NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1036/2010
ze dne 15. listopadu 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Zahájení
(1)
Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 17. února 2010 oznámila Evropská komise (dále jen „Komise“) zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 4. ledna 2010 podaly společnosti Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. a Zeolite Mira Srl Unipersonale (dále jen „žadatelé“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby zeolitu A ve formě prášku v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
1.2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, skupinu vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině, dovozce, uživatele a ostatní strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a zástupce Bosny a Hercegoviny. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Žadatelé, výrobci v Unii, skupina vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině, dovozci a uživatelé předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu výrobců a dovozců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení počítalo s výběrem vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí výrobci a dovozci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení poskytli základní údaje o své činnosti související s dotčeným výrobkem (jak je vymezen v oddíle 2.1. níže) v období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009.
(6)
Jak je objasněno v 16. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osm výrobců v Unii. Na základě informací poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii vybrala Komise vzorek čtyř výrobců v Unii s největším objemem výroby/prodeje v Unii.
(7)
Jak je vysvětleno ve 20. bodě odůvodnění, požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili pouze tři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Jeden z těchto dovozců však dotčený výrobek nedovážel/nenakupoval. Vzhledem k omezenému počtu dovozců se výběr vzorku nepovažoval za nutný.
(8)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení, a to skupině vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině, čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku a třem dovozcům/uživatelům, kteří nejsou ve spojení.
(9)
Odpovědi byly obdrženy od skupiny vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině, včetně společností, které jsou ve spojení s touto skupinou, od čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku a tří dovozců/uživatelů v Unii, kteří nejsou ve spojení.
(10)
Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Španělsko
-
MAL Magyar Aluminium, Ajke, Maďarsko
-
PQ Silicas BV, Eijsden, Nizozemsko
-
Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Itálie
Dovozci/uživatelé v Unii
-
skupina Reckitt Benckiser, Slough, Spojené království a Mira, Itálie
-
Henkel AG, Dusseldorf, Německo
-
Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Německo
Vyvážející výrobci v Bosně a Hercegovině
-
Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik
-
Alumina d.o.o., Zvornik (ve spojení s výše uvedeným vyvážejícím výrobcem)
Dovozce v Unii, který je ve spojení
-
Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litva
1.3. Období šetření
(11)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(12)
Dotčeným výrobkem je zeolit A ve formě prášku, nazývaný rovněž zeolit NaA ve formě prášku nebo zeolit 4A ve formě prášku (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 2842 10 00.
(13)
Dotčený výrobek je určen pro konečné použití jako složka používaná při výrobě chemických čisticích prostředků a změkčovačů vody.
2.2. Obdobný výrobek
(14)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek, výrobek prodávaný na domácím trhu v Bosně a Hercegovině a výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití, a považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(15)
Bosenská skupina vyvážejících výrobců uvedla, že dotčený výrobek, který vyváží společnost Fabrika Glinice Birac AD i společnost Alumina d.o.o., která je s ní ve spojení (dále jen „skupina Birac“), má jiné výrobní náklady, výrobní procesy a jakost než obdobný výrobek, který vyrábějí někteří výrobci v Unii. Skupina Birac rovněž uvedla, že její výrobní proces je založen na hlinitanovém louhu z procesu výroby oxidu hlinitého namísto trihydrátu oxidu hlinitého, zatímco výroba v Unii je obvykle založena na krystalech hydroxidu, které po zahřátí a přidání hydroxidu sodného přecházejí zpět do kapalného stavu k výrobě zeolitu ve formě kaše. S ohledem na výše uvedená tvrzení se podotýká, že informace, které poskytla skupina Birac, nezpochybňují zjištěné skutečnosti, že bez ohledu na údajné rozdíly ve výrobních procesech, nákladech nebo jakosti má dotčený výrobek stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a slouží ke stejnému účelu jako obdobný výrobek.
3. VÝBĚR VZORKŮ
3.1. Výběr vzorku výrobců v Unii
(16)
Na žádost o poskytnutí údajů pro výběr vzorku obsaženou v oznámení o zahájení řízení odpovědělo osm výrobců v Unii představujících přibližně 50 % objemu prodeje těchto výrobců na trhu. Jako součást vzorku bylo původně vybráno pět největších výrobců v Unii. Jedna společnost se však rozhodla spolupráci ukončit. Vzorek v tomto šetření proto tvoří zbývající čtyři výrobci v Unii.
(17)
Tito čtyři výrobci představovali přibližně 37 % celkového objemu prodeje výrobců v Unii na trhu Unie v období šetření a více než 75 % objemu prodeje osmi výrobců, kteří poskytli údaje pro výběr vzorku. Tito čtyři výrobci zařazení do vzorku se považovali za reprezentativní, pokud jde o veškeré výrobce v Unii.
(18)
Bosenská skupina vyvážejících výrobců tvrdila, že tři výrobce v Unii (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. a Industrias Quimicas del Ebro SA) je nutno považovat za výrobce, kteří při šetření nespolupracují. Skupina uvedla, že tyto společnosti poskytly odpovědi na písemné upozornění na nedostatky, které neobsahovaly důvěrné údaje, o několik dnů později, než byla stanovená lhůta. S ohledem na výše uvedenou skutečnost se podotýká, že informace, které poskytly zmíněné strany, byly předloženy včas a nijak neohrozily pokrok šetření ani právo stran na obhajobu.
(19)
Uvádělo se rovněž, že jeden výrobce v Unii (MAL Magyar Aluminium) nezmínil ve své odpovědi pro výběr vzorku, že je ve spojení s jiným výrobcem v Unii (Silkem d.o.o.). Posledně uvedená společnost nebyla do vzorku zařazena a nebyla zahrnuta v odpovědi společnosti MAL Magyar Aluminium na dotazník. Uvádělo se proto, že by oba tito výrobci v Unii měli být považováni za výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracují. K této skutečnosti se poznamenává, že vztah mezi oběma stranami byl útvarům Komise znám ve fázi podání podnětu a že tento vztah byl uveden v odpovědi jedné ze stran pro výběr vzorku. Tento vztah byl mimoto uveden v odpovědi společnosti MAL Magyar Aluminium na dotazník. Je nutno rovněž objasnit, že společnosti Silkem d.o.o. a MAL Magyar Aluminium při šetření plně spolupracovaly. Co se týká společnosti Silkem d.o.o., tato společnost poskytla údaje ve fázi výběru vzorku, nebyla však do vzorku zařazena, a nebyla tudíž požádána o vyplnění odpovědi na dotazník. Pokud jde o společnost MAL Magyar Aluminium, nebylo nutné, aby tato společnost poskytla konsolidovanou odpověď se zahrnutím společnosti Silkem d.o.o., jelikož Silkem d.o.o. je zvláštním právním subjektem.
3.2. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(20)
Na žádost o informace pro výběr vzorku obsaženou v oznámení o zahájení řízení odpověděli pouze tři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Následně bylo zjištěno, že jedna z těchto společností dotčený výrobek nedovážela ani nenakupovala. Bylo proto rozhodnuto, že v případě dovozců, kteří nejsou ve spojení, není výběr vzorku nutný.
4. DUMPING
4.1. Běžná hodnota
(21)
Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve přezkoumala, zda byl domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům uskutečněný oběma vyvážejícími výrobci ve skupině Birac reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil alespoň 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozu do Unie. Bylo zjištěno, že domácí prodej nebyl reprezentativní.
(22)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej každého vyvážejícího výrobce mohl považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření se uskutečnilo stanovením podílu ziskového domácího prodeje nezávislým odběratelům.
(23)
Prodejní transakce na domácím trhu se považovaly za ziskové, pokud se jednotková cena rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Byly proto stanoveny výrobní náklady na domácím trhu v průběhu období šetření.
(24)
Výše uvedená analýza prokázala, že veškerý domácí prodej obou vyvážejících výrobců byl ziskový vzhledem ke skutečnosti, že čistá jednotková prodejní cena byla vyšší než vypočtené jednotkové výrobní náklady.
(25)
Jelikož se prodej na domácím trhu neuskutečnil v reprezentativním množství, musela být běžná hodnota zjištěna početně v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(26)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření každým spolupracujícím vyvážejícím výrobcem u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty upraveny.
4.2. Vývozní cena
(27)
Jelikož se veškerý vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím dovozce ve spojení, byla v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení vývozní cena zjištěna početně na základě ceny při dalším prodeji nezávislým odběratelům. Cena při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli v Unii byla upravena s ohledem na veškeré náklady, včetně cel a daní, které vznikly mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i s ohledem na přiměřené rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o prodejní, správní a režijní náklady, byly použity vlastní prodejní, správní a režijní náklady dovozce ve spojení. Vzhledem k nedostatečné spolupráci dovozců, kteří nejsou ve spojení, při šetření bylo použito přiměřené ziskové rozpětí ve výši 5 %, a to na základě informací získaných od uživatelů, kteří v období šetření rovněž dováželi dotčený výrobek.
(28)
Skupina Birac uvedla, že se funkce dovozce, který je s ní ve spojení, podobají spíše funkcím vývozního oddělení než dovozce, a proto by vývozní cena neměla být zjištěna početně podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení, nýbrž by v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení měla být stanovena na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit. V této souvislosti se podotýká, že podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení je vývozní cena stanovena na základě ceny při dalším prodeji nezávislým odběratelům, je-li dotčený výrobek prodáván dále nezávislým odběratelům společnostmi, které jsou ve spojení s vývozcem ve vyvážející zemi. Šetřením bylo prokázáno, že společnost ve spojení má sídlo v Unii. Tato společnost vyřizuje mimo jiné objednávky odběratelů a vystavuje faktury za dotčený výrobek vyráběný skupinou Birac. Mimoto bylo zjištěno, že skupina Birac prodává dotčený výrobek společnosti v Unii, která je s ní ve spojení, za účelem dalšího prodeje nezávislým odběratelům v EU. Toto tvrzení bylo proto nutno odmítnout. Je třeba zmínit, že skutečnost, že společnost ve spojení vykonává před dovozem určité činnosti, neznamená, že vývozní cenu nelze zjistit početně na základě ceny při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli s potřebnými úpravami podle čl. 2 odst. 9.
4.3. Srovnání
(29)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Úpravy týkající se nákladů na dopravu, přepravné a pojištění, bankovních poplatků, nákladů na balení a úvěry byly provedeny ve všech případech, kdy bylo zjištěno, že jsou přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy.
4.4. Dumpingové rozpětí
(30)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro oba vyvážející výrobce stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(31)
Individuální dumpingová rozpětí obou vyvážejících výrobců byla zvážena na základě množství vyváženého do Unie, z čehož pro skupinu Birac vyplynulo dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, ve výši 28,1 %.
(32)
Na základě informací obsažených v podnětu a informací získaných od skupiny spolupracujících vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině není známo, že by v Bosně a Hercegovině existovali další výrobci dotčeného výrobku. Proto by se celostátní dumpingové rozpětí, které má být stanoveno pro Bosnu a Hercegovinu, mělo rovnat dumpingovému rozpětí zjištěnému pro jedinou skupinu spolupracujících vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině.
5. ÚJMA
5.1. Úvodní poznámky
(33)
Připomíná se, že v tomto případě existuje pouze jeden bosenský vyvážející výrobce (skupina Birac). V zájmu ochrany obchodních informací proto nelze uvést přesné údaje týkající se objemu dovozu, dovozních cen, podílů na trhu a výroby v Unii, ani objemu prodeje. Za daných okolností jsou ukazatele uvedeny ve formě indexu nebo rozpětí.
(34)
V souladu s oddílem 3.1 výše představují čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a dále na ně bude odkazováno jako na „výrobní odvětví Unie“.
5.2. Spotřeba Unie
(35)
V prozatímní fázi šetření byl výpočet spotřeby Unie založen na údajích obsažených v podnětu, které byly doplněny o ověřené údaje zjištěné u výrobců a dovozce/uživatelů účastnících se šetření. Tyto údaje byly zaslány všem zúčastněným stranám, aby se k nim vyjádřily. Nebyly předloženy žádné připomínky, které by zpochybňovaly údaje o spotřebě Unie.
