NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 377/2010
ze dne 3. května 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz glukonátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Dne 30. června 2009 obdržela Komise podnět týkající se dovozu suchého glukonátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) podaný v souladu s článkem 5 základního nařízení Evropskou radou chemického průmyslu (CEFIC) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby suchého glukonátu sodného v Unii.
(2)
Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu a podstatné újmě působené tímto dumpingem, které byly považovány za dostatečné pro zahájení antidumpingového řízení.
(3)
Řízení bylo zahájeno dne 11. srpna 2009 zveřejněním oznámení o zahájení v Úředním věstníku Evropské unie (2).
2. Strany dotčené řízením
(4)
Komise o zahájení řízení oficiálně vyrozuměla vyvážející výrobce v Číně, dovozce, obchodníky, uživatele a sdružení, o nichž bylo známo, že jsou řízením dotčeni, čínské orgány a výrobce v Unii, kteří podali podnět. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(5)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(6)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům, kteří o to projevili zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a čínským orgánům. Jeden vyvážející výrobce požádal o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení a jiný vyvážející výrobce, včetně dvou společností ve spojení, požádal o individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 téhož nařízení.
(7)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Číně a dovozců v Unii Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení může být použit výběr vzorku.
(8)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný a, bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v Číně a dovozci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu se zněním oznámení o zahájení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v průběhu období šetření (od 1. července 2008 do 30. června 2009).
(9)
Vzhledem k omezenému počtu odpovědí získaných v rámci postupu pro výběr vzorku bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není u čínských vyvážejících výrobců ani u dovozců v Unii nutný.
(10)
Všem společnostem v Číně a dovozcům v Unii, kteří odpověděli v rámci postupu pro výběr vzorku, výrobcům v Unii a všem známým dovozcům a uživatelům v Unii byl zaslán dotazník. Na dotazník odpověděli dva vyvážející výrobci nebo skupiny vyvážejících výrobců v Číně, dva výrobci v Unii a čtyři dovozci/uživatelé.
(11)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné za účelem prozatímního stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách následujících společností:
1)
Výrobci v Unii:
-
Jungbunzlauer (JBL), Marckolsheim, Francie a prodejní společnosti ve spojení
-
Roquette Italia S.p.A., Cassano Spinola, Itálie a prodejní společnosti ve spojení
2)
Vyvážející výrobci v Číně:
-
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
-
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd
3)
Uživatelé/dovozci v Unii:
-
Chryso SAS, Issy les Moulineaux, Francie
-
Henkel AG, Düsseldorf, Německo
-
CHT R. Beitlich GmbH, Tuebingen, Německo
(12)
Protože bylo potřeba stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v Číně, kterým nebude případně přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla u následující společnosti provedena inspekce na místě za účelem stanovení běžné hodnoty na základě údajů ze srovnatelné země, v tomto případě USA:
-
Výrobce v USA: PMP - Fermentation Products Inc., Peoria, USA.
3. Období šetření
(13)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(14)
Dotčeným výrobkem je suchý glukonát sodný pocházející z Číny (dále jen „dotčený výrobek“) s číslem dle Evropského celního seznamu chemických látek (CUS) 0023277-9 a registračním číslem Chemical Abstracts Service (CAS) 527-07-1, v současnosti kódu KN ex 2918 16 00.
(15)
Suchý glukonát sodný se používá zejména ve stavebnictví jako zpomalovač tuhnutí a prostředek pro zvyšování plasticity betonu a v jiných průmyslových odvětvích jako povrchová úprava kovů (odstranění rzi, oxidů a mastnoty) a k čištění lahví a průmyslových zařízení. Výrobek lze používat rovněž v potravinářském a farmaceutickém průmyslu.
2. Obdobný výrobek
(16)
Šetření ukázalo, že suchý glukonát sodný vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie v Unii, suchý glukonát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v USA, které byly vybrány jako analogická země, suchý glukonát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Číně a suchý glukonát sodný vyráběný v Číně a prodávaný v Unii mají v zásadě stejné základní fyzikální a technické vlastnosti.
(17)
Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(18)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z Číny stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(19)
Kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1)
obchodní rozhodnutí jsou přijímána a náklady jsou stanovovány na základě tržních signálů a bez zásadních zásahů státu; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě,
2)
společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřovaným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používaným ve všech oblastech,
3)
neexistují výrazná zkreslení přenesená z předchozího netržního hospodářského systému,
4)
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví,
5)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(20)
Po zahájení řízení jeden čínský vyvážející výrobce, Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd, požádal o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovené lhůtě vyplnil formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(21)
Uvedená společnost prokázala, že splňuje kritéria čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení a může jí být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
2. Individuální zacházení
(22)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné clo stanoví pro země spadající pod tento článek s celostátní platností s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splnily všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, aby jim mohlo být přiznáno individuální zacházení.
(23)
Tato kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena v tomto souhrnném seznamu:
1)
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,
2)
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny,
3)
většinový podíl náleží soukromým osobám. Státní úředníci zasedající v představenstvu nebo zastávající hlavní řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích,
4)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
5)
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(24)
Po zahájení řízení jeden čínský vyvážející výrobce, Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd, požádal o individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení a ve stanovené lhůtě vyplnil formulář žádosti o individuální zacházení.
(25)
Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že čínský vyvážející výrobce splňuje všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
3. Běžná hodnota
3.1 Srovnatelná země
(26)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, v zemích v procesu hospodářské transformace určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(27)
V oznámení o zahájení řízení byly jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro Čínu navrženy USA. Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se k tomuto návrhu vyjádřily.
(28)
Žádná ze zainteresovaných stran připomínky nepodala.
(29)
Mimo EU se suchý glukonát sodný vyrábí jen v několika málo zemích, a sice v USA, Číně a Jižní Koreji. Jedinou možnou alternativou USA proto byla Jižní Korea. Komise kontaktovala známé společnosti vyrábějící suchý glukonát sodný v Jižní Koreji, avšak neobdržela od těchto výrobců odpověď.
(30)
Výrobce v USA během šetření plně spolupracoval, vyplnil dotazník a souhlasil s inspekcí na místě.
(31)
Komise zjistila, že USA splnily kritéria jako vhodná analogická země, neboť množství prodávaná na jejich trhu byla dostatečně velká a na trhu byla významná hospodářská soutěž, a to jak pokud jde o domácí výrobu, tak o dovoz z jiných zemí, tj. z Číny, Itálie a Francie. Kromě toho nebylo na dotčený výrobek v USA uvaleno antidumpingové clo.
(32)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se předběžně vyvozuje závěr, že USA jsou vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.2 Metodika použitá pro stanovení běžné hodnoty
3.2.1 U společností, jimž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(33)
U společností, jimž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, Komise nejprve zjišťovala, zda byl jejich domácí prodej suchého glukonátu sodného nezávislým odběratelům během období šetření reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % čínského prodeje dotčeného výrobku do Unie.
(34)
Komise posléze určila ty druhy výrobku prodávané na domácím trhu společností s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly totožné či přímo srovnatelné s druhy prodávanými na vývoz do Unie.
(35)
U každého druhu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, který byl uznán za přímo srovnatelný s druhem suchého glukonátu sodného prodávaného na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je jeho prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého druhu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto druhu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku na vývoz do Unie.
(36)
Komise následně přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej suchého glukonátu sodného prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Při tom postupovala tak, že stanovila podíl ziskového prodeje každého vyváženého typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(37)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu a pokud vážená průměrná cena tohoto typu byla vyšší nebo rovna výrobním nákladům, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový.
(38)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(39)
Vzhledem k tomu, že šetření prokázalo, že domácí prodej byl jak reprezentativní, tak byl proveden v běžném obchodním styku, vycházelo stanovení běžné hodnoty ze skutečné ceny na domácím trhu během období šetření.
3.2.2 U společnosti, již bylo přiznáno individuální zacházení
(40)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro Čínu stanovena na základě ověřených informací získaných od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi. Bylo zjištěno, že domácí prodej výrobce obdobného výrobku v USA je reprezentativní ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie jediným vyvážejícím výrobcem v Číně, který spolupracoval.
(41)
Bylo rovněž prozkoumáno, zda lze domácí prodej považovat za prodej, který se uskutečňuje v běžném obchodním styku, a to stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Běžná hodnota proto vycházela ze skutečné ceny na domácím trhu podle druhu výrobku, vypočtené jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje realizovaného během období šetření.
3.3 Vývozní cena
(42)
Veškerý vývozní prodej dotčeného výrobku uskutečňovaný spolupracujícími vyvážejícími výrobci směroval přímo k nezávislým odběratelům v Unii, a vývozní cena proto vycházela z cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
3.4 Srovnání
(43)
Běžná hodnota a vývozní cena se srovnávaly na základě cen ze závodu.
(44)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy u rozdílů ovlivňujících ceny a srovnatelnost cen. U všech společností, jichž se šetření týkalo (spolupracující vyvážející výrobci a výrobce ve srovnatelné zemi), byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu, námořní dopravu a pojištění, nepřímé zdanění, bankovní poplatky, nákladech na balení, na úvěry a provize, pokud byly použitelné a odůvodněné.
