prie ad hoc projekto ar programos, Komisija dalyvauja priimant 2 ir 3 dalyse nurodytus sprendimus.
V SKYRIUS
SANTYKIAI SU KOMISIJA
23 straipsnis
Ryšys su Agentūros darbu
1. Komisija yra Valdančiosios tarybos narė be teisės balsuoti ir visokeriopai dalyvauja Agentūros darbe.
2. Komisija taip pat gali dalyvauti Agentūros projektuose ir programose.
3. Agentūra su Komisija sudaro reikalingus administracinius susitarimus ir užmezga reikalingus darbo santykius, ypač siekdama keistis profesine patirtimi ir konsultuoti srityse, kuriose Sąjungos veikla yra susijusi su Agentūros misija ir kuriose Agentūros veikla yra svarbi Sąjungos veiklai.
4. Bendru Agentūros ir Komisijos sutarimu arba prisidedančios valstybės narės ir Komisijos tarpusavio sutarimu sudaromi reikalingi susitarimai, kiekvienu konkrečiu atveju numatantys finansavimą iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto pagal 15 ir 21 straipsnius.
VI SKYRIUS
SANTYKIAI SU TREČIOSIOMIS VALSTYBĖMIS, ORGANIZACIJOMIS IR SUBJEKTAIS
24 straipsnis
Administraciniai susitarimai ir kiti klausimai
1. Siekdama įvykdyti savo misiją, Agentūra gali sudaryti administracinius susitarimus su trečiosiomis valstybėmis, organizacijomis ir subjektais. Tokie administraciniai susitarimai pirmiausiai apima:
a)
Agentūros ir trečiosios šalies santykių principą;
b)
nuostatas dėl konsultacijų su Agentūros darbu susijusiais klausimais;
c)
saugumo klausimus.
Šiuo atžvilgiu Agentūra laikosi ES bendros institucinės struktūros ir ES sprendimų priėmimo autonomijos. Gavusi vieningą Tarybos pritarimą, visus tokius susitarimus sudaro Valdančioji taryba.
2. Agentūra plėtoja glaudžius darbo santykius su atitinkamais OCCAR ir subjektais, įsteigtais pagal LoI pagrindų susitarimą, siekdama atitinkamai ir tarpusavio susitarimu tinkamu laiku įtraukti jų elementus ar suvienodinti jų principus bei praktiką.
3. Taikant PPM procedūras pajėgumų srityje užtikrinamas abipusis skaidrumas ir nuosekli plėtra. Kiti Agentūros ir atitinkamų NATO organų darbo santykiai nustatomi 1 dalyje nurodytu administraciniu susitarimu, visiškai laikantis nustatytos ES ir NATO bendradarbiavimo ir konsultavimosi sistemos.
4. Laikantis 1 dalyje nurodytų susitarimų, Agentūra turi teisę užmegzti darbo santykius su kitomis organizacijomis ir subjektais nei nurodyti 2 ir 3 dalyse, siekdama sudaryti sąlygas galimam jų dalyvavimui projektuose ir programose.
5. Laikantis 1 dalyje nurodytų susitarimų, Agentūra turi teisę užmegzti darbinius santykius su trečiosiomis valstybėmis, siekdama sudaryti sąlygas galimam jų dalyvavimui konkrečiuose projektuose ir programose.
6. ES nariais nesantiems buvusiems Vakarų Europos ginkluotės grupės (WEAG) nariams užtikrinamas kuo didesnis įmanomas skaidrumas Agentūros konkrečių projektų ir programų atžvilgiu, siekiant atitinkamai atsižvelgti į jų dalyvavimą juose. Šiam tikslui įsteigiamas konsultacinis komitetas, siekiant sukurti forumą keistis nuomonėmis ir informacija bendro intereso klausimais, patenkančiais į Agentūros misijos apimtį. Jam pirmininkauja vyriausiasis pareigūnas arba jo atstovas. Jį sudaro kiekvienos dalyvaujančios valstybės narės atstovas ir Komisijos atstovas bei ES nariais nesančių buvusių WEAG narių atstovai, laikantis sąlygų, dėl kurių turi būti su jais susitarta.
7. Kitos ES narėmis nesančios NATO narės, kurios yra Europos valstybės, paprašiusios taip pat gali dalyvauti 6 dalyje nurodyto konsultacinio komiteto darbe, laikantis sąlygų, dėl kurių turi būti su jomis susitarta.
8. 6 dalyje nurodytas konsultacinis komitetas taip pat gali būti forumu dialogui su kitomis trečiosiomis šalimis dėl konkrečių abipusio intereso klausimų, patenkančių į Agentūros kompetenciją, ir gali užtikrinti, kad jos būtų visapusiškai informuotos apie pokyčius abipusio intereso klausimų srityje ir apie bendradarbiavimo ateityje galimybes.
VII SKYRIUS
ĮVAIRIOS NUOSTATOS
25 straipsnis
Privilegijos ir imunitetai
Vyriausiojo pareigūno ir Agentūros personalo privilegijos ir imunitetai yra numatyti 2004 m. lapkričio 10 d. Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų sprendime dėl Europos gynybos agentūrai ir jos personalui suteikiamų privilegijų ir imunitetų.
Agentūros privilegijos ir imunitetai yra numatyti Protokole (Nr. 7) dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų, pridėtame prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo.
26 straipsnis
Nuostata dėl peržiūros
Agentūros vadovas ne vėliau kaip 2014 m. liepos 14 d. pateikia Valdančiajai tarybai ataskaitą apie šio sprendimo įgyvendinimą, kad Taryba galėtų jį peržiūrėti.
27 straipsnis
Teisinė atsakomybė
1. Agentūros sutartinę atsakomybę reglamentuoja atitinkamai sutarčiai taikoma teisė.
2. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo jurisdikcijai priklauso priimti sprendimus pagal Agentūros sudarytų sutarčių nuostatas dėl arbitražo.
3. Darbuotojų asmeninę atsakomybę Agentūrai reglamentuoja Agentūrai taikomos atitinkamos taisyklės.
28 straipsnis
Galimybė susipažinti su dokumentais
Agentūros turimiems dokumentams taikomos 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (6) nustatytos taisyklės.
29 straipsnis
Saugumas
1. Agentūra taiko Tarybos saugumo nuostatus, priimtus Tarybos sprendimu 2001/264/EB (7).
2. Agentūra užtikrina tinkamą savo išorės komunikacijų saugumą.
30 straipsnis
Kalbų vartojimas
Agentūros kalbos vartojimo tvarką vieningai nustato Taryba.
31 straipsnis
Bendrųjų veiksmų 2004/551/BUSP panaikinimas
Šiuo sprendimu panaikinami ir pakeičiami Bendrieji veiksmai 2004/551/BUSP dėl Europos gynybos agentūros įsteigimo.
32 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.
Priimta Briuselyje 2011 m. liepos 12 d.