(36)
Spotřeba Unie byla proto stanovena na základě objemu prodeje obdobného výrobku v Unii, který vyrábí výrobní odvětví Unie, objemu prodeje obdobného výrobku v Unii, který je vyráběn ostatními známými výrobci v Unii, a objemu dovozu dotčeného výrobku ze třetích zemí.
(37)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Tuny
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Zdroj: podnět a odpovědi na dotazník
(38)
Spotřeba dotčeného výrobku a obdobného výrobku v Unii v posuzovaném období klesla o 7 %. To odráží postupné snižování množství dotčeného výrobku obsaženého v hlavních výrobcích, jako jsou prací prostředky, ze strany uživatelů. Odráží to rovněž skutečnost, že stále více výrobků uživatelského odvětví neobsahuje zeolit.
5.3. Dovoz z dotčené země
5.3.1. Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(39)
Objem dovozu dotčeného výrobku během posuzovaného období vzrostl o 359 %.
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Objem dovozu
100
73
68
252
459
Index: 2005 = 100
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník
(40)
Průměrná dovozní cena byla od roku 2005 do roku 2008 stálá a v období šetření vzrostla přibližně o 10 %. To bylo zapříčiněno zejména lepší situací na trhu EU, která všem výrobcům dotčeného výrobku umožnila zvýšit ceny.
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Průměrná dovozní cena (CIF)
100
100
102
99
109
Index: 2005 = 100
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník
(41)
Podíl dovozu z dotčené země na trhu se v posuzovaném období zvýšil téměř čtyřnásobně a v období šetření představoval podíl na trhu v rozmezí od 10 do 15 %.
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Podíl Bosny a Hercegoviny na trhu
0-5 %
0-5 %
0-5 %
5-10 %
10-15 %
Index: 2005 = 100
100
68
59
259
495
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník
5.3.2. Dopad dumpingového dovozu na ceny
(42)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly dovozní ceny bosenského vyvážejícího výrobce srovnány s cenami výrobního odvětví Unie v období šetření, a to na základě srovnání průměrných hodnot. Ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny na úroveň čisté ceny ze závodu a srovnány s dovozními cenami CIF. Cla nebyla brána v potaz, jelikož se na bosenského vyvážejícího výrobce v období šetření vztahovala nulová preferenční sazba.
(43)
Zjištěné vážené průměrné rozpětí cenového podbízení, vyjádřené jako procento cen výrobního odvětví Unie, je v rozmezí od 20 do 25 %.
5.4. Situace výrobního odvětví Unie
5.4.1. Předběžné poznámky
(44)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
(45)
Ukazatele týkající se makroekonomických údajů, jako je výroba, kapacita, objem prodeje, podíl na trhu atd., jsou založeny na údajích, které byly zjištěny útvary Komise a zaslány zúčastněným stranám, aby se k nim vyjádřily, jak je uvedeno výše ve 35. bodě odůvodnění. Údaje pro tyto ukazatele zastupují všechny výrobce v Unii. Pokud jsou použity údaje týkající se veškerých výrobců v Unii, jsou v tabulkách níže jako zdroj uvedena makrodata. Ostatní ukazatele vycházejí z ověřených údajů výrobců zařazených do vzorku. U těchto ukazatelů se odkazuje na mikrodata. Co se týká makrodat, bosenský vyvážející výrobce tvrdil, že kvůli sporné otázce týkající se příslušného kódu KN použitého pro zařazení výrobku není pravděpodobné, že jsou tyto údaje spolehlivé. V tomto ohledu se podotýká, že údajnou spornou otázkou ohledně kódů KN nejsou nijak dotčeny ukazatele újmy. Připomíná se, že ve zveřejněném oznámení o zahájení řízení byla uvedena definice dotčeného výrobku. Tato definice je jednoznačná a neponechává žádnou možnost nesprávného výkladu. Zúčastněné strany byly požádány, aby informace poskytly na základě definice výrobku bez ohledu na kódy KN, jelikož se v oznámení o zahájení řízení uvádí, že kód KN je uveden pouze pro informaci. Mimoto se připomíná, že bosenský vyvážející výrobce nezpochybnil informace týkající se spotřeby Unie. Většina informací o dovozu byla odvozena přímo z údajů bosenského vyvážejícího výrobce, zatímco zbývající informace se vztahovaly na malý objem dovozu z ostatních zemí. S přihlédnutím k výše uvedenému a s ohledem na skutečnost, že nebyly předloženy žádné konkrétní důkazy dokládající tvrzení ohledně nespolehlivých údajů, bylo nutno toto tvrzení odmítnout.
5.4.2. Ukazatele újmy
Výroba, kapacita a využití kapacity
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Výroba
100
108
114
90
86
Kapacita
100
99
104
100
100
Využití kapacity
72 %
79 %
78 %
65 %
62 %
Index: 2005 = 100
Zdroj: Makrodata
(46)
V průběhu posuzovaného období se objem výroby výrobního odvětví Unie snížil o 14 %. V období 2008-2009 jeden výrobce v Unii (Sasol Italy SpA) zcela ukončil výrobu. Společnost Henkel AG navíc zastavila výrobu zeolitu ve formě kaše (nejedná se o dotčený výrobek, nýbrž o výrobek v kapalné formě, který se používá jako náhrada). Tento vývoj do jisté míry zlepšil situaci ostatních výrobců.
(47)
Navzdory výše uvedenému vývoji byla kapacita v posuzovaném období poměrně stálá, a to podle způsobu výpočtu, který obvykle používá výrobní odvětví. Z ověření u výrobců zařazených do vzorku však vyplynulo, že výpočet kapacity tohoto výrobního odvětví může kolísat v závislosti na relativním růstu trhu dotčeného výrobku a trhu ostatních výrobků, jež mohou být vyráběny s využitím stejných zařízení.
(48)
Výše uvedené údaje o využití kapacity ukazují snížení o 14 %. Tato hodnota mimoto nikdy nedosáhla 80 %, což prokazuje určitou nadměrnou kapacitu. Tato otázka je projednána níže v rámci příčinné souvislosti.
Stav zásob
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Stav zásob na konci roku
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Index: 2005 = 100
Zdroj: Makrodata
(49)
Úroveň zásob výrobního odvětví Unie byla v průběhu posuzovaného období nízká a stálá. Výroba obdobného výrobku byla naplánována podle objednávek a zásoby byly udržovány na nejnižší možné úrovni. Stav zásob proto nebyl v tomto šetření důležitým činitelem.
Objem prodeje a podíl na trhu
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Objem prodeje EU
100
108
116
93
82
Podíl na trhu
95-100 %
95-100 %
95-100 %
90-95 %
85-90 %
Index podílu na trhu
100
101
101
96
89
Index: 2005 = 100
Zdroj: Makrodata
(50)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období snížil o 18 %.
(51)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období klesl o 11 %.
Prodejní ceny
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Průměrná prodejní cena (v EUR/t)
292
306
315
332
354
Zdroj: Mikrodata
(52)
Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie pro strany v EU, které nejsou ve spojení, v posuzovaném období vzrostla o 21 %. Toto zvýšení celkově odráželo vyšší ceny surovin a energií, a samostatně se proto prodejní cena nepovažuje za smysluplný ukazatel.
Ziskovost
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Ziskové rozpětí před zdaněním
3,2 %
0,8 %
1,4 %
-1,8 %
4,3 %
Zdroj: Mikrodata
(53)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla v celém posuzovaném období nízká. Tato situace byla důsledkem jeho neschopnosti zvýšit ceny z důvodů projednaných v oddíle týkajícím se příčinné souvislosti a zejména existence rostoucích objemů dumpingového dovozu. Byla rovněž výsledkem nízkého využití kapacity, jak bylo objasněno ve 47. bodě odůvodnění.
(54)
V období od roku 2005 do roku 2008 se ziskovost výrobního odvětví Unie podstatně snížila a v roce 2008 bylo výrobní odvětví ztrátové. V průběhu období šetření se mu podařilo dostat se na nejvyšší úroveň v posuzovaném období, nedocílilo však zisku ve výši 5,9 %, jehož by výrobní odvětví mohlo dosáhnout v případě neexistence dumpingového dovozu (viz níže 67. bod odůvodnění).
(55)
Vyvážející výrobce tvrdil, že v roce 2009 byla ziskovost výrobců v Unii dobrá. Tento předpoklad nebyl podložen žádnými jednoznačnými důkazy, v tvrzení se pouze odkazovalo na neupřesněné „veřejně dostupné informace“. Výrobci zařazení do vzorku uvedli, že míra ziskovosti, jíž dosáhli v roce 2009, byla výjimečná a nebyla udržitelná vzhledem k energickému vstupu bosenských vyvážejících výrobců na trh s velkým objemem a s nízkými dumpingovými cenami. Výrobci zařazení do vzorku uvedli, že v roce 2010 ziskovost pravděpodobně klesne zpět na úroveň z roku 2008.
(56)
Útvary Komise ověřily výše uvedená tvrzení. Ověření zahrnovalo zejména vývoj nákladů na suroviny a prodejních nákladů a cen uvedených v příslušných smlouvách. Bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie mělo v roce 2009 prospěch z určitých dočasných činitelů, které zvýšily jeho ziskovost, a to navzdory existenci značného objemu dumpingového dovozu:
i)
Výrobci zařazení do vzorku měli do jisté míry prospěch z vyššího objemu výroby a prodeje po ukončení výroby jiných dvou výrobců v Unii, jak bylo uvedeno ve 46. bodě odůvodnění.
ii)
Ačkoliv se od roku 2008 ceny surovin celkově zvyšovaly, někteří výrobci zařazení do vzorku měli prospěch z ročních smluv o dodávkách surovin, což omezilo dopad tohoto růstu cen.
iii)
Jeden výrobce zařazený do vzorku měl v roce 2009 prospěch z podstatně nižších nákladů na financování v důsledku restrukturalizace v rámci skupiny.
(57)
Na tomto základě naznačoval vývoj ziskového rozpětí i nadále existenci újmy, jelikož v případě neexistence dumpingového dovozu by byl zisk podstatně vyšší.
Investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost získat kapitál
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Investice (v EUR)
577 448
337 865
324 636
1 012 717
366 235
Návratnost čistých aktiv
17 %
6 %
11 %
-10 %
26 %
Peněžní tok (v EUR)
1 013 223
744 905
905 792
- 930 920
1 638 112
Zdroj: Mikrodata
(58)
Bosenský vyvážející výrobce tvrdil, že investice byly v posuzovaném období nízké, zatímco výrobní odvětví Unie objasnilo, že návratnost investic byla příliš nízká, než aby odůvodňovala významné investice do dotčeného výrobku.
(59)
Návratnost investic, vyjádřená jako čistý zisk výrobního odvětví Unie a čistá účetní hodnota jeho investic, sledovala výše uvedený trend ziskovosti. Je třeba podotknout, že dotyčná čistá aktiva již byla do velké míry odepsána.
(60)
Situace výrobního odvětví Unie s ohledem na peněžní tok rovněž sledovala výše uvedený trend ziskovosti. V roce 2008 byla situace v oblasti peněžního toku vážná, jelikož i přes úbytek objemu prodeje museli výrobci i nadále plnit smluvní závazky týkající se nákupu surovin.
(61)
Schopnost získat kapitál nebyla výrobním odvětvím Unie zmíněna jako problém.
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku)
241
241
253
244
221
Průměrné mzdové náklady na pracovníka (v EUR)
36 574
39 644
40 207
39 130
40 225
Produktivita na pracovníka
1 423
1 529
1 535
1 296
1 223
Zdroj: Mikrodata vyjma zaměstnanosti - makrodata
(62)
Počet zaměstnanců všech výrobců v Unii, kteří se zabývali dotčeným výrobkem, se v posuzovaném období snížil v souladu se snižováním objemu výroby a prodeje. Průměrné mzdové náklady na pracovníka vzrostly v důsledku inflace.
(63)
Produktivita, vyjádřená jako výkon na pracovníka, v posuzovaném období klesla o 14 %, jelikož se objem prodeje snížil více než zaměstnanost. Tento negativní vývoj pravděpodobně povede k dalšímu úbytku pracovních míst v budoucnu.