4. Dumpingová rozpětí
(45)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí společnosti, jíž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(46)
Pro společnost, jíž bylo přiznáno individuální zacházení, byla vážená průměrná běžná hodnota, stanovená pro analogickou zemi, srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou při vývozu do Unie, a to podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(47)
Prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
51,1 %
(48)
S ohledem na všechny ostatní čínské vývozce Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Celkové množství vývozů uvedené v odpovědích spolupracujících vyvážejících výrobců na dotazník bylo porovnáno s celkovým dovozem z Číny, který byl odvozen z dovozních statistik Eurostatu.
(49)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla nízká, tj. 56 %, a že nebyly k dispozici vhodné údaje Eurostatu o cenách, neboť tyto údaje obsahovaly jiné drahé výrobky, které nemohly být přesně odečteny, bylo celostátní dumpingové rozpětí vypočítáno na základě údajů uvedených v podnětu a aktualizovaných během období šetření.
(50)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 79,2 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
D. ÚJMA
1. Definice průmyslového odvětví Unie a výroby v Unii
(51)
Spolupracující průmyslové skupiny Jungbunzlauer (JBL) a Roquette Frères (RF) tvořily 100 % výroby v Unii.
(52)
Proto se má za to, že představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(53)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze dva výrobci, bylo nutno kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.
2. Spotřeba v Unii
(54)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě součtu objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a dovozu do Unie podle údajů Eurostatu. Vzhledem k tomu, že tyto údaje z Eurostatu nezahrnují pouze dotčený výrobek, ale rovněž některé jiné produkty než suchý glukonát sodný, byla čísla z Eurostatu patřičně upravena, aby bylo možné odhadnout odpovídající objem dovozu dotčeného výrobku do Unie.
(55)
Spotřeba na trhu Unie se zvýšila mezi lety 2005 a 2007 o 12 %. Poté se do období šetření snížila o 21 % pod úroveň z roku 2005. Celkově se během posuzovaného období spotřeba snížila o 8 %.
Tabulka 1
2005
2006
2007
2008
OŠ
Spotřeba v Unii (v tunách) Index
100
106
112
104
91
Zdroj: Upravené objemy dovozu podle Eurostatu a odpovědí na dotazník.
3. Dovozy do Unie z Číny
3.1 Objem a tržní podíl dovozu
(56)
Objem dovozu z Číny se značně zvýšil přibližně z 2 300 tun v roce 2005 na 4 000 tun během období šetření, tj. o 77 %, a dosáhl vrcholu v roce 2008 s cca 5 300 tunami. Odpovídající podíl na trhu čínské výroby se téměř zdvojnásobil z 12,8 % v roce 2005 na 24,8 % během období šetření. Je nutno poznamenat, že podíl dovozu z Číny na trhu dosáhl v roce 2008, těsně před začátkem období šetření, 28,6 % a během období šetření poklesl na 24,8 %.
Tabulka 2
2005
2006
2007
2008
OŠ
Objem čínského dovozu (v tunách)
2 291
3 470
5 204
5 348
4 065
Čínský dovoz (v tunách) Index
100
152
227
234
177
Čínský podíl na trhu
12,8 %
18,3 %
26 %
28,6 %
24,8 %
Čínský podíl na trhu Index
100
143
203
224
194
Zdroj: Upravené objemy dovozu podle Eurostatu.
3.2 Jednotková prodejní cena
(57)
Průměrné ceny čínského dovozu činily v roce 2005 482 EUR za tunu. Stále se zvyšovaly a v roce 2008 dosáhly výše 524 EUR za tunu, poté během období šetření klesly na hodnotu 502 EUR za tunu. V průběhu posuzovaného období celkově vzrostly o 4 %.
Tabulka 3
2005
2006
2007
2008
OŠ
Ceny čínského dovozu (EUR/tunu)
482
511
514
524
502
Index
100
106
107
109
104
Zdroj: Upravené ceny dovozu podle Eurostatu.
3.3 Cenové podbízení
(58)
Za účelem analýzy cenového podbízení byl vážený průměr prodejních cen podle typu výrobku výrobního odvětví Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upravený na úroveň ceny ze závodu, srovnán s příslušnými váženými průměrnými cenami dotčeného dovozu, stanovenými na základě cen CIF, s příslušnou úpravou o cla a náklady po dovozu. Srovnání bylo provedeno po odečtení rabatů a slev.
(59)
Na základě výše popsané metodiky činil rozdíl mezi výše popsanými cenami, vyjádřený jako procentní podíl vážené průměrné ceny (ze závodu) výrobního odvětví Unie, tj. rozpětí cenového podbízení, od 13 % do 29 %, přičemž vyšší hodnota přísluší nespolupracujícím vyvážejícím výrobcům.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(60)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnuje prozkoumání dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie vyhodnocení všech hospodářských faktorů, které mají vliv na stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
4.1 Výrobní kapacita, výroba a vytížení kapacity
(61)
Výrobní kapacita se v letech 2005 až 2007 zvýšila o 4 % a na této úrovni setrvala do konce posuzovaného období.
(62)
Výroba dotčeného výrobku se mezi lety 2005 a 2007 zvýšila a poté se až do období šetření snižovala. Celkově výroba v posuzovaném období poklesla o 12 %. Celková produkce byla v období šetření 30 000 až 40 000 tun.
(63)
V důsledku snížení objemu výroby se vytížení kapacity v posuzovaném období snížilo o 15 %.
Tabulka 4
2005
2006
2007
2008
OŠ
Výrobní kapacita Index
100
100
104
104
104
Objem výroby Index
100
104
105
84
88
Vytížení kapacity Index
100
104
101
81
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.2 Objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové ceny v Unii
(64)
Objem prodeje dotčeného výrobku uskutečněného výrobním odvětvím Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie zůstal v letech 2005 až 2007 na stejné úrovni a poté klesl o 13 procentních bodů. V průběhu posuzovaného období činil pokles objemu prodeje 21 %.
(65)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se během posuzovaného období snížil ze 74,9 % v roce 2005 na 64,7 % během období šetření.
(66)
Průměrné prodejní ceny odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie v průběhu posuzovaného období klesly o 12 %. V letech 2006 až 2008 zůstaly průměrné prodejní ceny přibližně stejné, avšak poté během období šetření poklesly o 9 %.
Tabulka 5
2005
2006
2007
2008
OŠ
Objem prodeje Index
100
104
99
86
79
Podíl průmyslového odvětví Unie na trhu
74,9 %
73,4 %
66,5 %
61,4 %
64,7 %
Index
100
98
89
82
86
Průměrné ceny Index
100
97
97
97
88
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.3 Stav zásob
(67)
V průběhu posuzovaného období zásoby klesly o 37 %. Na konci období šetření byly zásoby na úrovni mezi 1 000 a 5 000 tunami.
Tabulka 6
2005
2006
2007
2008
OŠ
Zásoby Index
100
92
120
92
63
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.4 Ziskovost, investice, návratnost investic a peněžní tok
(68)
Prodej obdobného výrobku na trhu Unie průmyslovým odvětvím Unie byl během posuzovaného období ziskový, avšak od roku 2005 do období šetření ziskovost dramaticky poklesla.
(69)
Přestože se úroveň investic během let 2005 až 2007 udržela na stejné výši (v roce 2006 poklesla), v roce 2008 a během období šetření se propadla. Během posuzovaného období se investice snížily o 76 %.
(70)
Podobně i návratnost investic z výroby a prodeje dotčeného výrobku byla mezi lety 2005 a 2007 stálá, ale v roce 2008 a během období šetření poklesla.
(71)
Pokud jde o ostatní finanční ukazatele, peněžní tok vytvářený průmyslovým odvětvím Unie poklesl v posuzovaném období o 51 %.
Tabulka 7
2005
2006
2007
2008
OŠ
Ziskovost Index
100
90
86
52
19
Investice Index
100
61
140
16
24
Návratnost investic Index
100
100
100
60
21
Peněžní tok Index
100
92
20
106
49
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.5 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(72)
Zaměstnanost se v letech 2005 až 2007 mírně zvýšila a poté v roce 2008 a během období šetření poklesla. V posuzovaném období se zaměstnanost snížila o 13 %.
(73)
Mzdy klesly v roce 2006 o 6 %, avšak v roce 2007 se vrátily na úroveň z roku 2005 a v roce 2008 a během období šetření stoupaly. Za posuzované období se mzdy zvýšily o 10 %.
(74)
Produktivita na jednoho zaměstnance zůstala po celé posuzované období stabilní a mezi rokem 2005 a obdobím šetření se zvýšila o 1 %.
Tabulka 8
2005
2006
2007
2008
OŠ
Zaměstnanost Index
100
99
104
85
87
Mzdy Index
100
94
100
104
110
Produktivita Index
100
104
101
99
101
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.6 Růst
(75)
Zatímco spotřeba v Unii v posuzovaném období poklesla o 9 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie se snížil o 21 %. To vedlo k úbytku podílu výrobního odvětví Unie na trhu v průběhu posuzovaného období o 10 procentních bodů.
4.7 Rozsah dumpingového rozpětí
(76)
Dumpingová rozpětí pro Čínu uvedená výše v oddíle o dumpingu jsou značná. Vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(77)
Většina ukazatelů újmy týkajících se výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období vyvíjela negativně. Ukazatele související s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, včetně návratnosti investic, peněžního toku a ziskovosti, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely rovněž negativně.
(78)
Šetření rovněž prokázalo, že ceny levného čínského dovozu byly v průběhu období šetření nižší než ceny výrobního odvětví Unie až o 29 %. Výrobní odvětví Unie zaznamenalo pokles objemu prodeje a ztratilo podíl na trhu.