5.4.3. Velikost dumpingu
(64)
S ohledem na objem a ceny dumpingového dovozu z dotčené země nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh EU považovat za zanedbatelný.
5.5. Závěr ohledně újmy
(65)
V průběhu posuzovaného období utrpěli výrobci v Unii podstatnou újmu, co se týká objemu, což je jednoznačně zřejmé z výše uvedené analýzy trendů v oblasti výroby, využití kapacity, objemu prodeje, podílu na trhu, zaměstnanosti a produktivity.
(66)
Pokud jde o ceny a ziskovost, újma je rovněž patrná. Tato analýza je však ztížena růstem cen surovin a energií, který měl dopad na ceny dotčeného výrobku. V období 2005-2008 se zhoršila ziskovost, peněžní tok i návratnost investic. Rok 2008 byl pro výrobní odvětví obzvláště složitý, jelikož společnosti byly vázány smlouvami o dodávkách surovin, přišly však o více než 20 % svého objemu prodeje.
(67)
V roce 2009 se situace na trhu zklidnila a růst cen umožnil docílit vyšší ziskovosti, jak je však vysvětleno výše v 56. bodě odůvodnění, bylo zřejmé, že se jedná o dočasnou úlevu a že se situace na trhu z roku 2009 nebude pravděpodobně opakovat. Je však třeba uvést, že ani v roce 2009 nedosáhla ziskovost úrovně 5,9 %, která se pro toto výrobní odvětví považuje za běžný zisk.
(68)
Újma byla posouzena pro celé výrobní odvětví Unie (makroekonomické ukazatele), ačkoliv u některých ukazatelů byli posouzeni pouze výrobci zařazení do vzorku (mikroekonomické ukazatele). Mezi mikroekonomickými a makroekonomickými ukazateli nebyly zjištěny žádné významné rozdíly.
(69)
Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k předběžnému zjištění, že významná část výrobního odvětví Unie utrpěla podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
6.1. Úvod
(70)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise přezkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu, kterou lze považovat za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
6.2. Účinky dumpingového dovozu
(71)
V posuzovaném období se dovoz z dotčené země zvýšil téměř o 400 % a získal významnou část trhu, tj. zvýšil se z úrovně nižší než 5 % na úroveň mezi 10 a 15 %. Současně došlo k přímému a srovnatelnému zhoršení ekonomické situace výrobního odvětví Unie, přičemž dumpingový dovoz byl jediným dalším důležitým účastníkem na trhu EU, jelikož dovoz z ostatních zdrojů je zanedbatelný.
(72)
K růstu podílu dumpingového dovozu na trhu došlo při současném poklesu spotřeby v EU v posuzovaném období o 7 %.
(73)
Ceny rostoucího objemu dumpingového dovozu byly v období šetření nižší než ceny výrobního odvětví Unie o 20-25 %. Přiměřeně lze vyvodit závěr, že se takovýto rostoucí dovoz na zmenšující se trh v roce 2008 a 2009 zasloužil o stlačení cen. Tento dopad dumpingového dovozu na ceny zhoršila skutečnost, že se prodej uskutečňuje většinou na základě ročních smluv. Dumpingový bosenský dovoz bylo proto možno využít k potlačení růstu cen u velkých objemů prodeje, a to navzdory růstu cen surovin. V roce 2009 došlo ke zmírnění tohoto dopadu, nikoli však v dostatečné míře, aby mohlo celé výrobní odvětví dosáhnout běžné úrovně zisku ve výši 5,9 %.
(74)
Vzhledem k jednoznačně zjištěné časové souvislosti mezi nárůstem dumpingového dovozu za ceny, které jsou nižší než ceny výrobního odvětví Unie, na straně jedné a úbytkem objemu prodeje a výroby výrobního odvětví Unie, snížením jeho podílu na trhu a stlačováním cen na straně druhé se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz hrál významnou úlohu, pokud jde o újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
6.3. Účinky jiných činitelů
6.3.1. Vývozní výkonnost výrobců v Unii
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Vývoz výroby v Unii
100
108
90
57
121
Index: 2005 = 100
Zdroj: Makrodata
(75)
Objem vývozu všech výrobců v Unii se v posuzovaném období zvýšil, představoval však v průměru přibližně pouze 10 % výroby. Vývoz výrobců zařazených do vzorku vzrostl a částečně vyrovnal úbytky objemu prodeje v EU.
(76)
Vývozní výkonnost výrobců v Unii proto pomohla zachovat jejich obchodní činnost a nepřispěla k podstatné újmě, která jim byla způsobena.
6.3.2. Dovoz ze třetích zemí
(77)
Dovoz ze třetích zemí byl v průběhu posuzovaného období zanedbatelný a nemohl přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. Bosenský vyvážející výrobce tvrdil, že výrobci v Unii přišli o podíl na trhu kvůli dovozu z Číny a Koreje, toto tvrzení však nebylo doloženo konkrétními skutečnostmi, jelikož dovoz z těchto zemí byl minimální.
6.3.3. Dopad poklesu spotřeby
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Spotřeba EU (v tunách)
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Zdroj: Makrodata
(78)
V posuzovaném období spotřeba klesla přibližně o 24 000 tun (7 %), což odráží skutečnost, že odvětví výroby pracích prostředků v jejich složení postupně více používá alternativní výrobky s cílem nahradit dotčený výrobek. Vyvážející výrobce uvedl, že to vedlo ke „zvýšeným zásobám, zrušení objednávek a nižšímu zisku“.
(79)
Je nutno uvést, že na konci posuzovaného období ukončili dva výrobci na trhu v EU výrobu, a proto došlo k úpravě kapacity, která vyrovnala pokles spotřeby. Jak je mimoto vysvětleno ve 49. bodě odůvodnění, úroveň zásob zůstala nízká a stálá, což znamená, že se výroba přizpůsobila nižší úrovni spotřeby.
(80)
Ačkoliv nelze vyloučit, že pokles spotřeby přispěl k újmě, která byla způsobena výrobcům v Unii, zdá se, že tento dopad není významný.
6.3.4. Dopad investic
(81)
Vyvážející výrobce tvrdil, že újma byla způsobena dodržováním právních předpisů týkajících se registrace, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH). Jak je však objasněno v 58. bodě odůvodnění, vzhledem k úrovni investic do dotčeného výrobku v celém posuzovaném období nemohlo toto významnou měrou přispět ke způsobené újmě. Náklady spojené s REACH jsou mimoto nízké.
6.3.5. Dopad zvýšení nákladů na suroviny a energie
(82)
Některé strany tvrdily, k újmě přispěly vyšší náklady na suroviny a energie. Zvýšení těchto nákladů bylo skutečně významné a došlo k němu především v roce 2008. To mělo bezpochyby určitý dopad na ziskovost v tomto roce, jelikož k němu došlo v době klesajícího objemu prodeje. Růst nákladů na energie se však do jisté míry projevil v růstu prodejních cen, jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, ačkoliv přiměřenému zvýšení cen zabránil účinek dumpingového dovozu vedoucí ke snižování cen.
(83)
Usuzuje se proto, že zvýšení nákladů na suroviny a energie nepřispělo ke způsobené újmě.
6.3.6. Dopad záležitostí týkajících se kapacity
(84)
Problémy související s nadměrnou kapacitou a nízkým využitím kapacity byly projednány ve 46. bodě odůvodnění. Dopad záležitostí týkajících se kapacity na ziskovost je nutno posoudit na základě strukturálních charakteristik tohoto výrobního odvětví i existence dumpingového dovozu. Dopad na ziskovost je způsoben značnými fixními náklady, jež by byly získány zpět, pokud by byla míra využití kapacity vyšší.
(85)
Problémy související s nadměrnou kapacitou a nízkým využitím kapacity mohou částečně vysvětlit některé negativní ukazatele újmy, která byla způsobena výrobcům v Unii, nevysvětlují však velký pokles výroby, objemu prodeje a podílu na trhu v roce 2009. Jednoznačně proto nenarušují příčinnou souvislost mezi velkým nárůstem dovozu za dumpingové ceny a újmou způsobenou výrobcům v Unii.
6.3.7. Dopad globální úvěrové krize / celkové hospodářské krize
(86)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že k újmě přispěly globální úvěrová krize a celková hospodářská krize. V období 2008-2009, kdy došlo k těmto krizím, spotřeba dotčeného výrobku skutečně poklesla.
(87)
Tyto záležitosti však nemohou vysvětlit, proč se podíl výrobců v Unii na trhu v roce 2009 významně snížil, zatímco podíl bosenského dovozu na trhu se zvýšil a ceny tohoto dovozu byly o více než 20 % nižší než ceny EU. Ačkoliv by pokles spotřeby v období 2008-2009 sám o sobě ovlivnil výrobní odvětví Unie, významný nárůst dovozu z Bosny a Hercegoviny měl mnohem důležitější dopad na objem prodeje výrobního odvětví Unie a vzhledem k cenovému podbízení i na ceny. Krize tudíž nenarušila příčinnou souvislost mezi velkým nárůstem dovozu za dumpingové ceny a újmou způsobenou výrobcům v Unii.
6.3.8. Dopad konsolidovaného uživatelského odvětví
(88)
Ačkoliv v období šetření vyrábělo dotčený výrobek více než 10 společností, hlavní uživatelské odvětví (výrobci pracích prostředků a změkčovačů vody) sestávalo v zásadě ze 4 velkých skupin (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble a Unilever). Na dva hlavní spolupracující uživatele připadalo téměř 40 % nákupů dotčeného výrobku v EU. Prostřednictvím centralizovaného nákupu jsou tyto 4 skupiny skutečně schopny udržovat ceny dotčeného výrobku na nízké úrovni.
(89)
Tato záležitost však není nová, nýbrž trvá mnoho let. Nemůže proto opět vysvětlit velký pokles výroby, objemu prodeje a podílu na trhu v roce 2009. Jednoznačně proto nenarušuje příčinnou souvislost mezi velkým nárůstem dovozu za dumpingové ceny a újmou způsobenou výrobcům v Unii.
6.4. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(90)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie způsobil dotyčný dumpingový dovoz.
(91)
Kromě dumpingového dovozu byla přezkoumána řada jiných činitelů, žádný z těchto činitelů však nemohl objasnit významné úbytky podílu na trhu, objemu výroby a prodeje, k nimž došlo v roce 2008 a 2009 a které se časově shodují s nárůstem objemu dumpingového dovozu.
(92)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z Bosny a Hercegoviny způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
7. ZÁJEM UNIE
7.1. Obecné poznámky
(93)
Komise ověřila, zda navzdory předběžnému závěru o existenci dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není uložení opatření v zájmu Unie. Za tímto účelem byl na základě všech předložených důkazů v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení uvážen dopad možných opatření na všechny strany dotčené tímto řízením a rovněž důsledky nepřijetí opatření.
7.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(94)
Analýza újmy jednoznačně prokázala, že dumpingový dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu. Nárůst dumpingového dovozu v posledních letech způsobil snížení objemu prodeje na trhu Unie a úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu. To výrobnímu odvětví Unie bránilo v dosažení úrovně ziskovosti, která je podobná úrovním dosahovaným u jiných výrobků.
(95)
Šetření prokázalo, že jakékoli zvýšení podílu dumpingového dovozu z dotčené země na trhu se uskutečňuje přímo na úkor výrobního odvětví Unie. Situace se nezlepšila navzdory restrukturalizaci, k níž došlo u výrobců v Unii (dvě společnosti ukončily výrobu). V této souvislosti se uvádí, že zeolit A ve formě prášku je důležitým výrobkem, pokud jde o obrat společností zařazených do vzorku, a činí až 30 % jejich prodejního obratu. Pokud by opatření nebyla uložena, situace výrobního odvětví Unie by se jednoznačně dále zhoršovala. Uložení opatření povede ke zvýšení dovozní ceny na úroveň, která nepůsobí újmu, a umožní výrobnímu odvětví Unie soutěžit za spravedlivých obchodních podmínek.
(96)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že by uložení opatření bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
7.3. Zájem dovozců
(97)
V souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení byl posouzen pravděpodobný dopad opatření na dovozce. V této souvislosti se uvádí, že dovozci, kteří nejsou ve spojení a kteří se přihlásili, byli rovněž uživateli. Analýza týkající se těchto dovozců je proto uvedena v příslušném oddíle týkajícím se zájmu uživatelů.