(79)
S ohledem na výše uvedené se dospělo k prozatímnímu závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(80)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Evropská komise zkoumala, zda dumpingový dovoz suchého glukonátu sodného pocházející z Číny způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu natolik velkou, že ji lze označit za podstatnou. Byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dumpingového dovozu
(81)
V posuzovaném období se objem levného dumpingového dovozu z Číny zvýšil o 77 %, což vedlo ve stejném období ke zvýšení podílu čínského dovozu na trhu Unie o 94 %. Pokles dovozu z Číny mezi rokem 2008 a obdobím šetření, včetně ztráty podílu na trhu, se nepovažuje za významný ve srovnání s celkovou situací pozorovanou v posuzovaném období.
(82)
Zvýšený dovoz z Číny se během posuzovaného období shodoval s klesajícím trendem, pokud jde o většinu ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie zaznamenalo pokles prodeje na trhu Unie, jak pokud jde o objem, tak o hodnotu, což vedlo k desetiprocentní ztrátě podílu na trhu během posuzovaného období, jak je uvedeno výše v 65. bodu odůvodnění. Kvůli cenovému podbízení dumpingového čínského dovozu nemohlo výrobní odvětví Unie udržet na trhu Unie svou cenovou úroveň. To vedlo k výraznému poklesu ziskovosti pod úroveň, která by umožnila nezbytné investice.
(83)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz z Číny, jehož ceny byly v průběhu posuzovaného období významně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, hrál rozhodující úlohu, pokud jde o újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie, která se v průběhu posuzovaného období projevila v jeho špatné finanční situaci a zhoršení ostatních ukazatelů újmy a rovněž v úbytku podílu na trhu.
3. Vliv dalších činitelů
3.1 Dovoz z jiných třetích zemí
(84)
Dovoz ze třetích zemí, jichž se toto šetření netýká, klesl za posuzované období o 23 %, což vedlo během posuzovaného období ke ztrátě podílu na trhu o 2 procentní body. Ceny tohoto dovozu se zvýšily během posuzovaného období o 102 %.
(85)
Vývoj objemu a cen dovozu z ostatních třetích zemí v posuzovaném období:
Tabulka 9
Ostatní třetí země
2005
2006
2007
2008
OŠ
Celkový objem ostatního dovozu (v tunách)
2 210
1 566
1 502
1 867
1 709
Index
100
71
68
84
77
Průměrná cena ostatního dovozu (v EUR za tunu)
914
1 275
1 305
1 680
1 844
Index
100
140
143
184
202
Zdroj: Upravené údaje z Eurostatu.
(86)
Objem dovozu z ostatních třetích zemí poklesl během posuzovaného období o 23 %, zatímco dovozní ceny se v tomtéž období zdvojnásobily. Dovozní ceny z ostatních třetích zemí byly během celého posuzovaného období výrazně vyšší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z ostatních třetích zemí neporušil příčinnou souvislost mezi zjištěným dumpingem a podstatnou újmou, kterou výrobnímu odvětví Unie přivodil dumpingový dovoz z Číny.
3.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(87)
Během posuzovaného období se vývozní prodej výrobního odvětví Unie snížil o 10 % a ceny se zvýšily o 8 %.
(88)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se má za to, že vývozní prodej výrobního odvětví Unie v jiných třetích zemích nemohl porušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a podstatnou újmou, jež mu byla způsobena.
3.3 Vlastní spotřeba
(89)
Během posuzovaného období se vlastní spotřeba výrobního odvětví Unie zvýšila o 56 %, jak ukazuje následující tabulka:
Tabulka 10
2005
2006
2007
2008
OŠ
Vlastní spotřeba Index
100
126
115
148
156
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(90)
Je však třeba poznamenat, že výrobní odvětví Unie stále mělo volnou kapacitu ve výši 10 000 až 20 000 tun. To znamená, že přesun k vlastní spotřebě lze chápat jako obchodní reakci na dumpingový dovoz z Číny, neboť výroba následných produktů může být vzhledem k nízkým cenám glukonátu sodného výnosnější. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie má stále značnou volnou kapacitu glukonátu sodného, naznačuje, že se nesnaží definitivně přeorientovat výrobu na následné produkty a že výrobu následných produktů lze chápat jako obranné opatření proti dumpingovému dovozu.
(91)
Proto se má za to, že vyšší volná kapacita neporušila příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a závažnou újmou, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.4 Vývoj spotřeby v EU
(92)
Je třeba poznamenat, že spotřeba v EU se během posuzovaného období snížila o 9 %, což lze chápat jako důsledek přetrvávajícího hospodářského poklesu. Proto se zjišťovalo, zda mohl mít pokles spotřeby vliv na nepříznivou situaci výrobního odvětví Unie.
(93)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie však poklesl mnohem více (o 21 %), zatímco čínský dovoz se ve stejném období zvýšil o 77 %. Pokud jde o podíl na trhu, lze pozorovat stejný vývoj. Výrobní odvětví Unie ztratilo přibližně 10 procentních bodů svého podílu na trhu, zatímco čínský dovoz se během období šetření téměř zdvojnásobil - zvýšil se z 12,8 % v roce 2005 na 24,9 %.
(94)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se dospělo k prozatímnímu závěru, že pokles spotřeby v EU nelze samo o sobě pokládat za důvod porušení příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z Číny a závažnou újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(95)
Výše uvedený rozbor ukázal, že objem dumpingového dovozu pocházejícího z Číny a jeho podíl na trhu se v posuzovaném období výrazně zvýšil a současně docházelo k významného cenovému podbízení. Toto zvýšení podílu levného dovozu z Číny na trhu se časově shodovalo s poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu, který spolu s tlakem na snižování cen vedl mimo jiné ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. Na druhou stranu bylo při zkoumání ostatních činitelů, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, zjištěno, že žádný z těchto činitelů nemohl mít významný nepříznivý dopad.
(96)
Na základě výše uvedené analýzy, která řádně odlišila a oddělila účinky všech známých faktorů ovlivňujících situaci výrobního odvětví Unie od škodlivých účinků dumpingového dovozu, prozatímní závěr zní, že dovoz z Číny způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(97)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Evropská komise zkoumala, zda navzdory závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Určení zájmu Unie bylo založeno na zhodnocení všech různorodých zájmů, tedy zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců i uživatelů dotčeného výrobku.
2. Výrobní odvětví Unie
2.1 Účinky uložení nebo neuložení opatření na výrobní odvětví Unie
(98)
Jak je vysvětleno výše, kvůli dumpingovému dovozu došlo k újmě v podobě významného poklesu objemu prodeje a cen, což naopak vedlo ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie. Očekává se, že po uložení antidumpingového cla by se objem a cena za suchý glukonát sodný prodávaný výrobním odvětví Unie zvýšil, což by následně výrobnímu odvětví Unie umožnilo dosáhnout přijatelné úrovně ziskovosti.
(99)
Má se za to, že uložení opatření obnoví spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Je třeba poznamenat, že snížení zisku výrobního odvětví Unie je výsledkem obtížné soutěže s levným dumpingovým dovozem z Číny. Uložení antidumpingových opatření pravděpodobně výrobnímu odvětví Unie umožní znovu získat alespoň část ztraceného podílu na trhu, což bude mít příznivý vliv na ziskovost.
(100)
Pokud nebudou přijata žádná opatření, dojde pravděpodobně k dalšímu zhoršení stavu výrobního odvětví Unie. Stlačování cen dumpingovým dovozem by i nadále bránilo úspěšnosti veškerých snah výrobního odvětví Unie o návrat k ziskovosti. Nepřijetí opatření by ohrozilo dlouhodobou existenci výrobního odvětví Unie.
(101)
Závěrem lze uvést, že se očekává, že by opatření výrobnímu odvětví Unie účinně poskytla příležitost překonat dumping působící újmu, který byl zjištěn v rámci tohoto šetření.
3. Dovozci/obchodníci
(102)
Dotazníky byly zaslány pěti dovozcům. Žádný z nich během šetření nespolupracoval.
(103)
Za těchto okolností Komise dospěla k prozatímnímu závěru, že případná antidumpingová opatření nebudou mít s největší pravděpodobností na dovozce/obchodníky podstatný dopad.
4. Uživatelé
(104)
Dotazníky byly zaslány 23 uživatelům. Pouze čtyři uživatelé však při šetření spolupracovali a pouze tři z nich používali a dováželi dotčený výrobek přímo z Číny. Přímý dovoz těchto tří spolupracujících uživatelů činil 10 % celkového dovozu suchého glukonátu sodného z Číny během období šetření. Čtvrtý spolupracující uživatel dotčený výrobek dovezený z Číny nepoužíval.
(105)
Tito čtyři uživatelé, kteří mají sídlo v Německu, Francii a Spojeném království, působí v chemickém průmyslu a vyrábějí širokou škálu produktů a někteří využívají glukonát sodný jako surovinu. Glukonát sodný většinou nepředstavuje podstatnou část jejich vstupních nákladů. Obecně lze usuzovat, že maximální dopad navrhovaného antidumpingového cla by za předpokladu, že by se zvýšení cen nedalo přenést na konečného spotřebitele, byl velmi malý. Je rovněž třeba poznamenat, že obrat těchto společností, pokud jde o výrobky využívající glukonát sodný, tvořil méně než 5 % jejich celkového obratu.