7.4. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(98)
Po zveřejnění oznámení o zahájení tohoto řízení se nepřihlásily žádné organizace spotřebitelů. Analýza byla proto omezena na dopad opatření na uživatele.
(99)
Dotazníky byly rozeslány osmi známým uživatelům. Smysluplné připomínky však byly obdrženy pouze od dvou uživatelů. Analýza zájmu Unie proto vychází z odpovědí dvou poměrně velkých uživatelů, kteří společně představují téměř 40 % spotřeby Unie.
(100)
Dva spolupracující uživatelé v Unii představují hlavní účastníky v odvětví výroby pracích prostředků a změkčovačů vody v Unii. Oba uživatelé vznesli proti uložení opatření námitky.
(101)
Šetřením bylo zjištěno, že co se týká spotřeby spolupracujících uživatelů v Unii, je od bosenského vyvážejícího výrobce dovážena méně než třetina. Zbývající část je pokryta dodávkami od výrobců v Unii, kteří jsou pro spolupracující uživatele i nadále hlavním zdrojem dodávek. Vzhledem k nízké míře využití kapacity výrobců v Unii (jak je vysvětleno ve 47. a 48. bodě odůvodnění) je zřejmé, že případné uložení opatření podle očekávání nepovede k nedostatečným dodávkám nebo následnému zvýšení cen.
(102)
V návaznosti na výše uvedené skutečnosti se zdá, že uživatelské odvětví v Unii již začalo zkoumat možnost dovozu z Číny. Skutečnost, že tato možnost existuje a považuje se za spolehlivou, prokazuje, že případné uložení opatření nepovede k nedostatku dotčeného výrobku.
(103)
Byl posouzen rovněž procentní podíl konečných výrobků obsahujících dotčený výrobek na celkovém obratu. V tomto ohledu se podotýká, že v obou případech představují příslušné výrobky méně než 10 % obratu.
(104)
Ověřeny byly rovněž procentní podíly dotčeného výrobku obsaženého v konečných výrobcích. Šetřením bylo zjištěno, že celkově jsou tyto procentní podíly mimořádně nízké (v průměru méně než 5 % celkových nákladů), a dotčený výrobek proto nepředstavuje velmi důležitou složku nákladů na konečné výrobky.
(105)
Komise rovněž ověřila, zda by uložení opatření mělo významný negativní finanční dopad na situaci těchto dvou uživatelů. Komise vypracovala dva scénáře, tj. scénář v nejhorším případě a reálnější scénář.
(106)
Scénář v nejhorším případě předpokládá, že ceny dovozu a ceny výrobního odvětví Unie vzrostou o výši cla. To by náklady uživatelů zvýšilo průměrně o méně než 2 %.
(107)
Výše popsanou situaci je nutno srovnat s mírou ziskovosti spolupracujících uživatelů v Unii. Ziskovost uživatelů u výrobků obsahujících dotčený výrobek činí přibližně 11 % a u všech jejich výrobků byla vyšší než 20 %. Vzhledem k této míře ziskovosti by i úplné přenesení opatření na ceny dovozu a ceny výrobního odvětví Unie nemělo na finanční situaci těchto stran nepřiměřený dopad.
(108)
Mnohem reálnějším scénářem je ve skutečnosti to, že uložení opatření povede k situaci, kdy se zvýší pouze ceny dovozu z Bosny a Hercegoviny, zatímco výrobní odvětví Unie bude mít prospěch z větších úspor z rozsahu. Jak bylo vysvětleno výše, situace v dodávkách dotčeného výrobku v EU je plně dostačující, jelikož většina výrobců v Unii ani zdaleka nevyužívá plně svou kapacitu.
(109)
Je nutno rovněž uvést, že šetřením bylo zjištěno, že existují výrobky, které mohou dotčený výrobek nahradit. Je zřejmé, že spolupracující i nespolupracující uživatelé vyrábějí rovněž prací prostředky, které dotčený výrobek neobsahují. Podle tohoto reálnějšího scénáře se náklady spolupracujících uživatelů zvýší pouze o zlomek procenta. Jinými slovy, na základě údajů o ziskovosti bude mít uložení opatření pro uživatele pouze zanedbatelné důsledky.
(110)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem je zřejmé, že uložení opatření nebude mít na uživatele významný dopad, a je tudíž velmi nepravděpodobné, že by vedlo ke zvýšení ceny pro spotřebitele.
7.5. Závěr ohledně zájmu Unie
(111)
Celkově se očekává, že výrobní odvětví Unie bude mít z těchto opatření jednoznačně prospěch. Vzhledem k vyššímu využití kapacity v důsledku zvýšení výroby a prodeje by výrobní odvětví mohlo v prvé řadě využít větších úspor z rozsahu.
(112)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření na dumpingový dovoz dotčeného výrobku z Bosny a Hercegoviny uživatele v Unii významně neovlivní a že je celkově v zájmu Unie.
8. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(113)
Vzhledem k výše uvedeným závěrům ohledně dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku z Bosny a Hercegoviny uložena prozatímní opatření, aby se zamezilo další újmě, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
8.1. Úroveň pro odstranění újmy
(114)
Úroveň prozatímních antidumpingových opatření musí být dostatečná k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem, aniž by byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(115)
Při výpočtu výše cla nezbytné k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se usuzovalo, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, jehož by bylo možno přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by neexistoval dumpingový dovoz. Rozpětí zisku před zdaněním použité pro tento výpočet činilo 5,9 % obratu. Jednalo se o úroveň zisku, které výrobní odvětví Unie v období šetření dosáhlo u všech svých výrobků, včetně dotčeného výrobku. Vezme-li se v úvahu skutečnost, že ziskovost u dotčeného výrobku byla ovlivněna dumpingovým dovozem, je zřejmé, že tato úroveň zisku je rozumná a přiměřená. Zvažovalo se rovněž, zda by neměly být použity míry zisku, jichž výrobní odvětví Unie dosáhlo v období 2005-2007, tyto míry zisku však byly nízké s ohledem na ziskovost, které dosahují společnosti u podobných výrobků, a nepovažovaly se za reprezentativní pro životaschopné výrobní odvětví. Důvodem je to, že v průběhu těchto tří let byla cena bosenského dovozu nižší než cena výrobního odvětví Unie o 10-20 % a takovéto rozdíly by hrály významnou úlohu při sjednávání ročních smluv. Nebylo proto možno usuzovat, že tato zisková rozpětí představují běžnou situaci na trhu EU. Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí k výrobním nákladům.
(116)
Potřebné zvýšení ceny bylo poté stanoveno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny zjištěné pro výpočet cenového podbízení s průměrnou cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu v EU, která nepůsobí újmu. Rozdíl plynoucí z tohoto srovnání se poté vyjádřil jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF. Vypočtené rozpětí podbízení činilo 31,5 %.
8.2. Prozatímní opatření
(117)
Na základě výše uvedených skutečností se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení usuzovalo, že by na dovoz pocházející z Bosny a Hercegoviny měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na úrovni zjištěného dumpingového rozpětí.
(118)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba prozatímního antidumpingového cla pro Bosnu a Hercegovinu 28,1 %.
9. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(119)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu zeolitu A ve formě prášku, nazývaného rovněž zeolit NaA ve formě prášku nebo zeolit 4A ve formě prášku, v současnosti kódu KN ex 2842 10 00 (kód TARIC 2842100030), pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 28,1 %.
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. listopadu 2010.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1036/2010
2010 m. lapkričio 15 d.
kuriuo importuojamiems Bosnijos ir Hercegovinos kilmės ceolito A milteliams nustatomas laikinasis antidempingo muitas
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,
pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
1.1. Inicijavimas
(1)
2010 m. vasario 17 d. Europos Komisija (toliau - Komisija) pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl į Sąjungą importuojamų Bosnijos ir Hercegovinos kilmės ceolito A miltelių inicijavimą (toliau - pranešimas apie inicijavimą).
(2)
Tyrimas inicijuotas 2010 m. sausio 4 d. gavus skundą, kurį pateikė Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. ir Zeolite Mira Srl Unipersonale (toliau - skundo pateikėjai), kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 25 %) visų Sąjungoje pagaminamų ceolito A miltelių. Skunde pateikti šio produkto dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.
1.2. Su tyrimu susijusios šalys
(3)
Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, eksportuojančių Bosnijos ir Hercegovinos gamintojų grupei, importuotojams, naudotojams, kitoms žinomoms susijusioms šalims ir Bosnijos ir Hercegovinos atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą.
(4)
Skundo pateikėjai, Sąjungos gamintojai, eksportuojančių Bosnijos ir Hercegovinos gamintojų grupė, importuotojai ir naudotojai pareiškė savo nuomonę. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(5)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį Sąjungos gamintojų ir importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali būti vykdoma atranka. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų Sąjungos gamintojų ir importuotojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pagrindinę informaciją apie veiklą 2009 m. sausio 1 d.-2009 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu, susijusią su nagrinėjamuoju produktu (kaip toliau apibrėžta 2.1 dalyje).
(6)
Kaip paaiškinta 16 konstatuojamojoje dalyje, prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrenkami aštuoni Sąjungos gamintojai. Remdamasi iš bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų gauta informacija Komisija atrinko keturis Sąjungos gamintojus, kurių gamybos ir (arba) pardavimo apimtys Sąjungoje yra didžiausios.
(7)
Kaip toliau paaiškinta 20 konstatuojamojoje dalyje, prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrenkami tik trys nesusiję importuotojai. Tačiau vienas iš šių importuotojų neimportavo ir (arba) nepirko nagrinėjamojo produkto. Todėl atsižvelgiant į nedidelį importuotojų skaičių, atranka buvo nebereikalinga.
(8)
Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir visoms kitoms bendrovėms, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytus terminus, t. y. eksportuojančių Bosnijos ir Hercegovinos gamintojų grupei, keturiems atrinktiems Sąjungos gamintojams ir trims nesusijusiems importuotojams ir (arba) naudotojams.
(9)
Atsakymus pateikė eksportuojančių Bosnijos ir Hercegovinos gamintojų grupė, įskaitant jos susijusias bendroves, keturi atrinkti Sąjungos gamintojai ir trys nesusiję Sąjungos importuotojai ir (arba) naudotojai.
(10)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių patalpose:
Sąjungos gamintojai
-
Industrias Quimicas del Ebro SA, Saragosa, Ispanija,
-
MAL Magyar Aluminium, Aika, Vengrija,
-
PQ Silicas BV, Eisdenas, Nyderlandai,
-
Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Italija,
Sąjungos importuotojai ir (arba) naudotojai
-
Reckitt Benckiser Group, Slau, JK ir Mira, Italija,
-
Henkel AG, Diuseldorfas, Vokietija,
-
Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostricas, Vokietija,
Eksportuojantys Bosnijos ir Hercegovinos gamintojai
-
Fabrika Glinice Birac AD, Zvornikas,
-
Alumina d.o.o., Zvornikas (susijęs su minėtu eksportuojančiu gamintoju),
Susijęs Sąjungos importuotojas
-
AB Kauno tiekimas, Kaunas, Lietuva.
1.3. Tiriamasis laikotarpis
(11)
Atliekant tyrimą dėl dempingo ir žalos buvo nagrinėjamas 2009 m. sausio 1 d.-2009 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2005 m. sausio mėn. iki TL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
2. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
2.1. Nagrinėjamasis produktas
(12)
Nagrinėjamasis produktas - ceolito A milteliai, taip pat vadinami ceolito NaA milteliais arba ceolito 4A milteliais (toliau - nagrinėjamasis produktas), kurių KN kodas šiuo metu yra ex 2842 10 00.
(13)
Nagrinėjamasis produktas skirtas naudoti galutinio vartojimo produktuose kaip aktyvusis priedas, naudojamas gaminant skalbimo miltelius ir vandens minkštiklius.