(106)
Za této situace se vyvozuje předběžný závěr, že na základě poskytnutých informací nebude mít účinek antidumpingových opatření (bude-li vůbec existovat) s největší pravděpodobností žádný závažný dopad na uživatele.
5. Závěr týkající se zájmu Unie
(107)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje předběžný závěr, že v tomto případě neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení antidumpingových cel.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(108)
S ohledem na závěry učiněné o dumpingu, způsobené újmě, příčinných souvislostech a zájmu Unie je třeba zavést prozatímní opatření, aby se zabránilo další újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem.
(109)
Pro účely určení výše těchto opatření se přihlédlo ke zjištěnému dumpingovému rozpětí a k výši cla nezbytné pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(110)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Ziskové rozpětí před zdaněním, jež je uvedeno v podnětu, se považuje za rozumné a pro tento účel se využilo.
(111)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí k výrobním nákladům.
(112)
Potřebné zvýšení ceny bylo poté stanoveno na základě srovnání upraveného váženého průměru dovozní ceny, jak byla stanovena pro výpočet cenového podbízení, s průměrnou váženou cenou obdobného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, která nepůsobí újmu. Rozdíl plynoucí z tohoto srovnání byl pak vyjádřen jako procentní podíl celkové dovozní ceny CIF.
(113)
Pokud jde o výpočet celostátní úrovně pro odstranění újmy uplatňované na všechny ostatní vyvážející výrobce v Číně, je třeba připomenout, že úroveň spolupráce byla nízká. Toto rozpětí k odstranění újmy bylo proto vypočítáno na základě údajů uvedených v podnětu a aktualizovaných v období šetření.
2. Prozatímní opatření
(114)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření z dovozu pocházejícího z Číny, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(115)
Navrhovaná antidumpingová cla:
Společnost
Rozpětí pro odstranění újmy
Dumpingové rozpětí
Sazba antidumpingového cla
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
29,9 %
5,6 %
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
27,3 %
51,1 %
27,3 %
Všechny ostatní společnosti
53,4 %
79,2 %
53,4 %
(116)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění stávajícího šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(117)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Generálnímu ředitelství pro obchod Evropské komise (3) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(118)
Aby se zajistilo vhodné vymáhání antidumpingového cla, nemělo by se zbytkové clo použít pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale i na ty výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
3. Zvláštní monitorování
(119)
V zájmu co největšího snížení rizika obcházení z důvodu velkého rozdílu celních sazeb se má za to, že je v tomto případě pro zajištění řádného použití těchto antidumpingových cel nutné přijmout zvláštní opatření. Tato opatření jsou:
(120)
Předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, podléhá zbytkovému antidumpingovému clu, které platí pro všechny ostatní vývozce.
(121)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(122)
V zájmu řádného úředního postupu se stanoví lhůta, ve které mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely uložení konečného cla může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu suchého glukonátu sodného s číslem dle Evropského celního seznamu chemických látek (CUS) 0023277-9 a registračním číslem Chemical Abstracts Service (CAS) 527-07-1, v současnosti kódu KN ex 2918 16 00 (kód TARIC 2918160010) a pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo
Doplňkové kódy TARIC
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
A972
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
27,3 %
A973
Všechny ostatní společnosti
53,4 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky přílohy, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost požádat o sdělení nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo nařízení přijato, sdělit svá stanoviska písemně a požádat o slyšení před Komisí.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení do jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. května 2010.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 377/2010
2010 m. gegužės 3 d.
kuriuo importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės natrio gliukonatui nustatomas laikinasis antidempingo muitas
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,
pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Inicijavimas
(1)
2009 m. birželio 30 d. Komisija gavo skundą dėl Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - Kinija) kilmės sauso natrio gliukonato (toliau - NG) importo, kurį pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį pateikė Europos chemijos pramonės taryba ECPT (angl. CEFIC) (toliau - skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 50 %) viso sauso natrio gliukonato Sąjungoje, vardu.
(2)
Skunde pateikta prima facie dempingo ir tokio dempingo padarytos materialinės žalos įrodymų, kurių pakako antidempingo tyrimui pradėti.
(3)
Tyrimas buvo inicijuotas 2009 m. rugpjūčio 11 d. paskelbus pranešimą apie inicijavimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2).
2. Su tyrimu susijusios šalys
(4)
Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė Kinijos eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, prekiautojams, naudotojams ir žinomoms susijusioms asociacijoms, Kinijos valdžios institucijoms ir skundą pateikusiems Sąjungos gamintojams. Suinteresuotosioms šalims sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.
(5)
Visos suinteresuotosios šalys, kurios to prašė ir nurodė svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(6)
Tam, kad eksportuojantys gamintojai panorėję galėtų pateikti prašymą taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau - RER) arba individualų režimą (toliau - IR), Komisija žinomiems susijusiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams ir Kinijos valdžios institucijoms nusiuntė prašymo formas. Vienas eksportuojantis gamintojas prašė taikyti RER pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį, o kitas eksportuojantis gamintojas (įskaitant dvi susijusias bendroves) prašė taikyti IR pagal to paties reglamento 9 straipsnio 5 dalį.
(7)
Atsižvelgdama į akivaizdžiai didelį Kinijos eksportuojančių gamintojų ir Sąjungos importuotojų skaičių, Komisija pranešime apie inicijavimą nurodė, kad ji gali taikyti šių šalių atranką, kaip numatyta pagrindinio reglamento 17 straipsnyje.
(8)
Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų Kinijos eksportuojančių gamintojų ir Sąjungos importuotojų prašyta pranešti apie save Komisijai ir pateikti, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pagrindinę informaciją apie su nagrinėjamuoju produktu susijusią veiklą tiriamuoju laikotarpiu (nuo 2008 m. liepos 1 d. iki 2009 m. birželio 30 d.).
(9)
Atsižvelgiant į ribotą atsakymų, reikalingų atrankai vykdyti, skaičių buvo nuspręsta, kad nei Kinijos eksportuojančių gamintojų, nei Sąjungos importuotojų atranka nėra būtina.
(10)
Klausimynai buvo nusiųsti visoms Kinijos bendrovėms ir visiems Sąjungos importuotojams, kurie dalyvavo atrankoje, Sąjungos gamintojams ir visiems žinomiems Sąjungos importuotojams ir naudotojams. Atsakymus pateikė du Kinijos eksportuojantys gamintojai arba eksportuojančių gamintojų grupės, du Sąjungos gamintojai ir keturi importuotojai ir (arba) naudotojai.
(11)
Komisija surinko ir patikrino visą, jos manymu, būtiną informaciją, siekdama padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų, bei surengė tikrinimus šių bendrovių patalpose:
1.
Sąjungos gamintojai:
-
Jungbunzlauer (JBL), Markolsemas, Prancūzija ir susijusios pardavimo bendrovės,
-
Roquette Italia S.p.A., Kasano Spinola, Italija ir susijusios pardavimo bendrovės;
2.
Eksportuojantys Kinijos gamintojai:
-
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd,
-
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd;
3.
Sąjungos naudotojai ir (arba) importuotojai:
-
Chryso SAS, Isi le Mulino, Prancūzija,
-
Henkel AG, Diuseldorfas, Vokietija,
-
CHT R. Beitlich GmbH, Tiubingenas, Vokietija.
(12)
Atsižvelgiant į tai, kad būtina nustatyti normaliąją vertę Kinijos eksportuojantiems gamintojams, kuriems negalima taikyti RER, toliau nurodytos bendrovės patalpose buvo atliktas tikrinimas normaliajai vertei nustatyti pagal panašios šalies, šiuo atveju JAV, pateiktus duomenis:
-
JAV gamintojas: PMP - Fermentation Products Inc., Peorija, JAV.
3. Tiriamasis laikotarpis
(13)
Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2008 m. liepos 1 d.-2009 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant svarbias žalai įvertinti tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2005 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Nagrinėjamasis produktas
(14)
Nagrinėjamasis produktas yra Kinijos kilmės sausas natrio gliukonatas (toliau - nagrinėjamasis produktas), kurio Muitų sąjungos ir statistinis (MSS, angl. CUS) numeris yra 0023277-9, Cheminių medžiagų santrumpų tarnybos (CAS) registracijos numeris - 527-07-1, ir kurio KN kodas šiuo metu yra ex 2918 16 00.
(15)
Sausas natrio gliukonatas daugiausia naudojamas statybos pramonėje kaip stingimo lėtiklis ir betono plastifikatorius, kitose pramonės šakose - metalų paviršiams apdoroti (rūdims, oksidams ir riebalams šalinti) ir buteliams bei pramoninei įrangai valyti. Produktas taip pat gali būti naudojamas maisto ir vaistų pramonėje.
2. Panašus produktas
(16)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad sauso natrio gliukonato, kurį Sąjungoje gamina ir parduoda Sąjungos pramonė, sauso natrio gliukonato, kuris gaminamas ir parduodamas JAV (pasirinktų panašia šalimi) vidaus rinkoje, ir sauso natrio gliukonato, kuris gaminamas ir parduodamas Kinijos vidaus rinkoje, taip pat Kinijoje gaminamo ir Sąjungai parduodamo sauso natrio gliukonato pagrindinės fizinės ir techninės savybės iš esmės yra tokios pačios.
(17)
Todėl šie produktai laikinai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
C. DEMPINGAS
1. Rinkos ekonomikos režimas (RER)
(18)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktu, atliekant su Kinijos kilmės importu susijusius antidempingo tyrimus normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kurie, kaip nustatyta, atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus, nustatoma pagal to straipsnio 1-6 dalis.
(19)
Trumpai ir tik aiškumo sumetimais toliau pateikiami apibendrinti RER taikymo kriterijai:
1.
Verslo sprendimai priimami ir sąnaudos numatomos atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir be didelio valstybės kišimosi, pagrindinių gamybos priemonių sąnaudos iš esmės atitinka rinkos vertę;
2.
Įmonės turi vieną aiškų pagrindinių apskaitos įrašų, kurie yra tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus ir naudojami visiems tikslams, rinkinį;
3.
Nėra jokių didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos;
4.
Bankroto ir nuosavybės įstatymais užtikrinamas teisinis tikrumas ir stabilumas;
5.
Valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą.
(20)
Inicijavus tyrimą Kinijos eksportuojantis gamintojas Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd kreipėsi dėl RER taikymo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą ir per nustatytą laikotarpį pateikė užpildytą RER prašymo formą.
(21)
Bendrovė įrodė, kad atitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto kriterijus ir kad jai galima taikyti RER.
2. Individualus režimas (IR)
(22)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu visoje šalies teritorijoje galiojantis muitas prireikus nustatomas šalims, kurioms taikomas minėtas straipsnis, išskyrus tuos atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus ir todėl joms galima taikyti IR.
(23)
Trumpai ir tik aiškumo sumetimais toliau pateikiami apibendrinti kriterijai:
1.
Jei įmonės yra visiškai ar iš dalies užsienio kapitalo įmonės ar bendrosios įmonės, eksportuotojai gali nevaržomai grąžinti kapitalą ir pelną į savo šalį;
2.
Eksporto kainos ir kiekiai, pardavimo sąlygos ir terminai yra nustatomi laisvai;
3.
Dauguma akcijų priklauso privatiems asmenims. Direktorių valdybose esantys ar svarbias vadovaujančias pareigas užimantys valstybės pareigūnai sudaro mažumą, arba turi būti įrodyta, kad įmonė vis dėlto yra pakankamai nepriklausoma nuo valstybės kišimosi;
4.
Valiuta konvertuojama pagal rinkos kursą, taip pat
5.
Valstybės kišimasis nėra toks, kad leistų vengti priemonių, jei atskiriems eksportuotojams nustatytos skirtingos muitų normos.
(24)
Inicijavus tyrimą Kinijos eksportuojantis gamintojas Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd kreipėsi dėl IR taikymo pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį ir per nustatytą laikotarpį pateikė užpildytą IR prašymo formą.
(25)
Remiantis turima informacija nustatyta, kad eksportuojantis Kinijos gamintojas atitiko visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus IR reikalavimus.
3. Normalioji vertė
3.1. Panaši šalis
(26)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kuriems netaikomas RER, pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalyse turi būti nustatyta remiantis kaina arba apskaičiuotąja verte rinkos ekonomikos trečiojoje šalyje (toliau - panaši šalis).
(27)
Pranešime apie inicijavimą JAV pasiūlytos kaip tinkama panaši šalis normaliajai vertei Kinijai nustatyti. Komisija paragino visas suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl šio pasiūlymo.
(28)
Nė viena suinteresuotoji šalis pastabų nepateikė.
(29)
Sausas natrio gliukonatas gaminamas tik keliose šalyse, nesančiose ES: JAV, Kinijoje ir Pietų Korėjoje. Todėl vienintelė galima alternatyva JAV buvo Pietų Korėja. Komisija susisiekė su žinomomis sausą natrio gliukonatą gaminančiomis bendrovėmis Pietų Korėjoje, tačiau iš tų gamintojų negavo jokio atsakymo.
(30)
JAV gamintojas visiškai bendradarbiavo atliekant tyrimą ir pateikė išsamius klausimyno atsakymus bei leido surengti tikrinamąjį vizitą.
(31)
Komisija nustatė, kad JAV atitinka tinkamos panašios šalies kriterijus, kadangi JAV rinkoje parduodami kiekiai yra pakankamai dideli, ir rinkoje aiškiai konkuruoja vidaus produkcija bei iš kitų šalių, pvz., Kinijos, Italijos ir Prancūzijos, importuota produkcija. Be to, JAV nagrinėjamajam produktui netaiko antidempingo muito.
(32)
Atsižvelgiant į pateiktus argumentus, daroma preliminari išvada, kad JAV yra tinkama panaši šalis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą.
3.2. Normaliajai vertei nustatyti taikomas metodas
3.2.1. Bendrovei, kuriai taikomas RER
(33)
Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija visų pirma išnagrinėjo, ar bendrovės, kuriai taikomas RER, sauso natrio gliukonato pardavimas vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams tiriamuoju laikotarpiu buvo tipiškas, t. y. ar bendras tokio produkto parduodamas kiekis sudarė ne mažiau kaip 5 % Kinijos eksportui į Sąjungą parduoto nagrinėjamojo produkto kiekio.
(34)
Po to Komisija nustatė bendrovės, kurios bendras pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, vidaus rinkoje parduodamo produkto rūšis, kurios buvo tokios pačios, kaip eksportui į Sąjungą parduodamo produkto rūšys, arba tiesiogiai su jomis palyginamos.
(35)
Laikantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalies buvo nustatyta, ar kiekvienos rūšies produkto, kurį eksportuojantis gamintojas parduoda vidaus rinkoje ir kurį galima tiesiogiai palyginti su eksportui į Sąjungą parduodamu sausu natrio gliukonatu, vidaus pardavimas buvo pakankamai tipiškas. Konkrečios rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku, jeigu per TL tos rūšies produkto nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje parduota ne mažiau kaip 5 % viso panašios rūšies produkto eksportui į Sąjungą parduoto kiekio.
(36)
Po to Komisija tikrino, ar sauso natrio gliukonato pardavimą vidaus rinkoje tipiškais kiekiais galima laikyti pardavimu vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai buvo padaryta nustatant kiekvienos rūšies produktų pelningo pardavimo per tiriamąjį laikotarpį nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje santykį.
(37)
Jeigu tam tikros rūšies produkto, kuris buvo parduotas už grynąją pardavimo kainą, lygią gamybos sąnaudoms arba už jas didesnę, parduotas kiekis sudarė daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto parduoto kiekio ir jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo lygi jo gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę vidaus rinkos kainą. Ši kaina buvo apskaičiuota kaip viso tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje per tiriamąjį laikotarpį kainų svertinis vidurkis, neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas buvo pelningas, ar ne.
(38)
Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė ne daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto pardavimo apimties ir jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už jo gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo pagrįsta faktine vidaus rinkos kaina, apskaičiuota kaip tik tos rūšies produkto pelningo pardavimo svertinis vidurkis.
(39)
Kadangi atlikus tyrimą nustatyta, kad pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas ir vyko įprastomis prekybos sąlygomis, todėl normalioji vertė pagrįsta faktine visų sandorių vidaus rinkos kaina per tiriamąjį laikotarpį.
3.2.2. Bendrovei, kuriai taikomas IR
(40)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė Kinijai nustatyta remiantis patikrinta informacija, gauta iš bendradarbiaujančio panašios šalies gamintojo. Nustatyta, kad panašaus produkto JAV gamintojo pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, palyginti su vienintelio bendradarbiaujančio Kinijos eksportuojančio gamintojo į Sąjungą eksportuojamu nagrinėjamuoju produktu.
(41)
Taip pat buvo nagrinėta, ar galima laikyti, kad produktas vidaus rinkoje parduotas įprastinėmis prekybos sąlygomis, nustatant pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams santykį. Todėl normalioji vertė pagrįsta kiekvienos rūšies produkto faktine vidaus rinkos kaina, apskaičiuota kaip pardavimo vidaus rinkoje per TL kainų svertinis vidurkis.
3.3. Eksporto kaina
(42)
Bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai pardavė visą eksportui skirtą nagrinėjamojo produkto kiekį nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje, todėl eksporto kaina buvo nustatyta pagal faktiškai sumokėtas arba mokėtinas nagrinėjamojo produkto kainas per TL remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi.
3.4. Palyginimas
(43)
Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis.
(44)
Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Prireikus ir pateisinamais atvejais buvo atsižvelgta į visų tiriamų bendrovių (bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų ir panašios šalies gamintojo) transporto, vežimo jūrų laivais ir draudimo sąnaudas, netiesioginius mokesčius, banko mokesčius, pakavimo sąnaudas, kreditų sąnaudas ir komisinius atlyginimus.
4. Dempingo skirtumai
(45)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis bendrovės, kuriai suteiktas RER, dempingo skirtumas buvo nustatytas palyginus vidutinę svertinę normaliąją vertę su vidutine svertine eksporto kaina.
(46)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį bendrovės, kuriai suteiktas IR, nustatyta panašios šalies vidutinė svertinė normalioji vertė buvo lyginama su vidutine svertine eksporto į Sąjungą kaina.
(47)
Procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinieji svertiniai vidutiniai dempingo skirtumai yra tokie:
Bendrovė
Laikinasis dempingo skirtumas
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd
51,1 %
(48)
Kitiems Kinijos eksportuotojams Komisija pirmiausiai nustatė bendradarbiavimo lygį. Visas bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateiktuose klausimyno atsakymuose nurodytas eksportuotas kiekis buvo palygintas su visu iš Kinijos importuotu kiekiu, apskaičiuotu pagal Eurostato statistinius importo duomenis.