2.2. Panašus produktas
(14)
Nustatyta, kad nagrinėjamasis produktas, Bosnijos ir Hercegovinos vidaus rinkoje parduodamas produktas, Sąjungos gamintojų gaminamas ir parduodamas Sąjungoje produktas pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir techninėmis charakteristikomis bei naudojimo paskirtimi, todėl jie laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
(15)
Bosnijos eksportuojančių gamintojų grupė teigė, kad nagrinėjamojo produkto, kurį kartu eksportuoja Fabrika Glinice Birac AD ir jos susijusi bendrovė Alumina d.o.o. (toliau - grupė Birac), gamybos sąnaudos, gamybos procesai ir kokybė skiriasi nuo kai kurių Sąjungos gamintojų gaminamo panašaus produkto. Taip pat tvirtinta, kad grupės Birac gamybos procesas grindžiamas ne aliuminio trihidratu, o iš aliuminio gaunamu aliuminio oksido tirpalu, o gamyba Sąjungoje dažniausiai grindžiama hidrato kristalais, kurie kaitinant ir pridedant natrio šarmo, vėl virsta skysčiu, skirtu ceolito suspensijai gaminti. Dėl minėtų argumentų pažymima, kad grupės Birac pateikta informacija neprieštarauja nustatytiems faktams, kad nepriklausomai nuo bet kokių tariamai skirtingų gamybos procesų, sąnaudų ar kokybės, nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas pasižymi tomis pačiomis fizinėmis ir techninėmis charakteristikomis bei naudojimo paskirtimi.
3. ATRANKA
3.1. Sąjungos gamintojų atranka
(16)
Aštuoni Sąjungos gamintojai, kurių pardavimo apimtis sudaro 50 % Sąjungos gamintojų pardavimo rinkoje apimties, atsakė į pranešime apie inicijavimą nurodytą prašymą pateikti duomenis atrankai atlikti. Iš pradžių buvo atrinkti penki didžiausi Sąjungos gamintojai. Tačiau viena bendrovė nusprendė nutraukti bendradarbiavimą. Todėl atliekant šį tyrimą atrinkti likusieji keturi Sąjungos gamintojai.
(17)
Per TL šių keturių Sąjungos gamintojų pardavimo apimtis sudarė apie 37 % bendros Sąjungos gamintojų pardavimo Sąjungos rinkoje apimties ir daugiau kaip 75 % aštuonių gamintojų, kurie atliekant atranką pateikė duomenų, pardavimo apimties. Laikyta, kad šie keturi atrinkti gamintojai, palyginti su visais Sąjungos gamintojais, buvo tipiški.
(18)
Bosnijos eksportuojančių gamintojų grupė tvirtino, kad trys Sąjungos gamintojai (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. ir Industrias Quimicas del Ebro SA) turėtų būti laikomi nebendradarbiaujančiais atliekant šį tyrimą. Tvirtinta, kad šios bendrovės pateikė nekonfidencialius atsakymus į perspėjimo raštus praėjus kelioms dienoms po nustatyto termino. Dėl to, kas nurodyta pirmiau, pažymima, kad minėtos šalys informaciją pateikė laiku ir tai jokiais būdais nesudarė kliūčių tyrimo eigai ar šalių teisėms į gynybą.
(19)
Taip pat teigta, kad vienas Sąjungos gamintojas (MAL Magyar Aluminium) savo atsakyme dėl atrankos nepaminėjo, kad jis buvo susijęs su kitu Sąjungos gamintoju (Silkem d.o.o.). Pastaroji bendrovė nebuvo atrinkta ir nebuvo įtraukta į MAL Magyar Aluminium klausimyno atsakymus. Todėl tvirtinta, kad abu Sąjungos gamintojai turėtų būti laikomi nebendradarbiaujančiais atliekant šį tyrimą. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad Komisijos tarnybos apie šių šalių ryšį žinojo, kai buvo pateiktas skundas, o viena iš dviejų bendrovių jį nurodė atsakyme dėl atrankos. Be to, ryšys buvo atskleistas MAL Magyar Aluminium klausimyno atsakyme. Galiausiai reikėtų patikslinti, kad Silkem d.o.o. ir MAL Magyar Aluminium visapusiškai bendradarbiavo atliekant tyrimą. Dėl Silkem d.o.o.: bendrovė pateikė duomenų atliekant atranką, tačiau nebuvo atrinkta, todėl jos nebuvo prašyta užpildyti klausimyną. Dėl MAL Magyar Aluminium: bendrovei nereikėjo pateikti jungtinio atsakymo įtraukiant Silkem d.o.o., nes Silkem d.o.o. yra atskiras juridinis vienetas.
3.2. Nesusijusių importuotojų atranka
(20)
Tik trys nesusiję importuotojai atsakė į prašymą pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją, reikalingą atrankai atlikti. Vėliau nustatyta, kad viena iš šių bendrovių neimportavo arba nepirko nagrinėjamojo produkto. Todėl nuspręsta, kad nesusijusių importuotojų atranka nebūtina.
4. DEMPINGAS
4.1. Normalioji vertė
(21)
Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija pirmiausia patikrino, ar kiekvieno iš dviejų grupės Birac eksportuojančių gamintojų panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams buvo tipiškas, t. y., ar bendra tokio pardavimo apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 % bendros atitinkamo pardavimo eksportui į Sąjungą apimties. Nustatyta, kad pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas.
(22)
Komisija vėliau nagrinėjo, ar kiekvieno eksportuojančio gamintojo pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams parduoto kiekio dalis buvo parduota pelningai.
(23)
Pelningais buvo laikomi tie pardavimo vidaus rinkoje sandoriai, kai vieneto kaina buvo lygi gamybos sąnaudoms arba jas viršijo. Todėl buvo nustatytos vidaus rinkoje per TL parduoto produkto gamybos sąnaudos.
(24)
Minėtos analizės rezultatai rodo, kad visas abiejų eksportuojančių gamintojų pardavimas vidaus rinkoje buvo pelningas, turint omenyje, kad grynoji vieneto pardavimo kaina viršijo apskaičiuotąsias vieneto gamybos sąnaudas.
(25)
Kadangi produktas vidaus rinkoje nebuvo parduodamas tipiškais kiekiais, normalioji vertė turėjo būti apskaičiuojama remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi.
(26)
Apskaičiuojant normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį, panašaus produkto pardavimo, bendrosios ir administracinės išlaidos (toliau - PBA išlaidos) ir kiekvieno susijusio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo gauto pelno už vidaus rinkoje parduotą panašų produktą svertinis vidurkis įprastomis prekybos sąlygomis per tiriamąjį laikotarpį buvo susumuoti su jų vidutinėmis gamybos sąnaudomis per tiriamąjį laikotarpį. Prireikus gamybos sąnaudos ir PBA išlaidos buvo koreguojamos prieš jas panaudojant įprastoms prekybos sąlygoms patikrinti ir normaliosioms vertėms apskaičiuoti.
4.2. Eksporto kaina
(27)
Kadangi visas eksportas į Sąjungą buvo vykdomas per susijusį importuotoją, eksporto kaina buvo apskaičiuota remiantis perpardavimo nepriklausomiems pirkėjams kaina pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį. Pakoreguota perpardavimo pirmajam nepriklausomam Sąjungos pirkėjui kaina siekiant atsižvelgti į visas nuo importo iki perpardavimo patirtas išlaidas, įskaitant muitus ir mokesčius, taip pat pagrįstą PBA išlaidų bei pelno dydį. Dėl PBA išlaidų: naudoti susijusio importuotojo duomenys apie patirtas PBA išlaidas. Kadangi nesusiję importuotojai atliekant tyrimą nebendradarbiavo, remiantis naudotojų, kurie TL taip pat importavo nagrinėjamąjį produktą, pateikta informacija, naudotas 5 % pagrįstas pelno dydis.
(28)
Grupė Birac teigė, kad jos susijusio importuotojo funkcijos buvo panašesnės į eksporto departamento nei importuotojo funkcijas, todėl eksporto kaina turėtų būti apskaičiuojama ne pagal minėto reglamento 2 straipsnio 9 dalį, o pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį remiantis faktiškai sumokėtomis ar mokėtinomis eksporto kainomis. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį eksporto kaina nustatoma remiantis perpardavimo nepriklausomiems pirkėjams kaina, kai nagrinėjamąjį produktą nepriklausomiems pirkėjams perparduoda su eksportuojančios šalies eksportuotoju susijusios bendrovės. Atlikus tyrimą nustatyta, kad susijusi bendrovė yra įsteigta Sąjungoje. Ji, inter alia, tvarko pirkėjų užsakymus ir grupės Birac pagaminto nagrinėjamojo produkto sąskaitas faktūras. Be to, nustatyta, kad grupė Birac parduoda nagrinėjamąjį produktą susijusiai Sąjungos bendrovei, kuri jį perparduoda nepriklausomiems ES pirkėjams. Todėl šis argumentas turi būti atmestas. Pažymėtina, kad tai, jog susijusi bendrovė atlieka tam tikras funkcijas iki importo, nereiškia, kad eksporto kaina negali būti apskaičiuota remiantis perpardavimo pirmajam nepriklausomam pirkėjui kaina atliekant būtinus koregavimus pagal 2 straipsnio 9 dalį.
4.3. Palyginimas
(29)
Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant buvo deramai atsižvelgta į kainoms ir kainų palyginamumui įtakos turinčius skirtumus. Buvo atlikti atitinkami koregavimai, susiję su transporto, pervežimo, draudimo ir kredito išlaidomis, kai buvo nustatyta, kad jie yra pagrįsti, tikslūs ir patvirtinti įrodymais.
4.4. Dempingo skirtumas
(30)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį dempingo skirtumas abiem eksportuojantiems gamintojams buvo nustatytas remiantis vidutinės svertinės normaliosios vertės ir vidutinės svertinės eksporto kainos palyginimu.
(31)
Abiejų eksportuojančių gamintojų individualūs dempingo skirtumai buvo apskaičiuoti remiantis į Sąjungą eksportuotais kiekiais, ir gautas grupės Birac dempingo skirtumas, išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra 28,1 %.
(32)
Remiantis skunde ir bendradarbiaujančių eksportuojančių Bosnijos ir Hercegovinos gamintojų grupės pateikta informacija, Bosnijoje ir Hercegovinoje nėra kitų žinomų nagrinėjamojo produkto gamintojų. Todėl Bosnijai ir Hercegovinai nustatytinas dempingo skirtumas visos šalies mastu turėtų būti lygus vienintelei bendradarbiaujančiai eksportuojančių Bosnijos ir Hercegovinos gamintojų grupei nustatytam dempingo skirtumui.
5. ŽALA
5.1. Įvadinės pastabos
(33)
Primenama, kad šiuo atveju yra tik vienas eksportuojantis Bosnijos gamintojas (grupė Birac). Todėl, siekiant apsaugoti privačią verslo informaciją, negalima pateikti konkrečių duomenų apie importo apimtis, importo kainas, rinkos dalis, Sąjungos gamybą ir pardavimo apimtis. Tokiomis aplinkybėmis rodikliai pateikiami indeksuota forma arba pagal skalę.
(34)
Kaip nurodyta 3.1 skirsnyje, keturi atrinkti Sąjungos gamintojai sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau - Sąjungos pramonė).
5.2. Sąjungos suvartojimas
(35)
Pirminiame tyrimo etape Sąjungoje suvartojamo kiekio apskaičiavimas buvo grindžiamas skunde pateiktais duomenimis ir papildytas patikrintais duomenimis, kuriuos pateikė tyrime dalyvaujantys gamintojai, importuotojas ir (arba) naudotojai. Šie duomenys nusiųsti visoms suinteresuotosioms šalims, kad šios teiktų pastabas. Pastabų, užginčijančių Sąjungos suvartojimo duomenis, negauta.
(36)
Todėl Sąjungos suvartojamas kiekis apskaičiuotas remiantis Sąjungoje parduotu Sąjungos pramonės pagaminto panašaus produkto kiekiu, Sąjungoje parduotu kito žinomo Sąjungos gamintojo pagamintu panašaus produkto kiekiu ir iš trečiųjų šalių importuotu nagrinėjamojo produkto kiekiu.
(37)
Taigi Sąjungos suvartojimo raida buvo tokia:
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
2009 m. (TL)
Tonos
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Šaltinis: skundas ir klausimyno atsakymai.