(49)
Kadangi bendradarbiavimo lygis buvo žemas (56 %) ir trūko tinkamų Eurostato duomenų apie kainas, nes turimi duomenys buvo susiję tik su kitais produktais aukštomis kainomis, todėl nebuvo įmanoma tokių duomenų tiksliai atskaičiuoti, dempingo skirtumas visos šalies mastu buvo apskaičiuotas naudojant skundo pateikėjo pateiktus duomenis, atnaujintus iki TL.
(50)
Tuo remiantis laikinai nustatytas dempingo lygis visos šalies mastu buvo 79,2 % CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą.
D. ŽALA
1. Sąjungos pramonės ir Sąjungos gamybos apibrėžtis
(51)
Bendradarbiaujančios pramonės įmonių grupės Jungbunzlauer (JBL) ir Roquette Frères (RF) pagamina 100 % visos Sąjungos produkcijos.
(52)
Todėl manoma, kad jos sudaro Sąjungos pramonę (toliau - SP), kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje.
(53)
Taigi, kadangi SP sudaro tik du gamintojai, siekiant užtikrinti konfidencialumą visi su jais susiję slapti duomenys buvo indeksuoti arba pateikiami nurodant ribas.
2. Sąjungos suvartojimas
(54)
Sąjungos suvartojimas buvo nustatytas remiantis Sąjungos pramonės parduodamu kiekiu Sąjungos rinkoje pridėjus į Sąjungą importuojamą kiekį, apskaičiuotus pagal Eurostato duomenis. Kadangi pastarieji duomenys susiję ne tik su nagrinėjamuoju, bet ir su tam tikrais kitais nei natrio gliukonatas produktais, Eurostato duomenys buvo atitinkamai pakoreguoti, kad būtų galima apskaičiuoti pagrįstą į Sąjungą importuojamą nagrinėjamojo produkto kiekį.
(55)
2005-2007 m. Sąjungos rinkoje suvartojamas kiekis išaugo 12 %. Po to jis iki TL sumažėjo 21 % ir buvo mažesnis nei 2005 m. Bendrai nagrinėjamuoju laikotarpiu suvartojimas sumažėjo 8 %.
1 lentelė
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
TL
Sąjungos suvartojimas (tonomis) Indeksas
100
106
112
104
91
Šaltinis: pakoreguoti Eurostato ir klausimyno atsakymų importo apimties duomenys
3. Importas į Sąjungą iš Kinijos
3.1. Importo apimtis ir rinkos dalis
(56)
Importo iš Kinijos apimtis labai padidėjo: nuo apytikriai 2 300 tonų 2005 m. iki apytikriai 4 000 per TL, t. y. 77 %, o 2008 m. importuotas didžiausias kiekis - 5 300 tonų. Atitinkama Kinijos rinkos dalis beveik padvigubėjo: nuo 12,8 % 2005 m. iki 24,8 % per TL. Reikia pažymėti, kad prieš pat TL (2008 m.) importo iš Kinijos rinkos dalis pasiekė 28,6 % ir per TL sumažėjo iki 24,8 %.
2 lentelė
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
TL
Importo iš Kinijos apimtis (tonomis)
2 291
3 470
5 204
5 348
4 065
Importas iš Kinijos (tonomis) Indeksas
100
152
227
234
177
Kinijos rinkos dalis
12,8 %
18,3 %
26 %
28,6 %
24,8 %
Kinijos rinkos dalis, indeksas
100
143
203
224
194
Šaltinis: pakoreguoti Eurostato importo apimties duomenys
3.2. Vieneto pardavimo kaina
(57)
2005 m. vidutinė importo iš Kinijos kaina buvo 482 EUR už toną. Ši kaina nuolat kilo ir 2008 m. pasiekė 524 EUR už toną, o per TL nukrito iki 502 EUR už toną. Bendrai nagrinėjamuoju laikotarpiu ji padidėjo 4 %.
3 lentelė
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
TL
Importo iš Kinijos kaina (EUR už toną)
482
511
514
524
502
Indeksas
100
106
107
109
104
Šaltinis: pakoreguoti Eurostato importo kainų duomenys
3.3. Priverstinis kainų mažinimas
(58)
Siekiant išnagrinėti priverstinį kainų mažinimą, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos vidutinės svertinės pardavimo kainos (pagal Sąjungos pramonės produkto rūšis, parduodamas Sąjungos rinkoje nesusijusiems pirkėjams) buvo palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis nagrinėjamo importo kainomis, nustatytomis pagal CIF ir atitinkamai pakoregavus atsižvelgiant į muitus ir išlaidas po importo. Kainos buvo lyginamos atskaičius lengvatas ir nuolaidas.
(59)
Pagal minėtą metodą pirmiau minėtų kainų skirtumas, išreikštas Sąjungos pramonės vidutinės svertinės kainos (gamintojo kainos EXW sąlygomis) procentais, parodė, kad priverstinio kainų mažinimo skirtumas yra vidutiniškai 13-29 % (didesnę proc. vertę priskiriant nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams).
4. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
(60)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį, nagrinėjant importo dempingo kainomis poveikį Sąjungos pramonei, buvo vertinami visi ekonominiai veiksniai, per nagrinėjamąjį laikotarpį darę poveikį Sąjungos pramonės būklei.
4.1. Gamybos pajėgumai, gamyba ir pajėgumų naudojimas
(61)
2005-2007 m. gamybos pajėgumai padidėjo 4 % ir buvo tokie pat iki nagrinėjamojo laikotarpio pabaigos.
(62)
2005-2007 m. nagrinėjamojo produkto gamyba išaugo, o per laikotarpį iki TL - sumažėjo. Bendrai nagrinėjamuoju laikotarpiu gamyba sumažėjo 12 %. Per TL visa produkcija sudarė 30 000-40 000 tonų.
(63)
Dėl sumažėjusių gamybos apimčių pajėgumų naudojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 15 %.
4 lentelė
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
TL
Gamybos pajėgumai Indeksas
100
100
104
104
104
Gamybos apimtis Indeksas
100
104
105
84
88
Pajėgumų naudojimas Indeksas
100
104
101
81
85
Šaltinis: klausimyno atsakymai
4.2. Pardavimo apimtis, rinkos dalis ir vidutinės vieneto kainos Sąjungoje
(64)
Sąjungos pramonės nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje parduotas nagrinėjamojo produkto kiekis 2005-2007 m. buvo panašus, o vėliau sumažėjo 13 procentinių punktų. Per nagrinėjamąjį laikotarpį pardavimo apimtis sumažėjo 21 %.
(65)
Sąjungos pramonės rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo nuo 74,9 % 2005 m. iki 64,7 % per TL.
(66)
Vidutinės pardavimo kainos nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 12 %. 2006-2008 m. vidutinės pardavimo kainos buvo panašios, o per TL sumažėjo 9 %.
5 lentelė
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
TL
Pardavimo apimtis Indeksas
100
104
99
86
79
SP rinkos dalis
74,9 %
73,4 %
66,5 %
61,4 %
64,7 %
Indeksas
100
98
89
82
86
Vidutinės kainos Indeksas
100
97
97
97
88
Šaltinis: klausimyno atsakymai
4.3. Atsargos
(67)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu atsargos sumažėjo 37 %. TL pabaigoje atsargos sudarė 1 000-5 000 tonų.
6 lentelė
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
TL
Atsargos Indeksas
100
92
120
92
63
Šaltinis: klausimyno atsakymai
4.4. Pelningumas, investicijos, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautas
(68)
Sąjungos pramonės panašaus produkto pardavimas Sąjungos rinkoje nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo pelningas, bet 2005 m. - TL pelningumas labai sumažėjo.
(69)
Nors 2005-2007 m. buvo toliau investuojama (2006 m. kiek mažiau), 2008 m. ir per TL investicijų labai sumažėjo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijų sumažėjo 76 %.
(70)
Panašiai, investicijų grąža iš nagrinėjamojo produkto gamybos ir pardavimo 2005-2007 m. buvo stabili, tačiau 2008 m. ir per TL sumažėjo.
(71)
Kalbant apie kitus finansinius rodiklius, Sąjungos pramonės sukurtas grynųjų pinigų srautas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 51 %.
7 lentelė
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
TL
Pelningumas Indeksas
100
90
86
52
19
Investicijos Indeksas
100
61
140
16
24
Investicijų grąža Indeksas
100
100
100
60
21
Grynųjų pinigų srautas Indeksas
100
92
20
106
49
Šaltinis: klausimyno atsakymai
4.5. Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis
(72)
2005-2007 m. užimtumas šiek tiek padidėjo, o 2008 m. ir per TL sumažėjo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu užimtumas sumažėjo 13 %.
(73)
Darbo užmokestis 2006 m. sumažėjo 6 %, 2007 m. vėl buvo 2005 m. lygio, o 2008 m. ir per TL padidėjo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu darbo užmokestis padidėjo 10 %.
(74)
Vienam darbuotojui tenkantis našumas nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo stabilus, ir nuo 2005 m. iki TL padidėjo 1 %.
8 lentelė
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
TL
Užimtumas Indeksas
100
99
104
85
87
Darbo užmokestis Indeksas
100
94
100
104
110
Našumas Indeksas
100
104
101
99
101
Šaltinis: klausimyno atsakymai
4.6. Augimas
(75)
Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas sumažėjo 9 %, Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo 21 %. Dėl šios priežasties Sąjungos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu prarado 10 procentinių punktų rinkos dalies.
4.7. Dempingo skirtumo dydis
(76)
Pirmiau dempingo skirsnyje nurodyti Kinijos dempingo skirtumai yra dideli. Atsižvelgiant į importo dempingo kainomis kiekį ir kainas, dempingo skirtumų poveikio negalima laikyti nereikšmingu.
5. Išvada dėl žalos
(77)
Dauguma žalos rodiklių, susijusių su Sąjungos pramone, nagrinėjamuoju laikotarpiu prastėjo. Žalos rodikliai, susiję su Sąjungos pramonės finansine veikla, įskaitant investicijų grąžą, grynųjų pinigų srautą ir pelningumą nagrinėjamuoju laikotarpiu taip pat pablogėjo.
(78)
Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad dėl maža kaina importuojamų Kinijos produktų Sąjungos pramonės kainos per TL buvo priverstinai mažinamos iki 29 %. Sąjungos pramonės pardavimo apimtis ir rinkos dalis sumažėjo.
(79)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.
E. PRIEŽASTINIS RYŠYS
1. Įvadas
(80)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalis Europos Komisija ištyrė, ar dėl Kinijos kilmės sauso natrio gliukonato importo dempingo kainomis Sąjungos pramonei padaryta tokia žala, kad ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kainomis nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta dempingo kaina vykdomam importui.
2. Importo dempingo kaina poveikis
(81)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo mažomis dempingo kainomis iš Kinijos apimtis padidėjo 77 %, dėl to importui iš Kinijos tenkanti Sąjungos rinkos dalis per tą patį laikotarpį padidėjo 94 %. Nors 2008 m. - TL importas iš Kinijos ir jo rinkos dalis sumažėjo, nemanoma, kad šis sumažėjimas yra esminis, palyginti su bendra padėtimi nagrinėjamuoju laikotarpiu.
(82)
Importas iš Kinijos nagrinėjamuoju laikotarpiu išaugo tuo pačiu metu, kai suprastėjo didžioji dauguma Sąjungos pramonės žalos rodiklių. Sąjungos pramonės pardavimo apimtis ir vertė Sąjungos rinkoje sumažėjo ir, kaip minėta 65 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamuoju laikotarpiu ji prarado 10 procentinių punktų rinkos dalies. Kadangi dėl importo iš Kinijos dempingo kainomis buvo priverstinai sumažintos kainos, Sąjungos pramonė negalėjo Sąjungos rinkoje išlaikyti savo kainų lygio. Dėl šios priežasties pelningumas sumažėjo iki tokio lygio, kai nebegalima atlikti būtinų investicijų.
(83)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad importas mažomis dempingo kainomis iš Kinijos, dėl kurio nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės kainos buvo gerokai priverstinai sumažintos, turėjo lemiamą įtaką Sąjungos pramonės patirtai žalai, kurią rodo jos bloga finansinė padėtis ir kitų žalos rodiklių prastėjimas nagrinėjamuoju laikotarpiu bei rinkos dalies sumažėjimas.
3. Kitų veiksnių poveikis
3.1. Importas iš kitų trečiųjų šalių
(84)
Importo iš trečiųjų šalių, kurios nėra susijusios su šiuo tyrimu, apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 23 % ir nagrinėjamuoju laikotarpiu jos prarado 2 procentinius punktus rinkos dalies. Importo iš šių šalių kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 102 %.
(85)
Importo iš kitų trečiųjų šalių apimties ir kainų tendencijos nagrinėjamuoju laikotarpiu:
9 lentelė
Kitos trečiosios šalys
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
TL
Importo iš kitų šalių apimtis (tonomis)
2 210
1 566
1 502
1 867
1 709
Indeksas
100
71
68
84
77
Vidutinė importo iš kitų šalių kaina (EUR už toną)
914
1 275
1 305
1 680
1 844
Indeksas
100
140
143
184
202
Šaltinis: pakoreguoti Eurostato duomenys
(86)
Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 23 %, o importo kainos tuo pačiu metu padvigubėjo. Importo iš kitų trečiųjų šalių kainos per visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo žymiai didesnės nei Sąjungos pramonės pardavimo kainos. Remiantis tuo, daroma preliminari išvada, kad dėl importo iš kitų trečiųjų šalių nenutrūko nustatyto dempingo ir dėl importo iš Kinijos dempingo kainomis Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšis.
3.2. Sąjungos pramonės eksportas
(87)
Sąjungos pramonės eksportui parduodamas kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 10 %, o kainos išaugo 8 %.
(88)
Atsižvelgiant į pateiktus argumentus, manoma, kad dėl Sąjungos pramonės eksporto į kitas trečiąsias šalis importo iš Kinijos dempingo kainomis ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšis nenutrūko.
3.3. Uždarasis naudojimas
(89)
Kaip nurodyta toliau pateiktoje lentelėje, Sąjungos pramonės uždarasis naudojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 56 %:
10 lentelė
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
TL
Uždarasis naudojimas Indeksas
100
126
115
148
156
Šaltinis: klausimyno atsakymai
(90)
Tačiau reikia pažymėti, kad Sąjungos pramonės nepanaudoti pajėgumai vis dar siekė 10 000-20 000 tonų. Tai reiškia, kad perėjimą prie uždarojo naudojimo galima laikyti verslo atsaku į importą iš Kinijos dempingo kainomis, nes atsižvelgiant į mažas natrio gliukonato kainas gali būti pelningiau gaminti vartotojams skirtus produktus. Iš to, kad vis dar yra nepanaudotų natrio gliukonato gamybos pajėgumų, galima spręsti, kad Sąjungos pramonė neketina galutinai pereiti prie vartotojams skirtų produktų gamybos ir kad vartotojams skirtų produktų gamyba gali būti laikoma gynybos nuo importo dempingo kainomis priemone.
(91)
Todėl manoma, kad dėl šio uždarojo naudojimo padidėjimo importo iš Kinijos dempingo kainomis ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšys nenutrūko.
3.4. ES suvartojimo pokyčiai
(92)
Reikia pažymėti, kad ES suvartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 9 %, o tai galima laikyti dabartinio ekonomikos nuosmukio pasekme. Todėl buvo nagrinėta, ar sumažėjęs suvartojimas galėjo turėti žalingą poveikį Sąjungos pramonei.
(93)
Tačiau Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo žymiau daugiau (21 %), o importas iš Kinijos per tą patį laikotarpį išaugo 77 %. Pastebima ir tokia pati su rinkos dalimi susijusi tendencija. Sąjungos pramonė neteko apie 10 procentinių punktų savo rinkos dalies, o importo iš Kinijos rinkos dalis beveik padvigubėjo (nuo 12,8 % 2005 m. iki 24,9 % per TL).
(94)
Atsižvelgiant į pateiktus argumentus, daroma preliminari išvada, jog negalima manyti, kad dėl ES suvartojimo importo iš Kinijos dempingo kainomis ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšys nutrūko.
4. Išvada dėl priežastinio ryšio
(95)
Atlikus minėtą analizę įrodyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu labai padidėjo Kinijos kilmės dempingo kaina importuojamų produktų kiekis ir rinkos dalis bei buvo žymiai priverstinai sumažintos kainos. Importo mažomis kainomis iš Kinijos rinkos dalis padidėjo tuo pačiu metu, kai sumažėjo Sąjungos pramonės rinkos dalis, todėl, kartu patiriant spaudimą mažinti kainas, Sąjungos pramonės padėtis nagrinėjamuoju laikotarpiu labai pablogėjo. Kita vertus, išnagrinėjus kitus veiksnius, kurie galėjo padaryti žalos Sąjungos pramonei, nustatyta, kad nė vienas iš jų negalėjo padaryti didelio neigiamo poveikio.
(96)
Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą analizę, kurią atliekant buvo tinkamai nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo žalingo poveikio, kurį daro importas dempingo kainomis, daroma preliminari išvada, kad dėl importo iš Kinijos Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.
F. SĄJUNGOS INTERESAI
1. Preliminari pastaba
(97)
Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu Europos Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvados dėl žalingo dempingo, buvo įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju antidempingo priemonių taikymas neatitiktų Sąjungos interesų. Sąjungos interesai buvo nustatyti remiantis visų įvairių susijusių interesų, t. y. Sąjungos pramonės, importuotojų ir nagrinėjamojo produkto naudotojų interesų, vertinimu.
2. Sąjungos pramonė
2.1. Poveikis Sąjungos pramonei, jei priemonės būtų nustatytos arba nenustatytos
(98)
Kaip paaiškinta pirmiau, dėl importo dempingo kainomis Sąjungos pramonė patyrė žalą, t. y. labai sumažėjo jos pardavimo apimtis ir kainos, todėl Sąjungos pramonės padėtis labai pablogėjo. Tikimasi, kad nustačius antidempingo muitus Sąjungos pramonės parduodamo sauso natrio gliukonato kiekis ir kainos padidėtų, todėl Sąjungos pramonė galėtų pasiekti priimtiną pelningumo lygį.