(38)
Nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto suvartojimas Sąjungoje nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 7 %. Tai rodo, kad buvo laipsniškai mažinamas nagrinėjamojo produkto, kurį naudotojai deda į pagrindinius produktus, kaip antai, skalbimo priemones, kiekis. Tai taip pat rodo, kad vis daugiau vartotojų pramonės produktų gaminama nebenaudojant ceolito.
5.3. Importas iš nagrinėjamosios šalies
5.3.1. Importo iš nagrinėjamosios šalies dempingo kainomis apimtis, kaina ir rinkos dalis
(39)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį nagrinėjamojo produkto importo apimtis padidėjo 359 %.
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
2009 m. (TL)
Importo apimtis
100
73
68
252
459
Indeksas: 2005 m. = 100
Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai.
(40)
2005-2008 m. vidutinė importo kaina nekito, o per TL padidėjo apie 10 %. Tai iš esmės lėmė pagerėjusi ES rinkos padėtis, leidusi visiems gamintojams didinti nagrinėjamojo produkto kainas.
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
2009 m. (TL)
Vidutinė importo kaina (CIF)
100
100
102
99
109
Indeksas: 2005 m. = 100
Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai.
(41)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį nagrinėjamosios šalies importo rinkos dalis išaugo beveik keturgubai ir per TL sudarė 10-15 % rinkos dalies.
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
2009 m. (TL)
Bosnijos ir Hercegovinos rinkos dalis
0-5 %
0-5 %
0-5 %
5-10 %
10-15 %
Indeksas: 2005 m. = 100
100
68
59
259
495
Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai.
5.3.2. Importo dempingo kainomis poveikis kainoms
(42)
Siekiant išnagrinėti priverstinį kainų mažinimą, remiantis vidurkiu eksportuojančio Bosnijos gamintojo importo kainos buvo palygintos su Sąjungos pramonės kainomis per TL. Sąjungos pramonės kainos pakoreguotos atsižvelgiant į gamintojų grynųjų kainų EXW sąlygomis lygį ir palygintos su CIF importo kainomis. Neatsižvelgta į jokius muitus, nes per TL eksportuojančiam Bosnijos gamintojui buvo taikoma 0 % lengvatinė muito norma.
(43)
Nustatytas Sąjungos pramonės kainų procentu išreikštas svertinis vidutinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas yra 20-25 %.
5.4. Sąjungos pramonės padėtis
5.4.1. Preliminarios pastabos
(44)
Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi Komisija nagrinėjo visus ekonominius veiksnius ir rodiklius, turinčius poveikio Sąjungos pramonės būklei.
(45)
Rodikliai, susiję su makroekonominiais elementais (gamyba, pajėgumai, pardavimo apimtis, rinkos dalis ir t. t.), yra grindžiami Komisijos tarnybų nustatytais duomenimis ir buvo nusiųsti suinteresuotosioms šalims, kad šios teiktų pastabas, kaip nurodyta 35 konstatuojamojoje dalyje. Šių rodiklių duomenys susiję su visais Sąjungos gamintojais. Kai naudojami su visais Sąjungos gamintojais susiję duomenys, toliau pateikiamų lentelių šaltinyje nurodomi makro duomenys. Kiti rodikliai grindžiami patikrintais atrinktų gamintojų pateiktais duomenimis. Šie rodikliai nurodomi kaip mikro duomenys. Dėl makro duomenų eksportuojantis Bosnijos gamintojas teigė, kad dėl nesutarimų, susijusių su atitinkamu KN kodu, naudotu klasifikuojant produktą, abejojama, ar šie duomenys yra patikimi. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad žalos rodikliams tariami nesutarimai dėl KN kodų jokio poveikio neturėjo. Primenama, kad nagrinėjamojo produkto apibrėžtis buvo pateikta pranešime apie inicijavimą. Ši apibrėžtis yra aiški ir nepalieka jokių neteisingo aiškinimo galimybių. Kadangi pranešime apie inicijavimą nurodyta, kad KN kodas pateikiamas tik kaip informacija, suinteresuotųjų šalių buvo paprašyta pateikti informaciją remiantis produkto apibrėžtimi nepriklausomai nuo KN kodų. Be to, primenama, kad eksportuojantis Bosnijos gamintojas neužginčijo informacijos apie Sąjungos suvartojimą. Didžioji informacijos apie importą dalis buvo tiesiogiai gauta iš eksportuojančio Bosnijos gamintojo duomenų, o likusi dalis buvo susijusi su nedideliu importuojamo produkto kiekiu iš kitų šalių. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir į tai, kad nebuvo pateikta jokių konkrečių įrodymų, pagrindžiančių teiginį dėl nepatikimų duomenų, šis argumentas turėjo būti atmestas.
5.4.2. Žalos rodikliai
Gamyba, pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
2009 m. (TL)
Gamyba
100
108
114
90
86
Pajėgumai
100
99
104
100
100
Pajėgumų naudojimas
72 %
79 %
78 %
65 %
62 %
Indeksas: 2005 m. = 100
Šaltinis: makro duomenys.
(46)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės gamybos apimtis sumažėjo 14 %. 2008-2009 m. Sąjungos gamintojas (Sasol Italy SpA) visiškai nutraukė gamybą. Be to, Henkel AG nutraukė ceolito suspensijos gamybą (tai - ne nagrinėjamasis produktas, o skysto pavidalo pakaitalas). Tam tikru mastu dėl šių pokyčių pagerėjo likusių gamintojų padėtis.
(47)
Nepaisant minėtų pokyčių, remiantis pramonės dažniausiai naudojamu apskaičiavimo metodu, pajėgumai išliko pakankamai stabilūs per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Tačiau atlikus atrinktų gamintojų patikrinimą paaiškėjo, kad šiai pramonei taikomo pajėgumų apskaičiavimo rezultatai gali svyruoti priklausomai nuo nagrinėjamojo produkto rinkos ir kitų produktų, kurie gali būti gaminami naudojant tą pačią įrangą, rinkos santykinės sėkmės.
(48)
Remiantis pateiktais duomenimis, pajėgumų naudojimas sumažėjo 14 %. Be to, šis dydis niekada nepasiekė 80 %, o tai rodo tam tikrą pajėgumų perteklių. Šis klausimas bus toliau aptariamas nagrinėjant priežastinį ryšį.
Atsargos
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
2009 m. (TL)
Atsargos metų pabaigoje
mažesnės nei 2 %
mažesnės nei 2 %
mažesnės nei 2 %
mažesnės nei 2 %
mažesnės nei 2 %
Indeksas: 2005 m. = 100
Šaltinis: makro duomenys.
(49)
Sąjungos pramonės atsargų kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo nedidelis ir nekito. Buvo tikimasi, kad gaminant panašų produktą bus įvykdomi užsakymai, todėl visada buvo laikoma kuo mažiau atsargų. Dėl šios priežasties jos nebuvo svarbus veiksnys atliekant šį tyrimą.
Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
2009 m. (TL)
Pardavimo ES apimtis
100
108
116
93
82
Rinkos dalis
95-100 %
95-100 %
95-100 %
90-95 %
85-90 %
Rinkos dalies indeksas
100
101
101
96
89
Indeksas: 2005 m. = 100
Šaltinis: makro duomenys.
(50)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo 18 %.
(51)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 11 %.
Pardavimo kainos
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
2009 m. (TL)
Vidutinė pardavimo kaina (EUR/tona)
292
306
315
332
354
Šaltinis: mikro duomenys.
(52)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusioms šalims ES kaina padidėjo 21 %. Apskritai, tai rodo didesnes žaliavų ir energijos kainas, todėl atskirai vertinant šis aspektas nėra laikomas svarbiu veiksniu.
Pelningumas
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
2009 m. (TL)
Ikimokestinio pelno dydis
3,2 %
0,8 %
1,4 %
-1,8 %
4,3 %
Šaltinis: mikro duomenys.
(53)
Per visą nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės pelningumas buvo nedidelis. Tokia padėtis susidarė dėl to, kad ji negalėjo kelti kainų dėl skirsnyje „Priežastinis ryšys“ aptariamų priežasčių, visų pirma dėl padidėjusio importo dempingo kainomis kiekio. Taip pat ši padėtis susidarė dėl mažo pajėgumų naudojimo, paaiškinto 47 konstatuojamojoje dalyje.
(54)
2005-2008 m. Sąjungos pramonės pelningumas gerokai sumažėjo, o 2008 m. tapo nuostolingu. Per TL jis pagerėjo iki aukščiausio lygio per nagrinėjamąjį laikotarpį, tačiau vis tiek nesiekė 5,9 % pelningumo, kurį pramonė būtų galėjusi pasiekti, jei nebūtų importo dempingo kainomis (žr. 67 konstatuojamąją dalį).
(55)
Eksportuojantis gamintojas teigė, kad 2009 m. Sąjungos gamintojų pelningumas buvo didelis. Šis teiginys pagrįstas ne aiškiais įrodymais, bet „viešai pateikiama informacija“. Atrinkti gamintojai teigė, kad 2009 m. pasiektas pelningumo lygis buvo išskirtinis ir neilgalaikis, atsižvelgiant į spartų dideliais kiekiais ir mažomis dempingo kainomis eksportuojančių Bosnijos gamintojų veržimąsi į rinką. Atrinkti gamintojai teigė, kad 2010 m. pelningumas greičiausiai sumažės iki 2008 m. lygio.
(56)
Minėtus teiginius nagrinėjo Komisijos tarnybos. Juos nagrinėjant didžiausias dėmesys buvo skiriamas žaliavų ir pardavimo sąnaudoms, kainoms, kaip nurodyta atitinkamose sutartyse. Nustatyta, kad 2009 m. Sąjungos pramonė gavo naudos dėl tam tikrų laikinų veiksnių, dėl kurių padidėjo jos pelningumas nepaisant didelės apimties importo dempingo kainomis:
i)
atrinkti gamintojai gavo atitinkamos naudos dėl padidėjusios gamybos ir pardavimo apimties kitiems dviems Sąjungos gamintojams nutraukus gamybą, kaip nurodyta 46 konstatuojamojoje dalyje;
ii)
nors nuo 2008 m. žaliavų kainos apskritai didėjo, kai kurie atrinkti gamintojai gavo naudos iš metinių žaliavų sutarčių, dėl kurių sumažėjo padidėjusių kainų poveikis;
iii)
2009 m. vienas atrinktas gamintojas, restruktūrizavęs savo grupę, gerokai sumažino savo finansines sąnaudas.
(57)
Taigi nagrinėjant pelno dydžio raidą vis dar matyti daroma žala, nes pelnas galėjo būti daug didesnis, jei nebūtų importo dempingo kainomis.
Investicijos, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
2009 m. (TL)
Investicijos (EUR)
577 448
337 865
324 636
1 012 717
366 235
Grynojo turto grąža
17 %
6 %
11 %
-10 %
26 %
Grynųjų pinigų srautas (EUR)
1 013 223
744 905
905 792
- 930 920
1 638 112
Šaltinis: mikro duomenys.
(58)
Eksportuojantis Bosnijos gamintojas teigė, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijos buvo nedidelės, nors Sąjungos pramonė aiškino, kad investicijų grąža buvo per maža, norint pagrįsti dideles investicijas į nagrinėjamąjį produktą.
(59)
Investicijų grąža, išreikšta Sąjungos pramonės grynuoju pelnu ir jos investicijų grynąja buhalterine verte, atitinka nurodytą pelningumo tendenciją. Pažymėtina, kad susijęs grynasis turtas iš esmės jau buvo sumažėjęs.
(60)
Sąjungos pramonės grynųjų pinigų srauto padėtis taip pat atitinka nurodytą pelningumo tendenciją. 2008 m. grynųjų pinigų srauto padėtis buvo kritiška, nes pardavimo apimties nuostolius padidino tai, kad gamintojai turėjo toliau laikytis sutartinių įsipareigojimų pirkti žaliavas.
(61)
Klausimo dėl pajėgumo padidinti kapitalą Sąjungos pramonė neiškėlė.
Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
2009 m. (TL)
Užimtumas (etatai)
241
241
253
244
221
Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos (EUR)
36 574
39 644
40 207
39 130
40 225
Vieno darbuotojo našumas
1 423
1 529
1 535
1 296
1 223
Šaltinis: mikro duomenys, išskyrus užimtumą (makro duomenys).
(62)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu visų Sąjungos gamintojų darbuotojų, susijusių su panašiu produktu, skaičius, kaip ir gamybos ir pardavimo apimtis, sumažėjo. Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos padidėjo atsižvelgiant į infliacijos augimą.
(63)
Našumas, išreikštas vieno darbuotojo pagaminamos produkcijos kiekiu, per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 14 %, kai pardavimų apimtis sumažėjo labiau nei užimtumas. Vyraujant šiai neigiamai tendencijai ateityje greičiausiai bus atleista daugiau darbuotojų.
5.4.3. Dempingo dydis
(64)
Atsižvelgiant į importo dempingo kainomis iš nagrinėjamosios šalies apimtį ir kainas, faktinio dempingo skirtumo dydžio poveikio Sąjungos rinkai negalima laikyti nereikšmingu.
5.5. Išvada dėl žalos
(65)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojai patyrė didelę žalą, kuri aiškiai matyti atlikus jos gamybos, pajėgumų naudojimo, pardavimo apimties, rinkos dalies, užimtumo ir našumo tendencijų analizę.
(66)
Kalbant apie kainas ir pelningumą, taip pat esama žalos aspektų. Tačiau tai analizuoti buvo sudėtinga dėl padidėjusių žaliavos ir energijos kainų, kurios turėjo įtakos nagrinėjamojo produkto kainoms. Visi pelningumo, grynųjų pinigų srauto ir investicijų žalos rodikliai 2005-2008 m. pablogėjo. 2008 m. buvo itin sudėtingi pramonei, visų pirma dėl to, kad bendrovės privalėjo laikytis žaliavų sutarčių įsipareigojimų, o jų pardavimų apimtys sumažėjo daugiau nei 20 %.
(67)
2009 m. pagerėjus rinkos padėčiai ir padidėjus kainoms, pagerėjo pelningumas, tačiau, kaip paaiškinta 56 konstatuojamojoje dalyje, akivaizdu, kad tai buvo laikinas atsigavimas ir kad 2009 m. rinkos padėtis greičiausiai nepasikartos. Tačiau reikėtų pabrėžti, kad net 2009 m. pelningumo lygis nepasiekė 5,9 % įprastu laikomo šios pramonės pelno.
(68)
Buvo vertinama žala visai Sąjungos pramonei (makroekonominiai rodikliai), nors nagrinėjant kai kuriuos rodiklius įvertinti tik atrinkti gamintojai (mikroekonominiai rodikliai). Jokių reikšmingų mikro ir makro rodiklių skirtumų nenustatyta.
(69)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, preliminariai nustatoma, kad žalą patyrė didžioji Sąjungos pramonės dalis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.
6. PRIEŽASTINIS RYŠYS
6.1. Įvadas
(70)
Remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis Komisija ištyrė, ar importas dempingo kainomis iš nagrinėjamosios šalies padarė Sąjungos pramonei tokią didelę žalą, kad ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kainomis nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui dempingo kainomis.
6.2. Importo dempingo kainomis poveikis
(71)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį importas iš nagrinėjamosios šalies išaugo beveik 400 % ir užėmė didelę rinkos dalį, t. y. jis padidėjo nuo mažiau nei 5 % iki 10-15 %. Tuo pačiu metu tiesiogiai ir palyginamai blogėjo Sąjungos pramonės, kaip vienintelio kito svarbaus ES rinkos dalyvio, nes importas iš kitų šaltinių nebuvo reikšmingas, ekonominė padėtis.
(72)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo dempingo kainomis rinkos dalis padidėjo tuo metu, kai ES suvartojimas sumažėjo 7 %.
(73)
Per TL dėl didėjančios importo dempingo kainomis apimties Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai sumažintos 20-25 %. Galima pagrįstai daryti išvadą, kad dėl tokio padidėjusio importo mažėjančioje rinkoje 2008-2009 m. mažėjo kainos. Tokį importo dempingo kainomis poveikį kainoms padidino tai, kad daugiausia pardavimas buvo vykdomas pagal metines sutartis. Todėl Bosnijos importas dempingo kainomis, nepaisant padidėjusių žaliavų kainų, galėjo būti naudojamas didmeninio pardavimo kainų augimui slopinti. 2009 m. šis poveikis buvo sušvelnintas, tačiau nepakankamai, kad visa pramonė galėtų pasiekti įprastą 5,9 % pelno lygį.
(74)
Atsižvelgiant į tai, kad akivaizdžiai sutampa laikas, kai padidėjo importo tokiomis dempingo kainomis, dėl kurių buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, apimtis ir sumažėjo Sąjungos pramonės parduodamas ir pagaminamas kiekis, rinkos dalis ir kaina, daroma preliminari išvada, kad importas dempingo kainomis turėjo lemiamo poveikio žalingai Sąjungos pramonės padėčiai.
6.3. Kitų veiksnių poveikis
6.3.1. Sąjungos gamintojų eksporto veikla
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
2009 m. (TL)
Sąjungos pramonės pardavimas eksportui
100
108
90
57
121
Indeksas: 2005 = 100
Šaltinis: makro duomenys.
(75)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu visų Sąjungos gamintojų eksporto apimtis padidėjo, tačiau vidutiniškai sudarė tik apie 10 % gamybos. Atrinktų gamintojų eksportas padidėjo ir iš dalies kompensavo sumažėjusias ES pardavimo apimtis.
(76)
Todėl Sąjungos gamintojų eksporto veikla padėjo išsaugoti verslą ir nebuvo susijusi su patirta materialine žala.
6.3.2. Importas iš trečiųjų šalių
(77)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš trečiųjų šalių buvo nereikšmingas ir negalėjo būti susijęs su Sąjungos pramonei daroma žala. Eksportuojantis Bosnijos gamintojas teigė, kad Sąjungos gamintojai prarado rinkos dalį dėl importo iš Kinijos ir Korėjos, tačiau šis teiginys nepagrįstas tikrais faktais, nes importas iš šių šalių buvo nedidelis.
6.3.3. Suvartojimo mažėjimo poveikis
2005 m.
2006 m.
2007 m.
2008 m.
2009 m. (TL)
ES suvartojimas tonomis
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Šaltinis: makro duomenys.
(78)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį suvartojimas sumažėjo apytiksliai 24 000 tonų (7 %), tai rodo, kad skalbimo priemonių pramonė, siekdama pakeisti nagrinėjamąjį produktą, savo mišiniuose palaipsniui naudojo daugiau alternatyvių produktų. Eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad dėl to buvo „sukaupta perteklinių atsargų, atšaukiami užsakymai ir gaunama mažiau pelno“.
(79)
Pažymėtina, kad nagrinėjamojo laikotarpio pabaigoje du gamintojai ES rinkoje nutraukė gamybą, todėl pajėgumai buvo pakoreguoti, siekiant kompensuoti suvartojamo kiekio mažėjimą. Be to, kaip paaiškinta 49 konstatuojamojoje dalyje, atsargų kiekis buvo nedidelis ir nekito, o tai reiškia, kad gamyba buvo pritaikyta prie mažesnio suvartojamo kiekio.
(80)
Taigi, nors negalima neigti, kad dėl suvartojamo kiekio mažėjimo Sąjungos gamintojai patyrė žalos, manoma, kad šis poveikis nėra svarbus.
6.3.4. Investicijų poveikis
(81)
Eksportuojantis gamintojas teigė, kad žala buvo daroma dėl REACH teisės aktų laikymosi. Vis dėlto, kaip paaiškinta 58 konstatuojamojoje dalyje, atsižvelgiant į nagrinėjamojo produkto investicijų lygį nagrinėjamuoju laikotarpiu, tai negalėjo būti labai susiję su daroma žala. Be to, su REACH susijusios sąnaudos buvo nedidelės.
6.3.5. Žaliavų ir energijos sąnaudų didėjimo poveikis
(82)
Kai kurios šalys teigė, kad padidėjusios žaliavų ir energijos sąnaudos susijusios su žala. Iš tikrųjų šios sąnaudos iš esmės labai išaugo 2008 m. Tai, be abejonės, turėjo tam tikro poveikio tų metų pelningumui, nes sąnaudos padidėjo mažėjant pardavimo apimčiai. Tačiau tam tikru mastu dėl padidėjusių energijos sąnaudų buvo didinamos pardavimo kainos, kaip nurodyta 52 konstatuojamojoje dalyje, nors importo dempingo kainomis daromas kainų smukdymo poveikis kliudė joms augti iki reikiamo lygio.
(83)
Todėl manoma, kad žaliavų ir energijos sąnaudų didėjimas su patiriama žala nebuvo susijęs.
6.3.6. Pajėgumų poveikis
(84)
Perteklinių pajėgumų ir mažo pajėgumų naudojimo klausimai aptarti 46 konstatuojamojoje dalyje. Pajėgumų poveikis pelningumui turi būti vertinamas atsižvelgiant į struktūrines šios pramonės savybes ir į importą dempingo kainomis. Poveikis pelningumui daromas dėl didelių fiksuotų sąnaudų, kurios būtų kompensuojamos, jei naudojimas būtų didesnis.
(85)
Tačiau pertekliniais pajėgumais ir mažo pajėgumų naudojimu galima iš dalies paaiškinti kai kuriuos Sąjungos gamintojų patiriamos žalos neigiamus rodiklius, tačiau negalima paaiškinti didelio gamybos, pardavimo apimties ir rinkos dalies sumažėjimo 2009 m. Todėl dėl šių aspektų labai padidėjusio importo dempingo kainomis ir Sąjungos gamintojų patiriamos žalos priežastinis ryšys tikrai nenutrūksta.
6.3.7. Pasaulinės kreditų krizės ir (arba) bendros ekonomikos krizės poveikis
(86)
Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad pasaulinė kreditų krizė ir bendra ekonomikos krizė susijusios su žala. Iš tikrųjų 2008-2009 m. nagrinėjamojo produkto suvartojimas sumažėjo, kai prasidėjo šios krizės.
(87)
Tačiau tuo negalima paaiškinti, kodėl Sąjungos gamintojų rinkos dalis gerokai sumažėjo 2009 m., o Bosnijos importo užimama rinkos dalis padidėjo ir priverstinai sumažino ES kainas daugiau nei 20 %. Todėl, nors sumažėjęs suvartojimas 2008-2009 m. savaime turėjo neigiamo poveikio Sąjungos pramonei, labai išaugęs importas iš Bosnijos ir Hercegovinos turėjo daug reikšmingesnio poveikio Sąjungos pramonės pardavimo apimčiai ir, priverstinio kainų mažinimo atžvilgiu, kainoms. Taigi dėl krizės labai padidėjusio importo dempingo kainomis ir Sąjungos gamintojų patiriamos žalos priežastinis ryšys nenutrūksta.
6.3.8. Visos naudotojų pramonės poveikis
(88)
Nors per TL nagrinėjamąjį produktą gamino daugiau nei 10 bendrovių, pagrindinę naudotojų pramonę (skalbimo priemonių ir vandens minkštiklių gamintojai) iš esmės sudarė keturios didelės grupės (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble ir Unilever). Du pagrindiniai bendradarbiaujantys naudotojai nupirko beveik 40 % nagrinėjamojo produkto ES. Centralizuotai pirkdamos šios keturios grupės iš tikrųjų gali išlaikyti mažas nagrinėjamojo produkto kainas.
(89)
Tačiau tai nėra naujas reiškinys - jis buvo daugelį metų. Todėl vėl negalima paaiškinti labai didelio gamybos, pardavimo apimties ir rinkos dalies sumažėjimo 2009 m. Taigi dėl šio veiksnio labai padidėjusio importo dempingo kainomis ir Sąjungos gamintojų patiriamos žalos priežastinis ryšys tikrai nenutrūksta.
6.4. Išvada dėl priežastinio ryšio
(90)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad nagrinėjamasis importas dempingo kainomis padarė materialinę žalą Sąjungos pramonei.
(91)
Be importo dempingo kainomis išnagrinėta daug veiksnių, tačiau nė vienu iš jų nebuvo galima paaiškinti su rinkos dalimi, gamyba ir pardavimo apimtimi susijusių reikšmingų nuostolių 2008-2009 m. laikotarpiu, kuris sutapo su importo dempingo kainomis apimties didėjimu.