(99)
Manoma, kad nustačius priemones būtų atkurta sąžininga konkurencija rinkoje. Reikėtų pažymėti, kad Sąjungos pramonės pelningumas mažėjo dėl to, kad buvo sudėtinga konkuruoti su Kinijos kilmės importu mažomis dempingo kainomis. Nustačius antidempingo priemones Sąjungos pramonė tikriausiai galėtų atgauti bent dalį prarastos rinkos dalies, ir tai atitinkamai turėtų teigiamos įtakos pelningumui.
(100)
Jei priemonės nebus nustatytos, gali būti, kad Sąjungos pramonės padėtis toliau blogės. Importo dempingo kainomis poveikis kainoms, t. y. kainų smukdymas, ir toliau trukdytų Sąjungos pramonei dėti visas pastangas atgauti pakankamą pelningumo lygį. Nesiimant jokių priemonių kiltų pavojus ilgalaikiam Sąjungos pramonės gyvavimui.
(101)
Apibendrinant tikimasi, kad priemonės būtų veiksmingos ir suteiktų Sąjungos pramonei galimybę atsigauti nuo žalingo dempingo, kuris buvo nustatytas atliekant šį tyrimą.
3. Importuotojai ir (arba) prekiautojai
(102)
Klausimynai buvo nusiųsti penkiems importuotojams. Nė vienas iš jų nebendradarbiavo atliekant tyrimą.
(103)
Tokiomis aplinkybėmis daroma preliminari išvada, kad antidempingo priemonės importuotojams ir (arba) prekiautojams tikriausiai nepadarytų materialinio poveikio (jei poveikis apskritai būtų).
4. Naudotojai
(104)
Klausimynai buvo nusiųsti 23 naudotojams. Tačiau atliekant tyrimą bendradarbiavo tik keturi naudotojai, iš kurių tik trys naudojo ir tiesiogiai importavo iš Kinijos nagrinėjamąjį produktą. Šie trys bendradarbiaujantys naudotojai tiesiogiai importavo 10 % viso per TL iš Kinijos importuoto sauso natrio gliukonato kiekio. Ketvirtasis bendradarbiaujantis naudotojas iš Kinijos importuojamo nagrinėjamojo produkto nenaudojo.
(105)
Šių keturių naudotojų, esančių Vokietijoje, Prancūzijoje ir JK, veikla susijusi su chemijos pramone, t. y. jie gamina labai įvairius produktus ir kai kuriems naudojama žaliava natrio gliukonatas. Vidutiniškai natrio gliukonatas nesudaro didelės žaliavų sąnaudų dalies. Laikant, kad padidėjusių kainų negalima perkelti galutiniam vartotojui, nustatyta, kad didžiausias siūlomo antidempingo muito poveikis būtų labai mažas. Taip pat reikėtų pažymėti, kad šių bendrovių produktų, kuriems naudojamas natrio gliukonatas, apyvarta sudarė mažiau nei 5 % visos apyvartos.
(106)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad remiantis turima informacija antidempingo priemonės naudotojams greičiausiai neturės materialinio poveikio (jei poveikis apskritai būtų).
5. Išvada dėl Sąjungos interesų
(107)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, kodėl šiuo atveju nereikėtų nustatyti antidempingo muitų.
G. LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
1. Žalos pašalinimo lygis
(108)
Atsižvelgiant į išvadas, padarytas dėl dempingo, jo padarytos žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, reikėtų nustatyti laikinąsias priemones, kad būtų užkirstas kelias tolesnei žalai, kurią Sąjungos pramonei daro importas dempingo kainomis.
(109)
Šių priemonių dydžiui nustatyti buvo atsižvelgta į nustatytus dempingo skirtumus ir muito dydį, kurio reikia Sąjungos pramonės patiriamai žalai pašalinti.
(110)
Apskaičiuojant muito dydį, reikalingą žalingo dempingo poveikiui pašalinti, manyta, kad esant bet kokioms priemonėms Sąjungos pramonė galėtų padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokios rūšies pramonė pagrįstai galėtų uždirbti tokiame sektoriuje įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kainomis, panašų produktą parduodama Sąjungoje. Manoma, kad skunde nurodytas ikimokestinis pelno dydis yra pagrįstas ir naudojamas šiuo tikslu.
(111)
Šiuo pagrindu buvo apskaičiuota nežalinga Sąjungos pramonės panašaus produkto kaina. Nežalinga kaina buvo apskaičiuota prie gamybos sąnaudų pridėjus pirmiau minėtą pelno dydį.
(112)
Tuomet, remiantis vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, palyginimu su Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduoto panašaus produkto vidutine svertine nežalinga kaina, nustatyta, kiek būtina didinti kainą. Tuomet visi dėl šio palyginimo atsiradę skirtumai buvo išreikšti procentiniu visos CIF importo vertės dydžiu.
(113)
Siekiant apskaičiuoti žalos pašalinimo lygį visos šalies mastu, taikomą visiems kitiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams, reikėtų priminti, kad bendradarbiavimo lygis buvo žemas. Todėl šis žalos skirtumas buvo apskaičiuotas naudojant skundo pateikėjo pateiktus duomenis, atnaujintus iki TL.
2. Laikinosios priemonės
(114)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manoma, kad, remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, importuojamiems Kinijos kilmės produktams turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kurių dydis prilygtų mažesniam iš dempingo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle.
(115)
Siūlomi antidempingo muitai yra šie:
Bendrovė
Žalos pašalinimo skirtumas
Dempingo skirtumas
Antidempingo muito norma
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
29,9 %
5,6 %
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
27,3 %
51,1 %
27,3 %
Visoms kitoms bendrovėms
53,4 %
79,2 %
53,4 %
(116)
Šiame reglamente nurodytos atskiroms bendrovėms taikomos antidempingo muitų normos buvo nustatytos pagal šio tyrimo išvadas. Taigi jos atitinka šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Todėl šios muito normos (kitaip nei visos šalies mastu nustatytas muitas, taikomas „visoms kitoms bendrovėms“) taikomos tik tiems importuojamiems nagrinėjamosios šalies kilmės produktams, kuriuos pagamino bendrovės, t.y. konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėtas šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos - jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
(117)
Bet koks prašymas taikyti šias bendrovėms individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą) turi būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (3) pateikiant jame visą susijusią informaciją, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, kaip, pvz., gamyba, prekyba vidaus rinkoje ir eksportas, susijusius su šiuo pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Prireikus, reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikoma individuali muito norma, sąrašą.
(118)
Siekiant užtikrinti tinkamą antidempingo muito taikymą, kitiems eksportuotojams taikomas muito dydis turėtų būti taikomas ne tik nebendradarbiaujantiems eksportuotojams, bet ir tiems gamintojams, kurie per TL neeksportavo į Sąjungą.
3. Speciali stebėsena
(119)
Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką, kylančią dėl didelio muito normų skirtumo, manoma, kad šiuo atveju būtinos specialios priemonės, kuriomis būtų užtikrintas tinkamas antidempingo muitų taikymas. Taikomos toliau išvardytos specialios priemonės.
(120)
Valstybių narių muitinei pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, atitinkanti šio reglamento priede išdėstytus reikalavimus. Importuojant be šios sąskaitos faktūros, taikomas visiems kitiems eksportuotojams nustatytas antidempingo muitas.
(121)
Jeigu nustačius susijusias priemones labai padidėja bendrovių, kurioms taikomos mažesnės individualios muito normos, eksportuojamas kiekis, tokį padidėjimą būtų galima laikyti prekybos pobūdžio pasikeitimu dėl nustatytų priemonių, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalyje. Tokiomis aplinkybėmis ir jeigu laikomasi nustatytų sąlygų, gali būti inicijuotas priemonių vengimo tyrimas. Atliekant šį tyrimą galima, inter alia, nagrinėti, ar būtina panaikinti individualias muito normas ir nustatyti visos šalies mastu taikomą muitą.
H. BAIGIAMOJI NUOSTATA
(122)
Siekiant gero administravimo, reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį, galėtų raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Be to, reikėtų pažymėti, kad išvados dėl antidempingo muitų nustatymo, padarytos šio reglamento tikslais, yra preliminarios ir gali reikėti jas persvarstyti, jeigu būtų nuspręsta nustatyti galutinį muitą,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės sausam natrio gliukonatui, kurio Muitų sąjungos ir statistinis (MSS, angl. CUS) numeris yra 0023277-9, Cheminių medžiagų santrumpų tarnybos (CAS) registracijos numeris - 527-07-1, ir kurio KN kodas šiuo metu yra ex 2918 16 00 (TARIC kodas 2918160010), nustatomas laikinasis antidempingo muitas.
2. Antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytų produktų, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:
Bendrovė
Muitas
Papildomi TARIC kodai
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
A972
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
27,3 %
A973
Visoms kitoms bendrovėms
53,4 %
A999
3. Individualios muito normos, nustatytos 2 dalyje nurodytoms bendrovėms, taikomos tik tuo atveju, jei valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti prekybinė sąskaita faktūra, kuri turi atitikti priede išdėstytus reikalavimus. Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
4. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytos prekės į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamos tik tuo atveju, jeigu pateikiamas laikinojo muito dydžio užstatas.
5. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
Nepažeisdamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 20 straipsnio, suinteresuotosios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali prašyti atskleisti esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, Komisijai raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.
Pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 21 straipsnio 4 dalį, susijusios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali pateikti pastabas dėl jo taikymo.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2010 m. gegužės 3 d.