(92)
Atsižvelgiant į minėtą analizę, kurią atlikus buvo tinkamai nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo žalingo poveikio, kurį daro importas dempingo kainomis, padaryta preliminari išvada, kad importas iš Bosnijos ir Hercegovinos dempingo kainomis Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.
7. SĄJUNGOS INTERESAI
7.1. Bendrosios pastabos
(93)
Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant preliminarios išvados dėl žalingo dempingo, buvo įtikinamų priežasčių, dėl kurių būtų galima daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitiktų Sąjungos interesų. Šiuo tikslu ir pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 1 dalį, remiantis visais pateiktais įrodymais, nagrinėtas galimų priemonių poveikis visoms su šiuo tyrimu susijusioms šalims ir pasekmės, jei priemonės nebūtų taikomos.
7.2. Sąjungos pramonės interesai
(94)
Iš žalos analizės aiškiai matyti, kad Sąjungos pramonei žala padaryta dėl importo dempingo kainomis. Dėl padidėjusios importo dempingo kainomis apimties pastaraisiais metais sumažėjo Sąjungos pramonės pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje, be to, prarasta rinkos dalis. Tai neleido Sąjungos pramonei pasiekti panašių pelningumo lygių, kuriuos pasiekė kitų produktų atžvilgiu.
(95)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad importo dempingo kainomis iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis didėja tiesiogiai Sąjungos pramonės sąskaita. Nepaisant Sąjungos gamintojų atliktos restruktūrizacijos (dvi bendrovės nutraukė gamybą), padėtis nepagerėjo. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad ceolito A milteliai yra svarbus produktas atrinktų bendrovių apyvartai ir sudaro iki 30 % jų pardavimo apyvartos. Nenustačius priemonių Sąjungos pramonės padėtis tikrai toliau blogėtų. Jas nustačius importo kaina vėl taps nežalingo dydžio, o Sąjungos pramonė galės konkuruoti sąžiningos prekybos sąlygomis.
(96)
Todėl daroma preliminari išvada, kad nustačius priemones tikrai nebūtų prieštaraujama Sąjungos pramonės interesams.
7.3. Importuotojų interesai
(97)
Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį buvo išnagrinėtas galimas priemonių poveikis importuotojams. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad apie save pranešę nesusiję importuotojai yra ir naudotojai. Todėl su jais susijusi analizė yra pateikiama atitinkamame skirsnyje dėl naudotojų interesų.
7.4. Naudotojų ir vartotojų interesai
(98)
Paskelbus pranešimą apie šio tyrimo inicijavimą iš vartotojų organizacijų nebuvo gauta jokių pastabų. Todėl nagrinėtas tik priemonių poveikis naudotojams.
(99)
Klausimynai buvo nusiųsti 8 žinomiems naudotojams. Tačiau reikšmingas pastabas pateikė tik du iš jų. Todėl Sąjungos interesų analizė grindžiama šių dviejų pakankamai didelių naudotojų, kurie kartu suvartoja beveik 40 % Sąjungoje suvartojamo kiekio, atsakymais.
(100)
Du bendradarbiaujantys Sąjungos naudotojai yra dideli Sąjungos skalbimo priemonių ir vandens minkštiklių pramonės dalyviai. Jie abu prieštaravo priemonių nustatymui.
(101)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad kalbant apie bendradarbiaujančių Sąjungos naudotojų suvartojamą kiekį, mažiau nei trečdalis jo importuojama iš eksportuojančio Bosnijos gamintojo. Likusi dalis gaunama vykdant pirkimą iš Sąjungos gamintojų, kurie yra svarbiausias bendradarbiaujančių naudotojų tiekimo šaltinis. Atsižvelgiant į Sąjungos gamintojų mažą pajėgumų naudojimą, kaip paaiškinta 47 ir 48 konstatuojamosiose dalyse, galima teigti, kad nustačius priemones pasiūla nesumažės ir kainos nebus didinamos.
(102)
Be to, kaip minėta pirmiau, paaiškėjo, kad Sąjungos naudotojų pramonė jau pradėjo nagrinėti importo iš Kinijos galimybę. Tai, kad tokia galimybė yra ir laikoma patikima, rodo, jog nustačius priemones tikrai nebus nagrinėjamojo produkto trūkumo.
(103)
Taip pat įvertinta galutinių produktų, kurių sudėtyje yra nagrinėjamojo produkto, apyvarta. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad abiem atvejais atitinkami produktai sudaro mažiau nei 10 % jų apyvartos.
(104)
Taip pat tirta nagrinėjamojo produkto, pridėto į galutinių produktų sudėtį, procentinė dalis. Atlikus tyrimą nustatyta, kad apskritai tokios procentinės dalys yra labai nedidelės (vidutiniškai mažiau nei 5 % visų sąnaudų), todėl nagrinėjamasis produktas nesudaro labai svarbios galutinių produktų sąnaudų dalies.
(105)
Komisija taip pat išnagrinėjo, ar nustačius priemones būtų daromas reikšmingas neigiamas finansinis poveikis šių dviejų naudotojų padėčiai. Komisija nustatė du scenarijus, t. y. blogiausio atvejo scenarijų ir realistiškesnį scenarijų.
(106)
Pagal blogiausio atvejo scenarijų daroma prielaida, kad ir importo, ir Sąjungos kainos padidėtų iki muito dydžio. Tai vidutines naudotojų sąnaudas padidintų mažiau nei 2 %.
(107)
Minėta padėtis turi būti palyginta su bendradarbiaujančių Sąjungos naudotojų pelningumo lygiais. Naudotojų produktų, kurių sudėtyje yra nagrinėjamojo produkto, pelningumas yra apytiksliai 11 %, o visų jų produktų pelningumas - daugiau nei 20 %. Atsižvelgiant į tokį pelningumo lygį, net visapusiškas priemonių nustatymas tiek importuojamam produktui, tiek Sąjungos kainoms neturėtų neproporcingo poveikio šių šalių finansinei padėčiai.
(108)
Iš tikrųjų, realistiškesnis scenarijus yra toks, kad nustačius priemones padidėtų tik importo iš Bosnijos ir Hercegovinos kainos, o Sąjungos pramonė gautų naudos iš padidėjusios masto ekonomijos. Iš tiesų, kaip nurodyta pirmiau, nagrinėjamojo produkto tiekimo ES padėtis yra visiškai patenkinama, nes dauguma Sąjungos gamintojų vis dar nenaudoja visų pajėgumų.
(109)
Pažymėtina, kad atlikus tyrimą nustatyta, jog yra produktų, kuriais būtų galima pakeisti nagrinėjamąjį produktą. Iš tikrųjų yra aišku, kad abu bendradarbiaujantys ir nebendradarbiaujantys naudotojai taip pat gamina skalbimo priemones be nagrinėjamojo produkto. Pagal šį realistiškesnį scenarijų bendradarbiaujančių naudotojų sąnaudos padidėtų vieno procento dalimi. Kitaip tariant, atsižvelgiant į pelningumo rodiklius, priemonių nustatymas turės tik labai nereikšmingo poveikio naudotojams.
(110)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, akivaizdu, kad priemonių nustatymas neturės jokio reikšmingo poveikio naudotojams, todėl labai mažai tikėtina, jog kainos padidėtų vartotojams.
7.5. Išvada dėl Sąjungos interesų
(111)
Apibendrinant, tikimasi, kad Sąjungos pramonei priemonės tikrai būtų naudingos. Iš tikrųjų ji pirmiausia gautų naudos dėl padidėjusios masto ekonomijos, nes dėl padidėjusios gamybos ir pardavimo apimties ji naudotų daugiau pajėgumų.
(112)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad priemonių nustatymas iš Bosnijos ir Hercegovinos dempingo kainomis importuojamam produktui neturės reikšmingo poveikio Sąjungos naudotojams ir apskritai atitinka Sąjungos interesus.
8. PASIŪLYMAS DĖL LAIKINŲJŲ ANTIDEMPINGO PRIEMONIŲ
(113)
Atsižvelgiant į pirmiau padarytas išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų, iš Bosnijos ir Hercegovinos importuojamam nagrinėjamajam produktui reikėtų nustatyti laikinąsias priemones, kad būtų užkirstas kelias tolesnei žalai, kurią Sąjungos pramonei daro importas dempingo kainomis.
8.1. Žalos pašalinimo lygis
(114)
Laikinųjų antidempingo priemonių dydis turėtų būti toks, kad pakaktų pašalinti žalą, kurią Sąjungos pramonei padarė importas dempingo kainomis, tačiau nebūtų viršytas nustatytas dempingo skirtumas.
(115)
Apskaičiuojant muito, kurio reikia žalingo dempingo poveikiui pašalinti, dydį, manyta, kad bet kurios priemonės turėtų padėti Sąjungos pramonei padengti sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį būtų galima pagrįstai gauti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jeigu nebūtų importo dempingo kainomis. Ikimokestinio pelno dydis, naudotas atliekant šį skaičiavimą, buvo 5,9 % apyvartos. Tai buvo visų Sąjungos pramonės produktų, įskaitant nagrinėjamąjį produktą, pelningumo lygis, kurį ji pasiekė TL. Turint omeny, kad nagrinėjamojo produkto pelningumui neigiamo poveikio turėjo importas dempingo kainomis, yra aišku, kad šis pelno lygis yra apskaičiuotas tinkamai ir nėra per didelis. Taip pat nagrinėta, ar reikėtų naudoti pelno lygį, kurį Sąjungos pramonė pasiekė 2005-2007 m., tačiau pelno lygiai buvo nedideli, vertinant bendrovių pasiektą panašių produktų pelningumą, ir nebuvo laikomi tipiškais perspektyvios pramonės atžvilgiu. Dėl šios priežasties per šiuos 3 metus dėl Bosnijos importo Sąjungos pramonės importo kainos buvo priverstinai sumažintos 10-20 % ir tokie skirtumai turėjo būti labai svarbūs derantis dėl metinių sutarčių. Todėl šie pelno dydžiai negalėjo būti laikomi tipiškais esant įprastai padėčiai ES rinkoje. Tuo remiantis Sąjungos pramonei buvo apskaičiuota panašaus produkto nežalinga kaina. Nežalinga kaina nustatyta prie gamybos sąnaudų pridėjus pirmiau minėtą pelno dydį.
(116)
Tuomet, remiantis svertinės vidutinės importo kainos, nustatytos priverstiniam kainų mažinimui apskaičiuoti, palyginimu su Sąjungos pramonės ES rinkoje parduoto produkto vidutine nežalinga kaina, nustatyta, kiek būtina didinti kainą. Taip palyginus gautas skirtumas išreikštas vidutinės importo CIF vertės procentu. Taip apskaičiuotas priverstinio kainų mažinimo skirtumas buvo 31,5 %.
8.2. Laikinosios priemonės
(117)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi manoma, kad importuojamam Bosnijos ir Hercegovinos kilmės produktui turėtų būti nustatytos antidempingo skirtumui lygios laikinosios antidempingo priemonės.
(118)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, laikinojo antidempingo muito norma Bosnijai ir Hercegovinai yra 28,1 %.
9. INFORMACIJOS ATSKLEIDIMAS
(119)
Siekiant gero administravimo reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą, galėtų raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiame reglamente daromos išvados dėl muitų nustatymo yra preliminarios ir nustatant galutinį muitą gali būti persvarstytos,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamiems Bosnijos ir Hercegovinos kilmės ceolito A milteliams, taip pat vadinamiems ceolito NaA arba ceolito 4A milteliais, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 2842 10 00 (TARIC kodas 2842100030), nustatomas laikinasis antidempingo muitas.
2. Laikinojo antidempingo muito, taikomo 1 dalyje apibrėžto produkto neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma yra 28,1 %.
3. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
1. Nepažeisdamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 20 straipsnio, suinteresuotosios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo gali prašyti atskleisti esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, Komisijai raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti.
2. Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 21 straipsnio 4 dalį susijusios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali pateikti pastabas dėl jo taikymo.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2010 m. lapkričio 15 d.