ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. prosince 2010
o prodloužení přechodného období pro nabývání zemědělské půdy v Maďarsku
(Text s významem pro EHP)
(2010/792/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na smlouvu o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska,
s ohledem na akt o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska, a zejména na bod 2 kapitoly 3 přílohy X uvedeného aktu,
s ohledem na žádost podanou Maďarskem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle aktu o přistoupení z roku 2003 může Maďarsko za podmínek stanovených v uvedeném aktu po dobu sedmi let ode dne přistoupení, která skončí dne 30. dubna 2011, ponechat v platnosti zákazy týkající se nabývání zemědělské půdy fyzickými osobami, které nemají bydliště v Maďarsku ani nejsou maďarskými státními příslušníky, a právnickými osobami. Jde o dočasnou výjimku z volného pohybu kapitálu, jenž je zaručen články 63 až 66 Smlouvy o fungování Evropské unie. Toto přechodné období může být prodlouženo pouze o další tři roky.
(2)
Dne 10. září 2010 zažádalo Maďarsko o prodloužení přechodného období pro nabývání zemědělské půdy o tři roky.
(3)
Hlavním důvodem pro zavedení přechodného období byla potřeba zachovat socioekonomické podmínky zemědělských činností po zřízení jednotného trhu a přechodu ke společné zemědělské politice v Maďarsku. Cílem bylo především zohlednit obavy vzniklé v souvislosti s možným dopadem liberalizace nabývání zemědělské půdy na odvětví zemědělství v důsledku počátečních velkých rozdílů cen půdy a příjmů v porovnání s Rakouskem, Belgií, Dánskem, Finskem, Francií, Německem, Řeckem, Irskem, Itálií, Lucemburskem, Nizozemskem, Portugalskem, Španělskem, Švédskem a Spojeným královstvím (dále jen EU-15). Přechodné období mělo rovněž usnadnit proces privatizace a restituce zemědělské půdy zemědělcům a Komise již ve své zprávě ze dne 16. července 2008 o přezkumu přechodných opatření pro nabývání zemědělských nemovitostí, která byla stanovena smlouvou o přistoupení z roku 2003 (dále jen přezkum v polovině období) zdůraznila význam dokončení tohoto politického opatření do konce plánovaného přechodného období (1).
(4)
Ceny zemědělské půdy v Maďarsku sice od přistoupení Maďarska k Evropské unii vykazují rostoucí konvergenci s cenami v EU-15, podle informací předložených Maďarskem však nadále existují tří až dvacetinásobné rozdíly v průměrných cenách zemědělské půdy. Ačkoli se úplná konvergence cen zemědělské půdy neočekávala, ani nebyla pokládána za nezbytnou podmínku ukončení přechodného období, jsou rozdíly mezi cenami v Maďarsku a EU-15 natolik významné, že by mohly bránit plynulé další konvergenci cen. Podobně se sice zmenšily rozdíly mezi příjmy zemědělských pracovníků a zemědělců v Maďarsku a příjmy v EU-15, nadále však přetrvávají. Odvětví zemědělství v Maďarsku bylo navíc podle údajů Eurostatu poměrně silně postiženo nedávnou celosvětovou finanční a hospodářskou krizí, v jejímž rámci zde reálné příjmy v zemědělství na pracovníka v roce 2009 zaznamenaly největší pokles v celé Unii (o přibližně 30 % v porovnání s průměrem Unie ve výši přibližně 12 %). Nižší příjmy byly spojeny s méně příznivými úvěrovými podmínkami ve srovnání s většinou zemí EU-15, a to jak v souvislosti s nominálními úrokovými sazbami, tak i s objemem úvěrových prostředků dostupných zemědělcům. Očekávanou zvýšenou aktivitu nových finančních institucí z EU-15 v Maďarsku po přistoupení zabrzdila finanční a hospodářská krize.
(5)
Ačkoli proces restituce během přechodného období pokročil, musel zejména od roku 2008 čelit problémům, a proto dosud není ukončen. Podobný vývoj byl zaznamenán také v oblasti privatizace zemědělské půdy. Nedostatek jistoty ve vlastnických právech, jakož i nedostatečné možnosti získání úvěrů a pojištění pro zemědělce ještě více oslabují maďarský trh se zemědělskou půdou a nadále brání jeho řádnému fungování.
(6)
S ohledem na tyto souvislosti lze spolu s maďarskými orgány předpokládat, že by zrušení omezení ode dne 1. května 2011 vyvolalo tlak na ceny zemědělské půdy v Maďarsku. Vzhledem k vysokému počtu účastníků, silně roztříštěné vlastnické struktuře na trhu se zemědělskou půdou, jež se po přistoupení nijak výrazně nezměnila, a převažující praxi nájmu půdy by se tento dopad pravděpodobně promítl do celého odvětví. Po skončení přechodného období proto existuje nebezpečí vážného narušení trhu se zemědělskou půdou v Maďarsku.
(7)
Z tohoto důvodu by se mělo prodloužení přechodného období uvedeného v bodě 2 kapitoly 3 přílohy X aktu o přistoupení o tři roky povolit.
(8)
Aby se trh v plném rozsahu připravil na liberalizaci, je i za nepříznivých hospodářských podmínek nadále nanejvýš důležité podporovat zlepšování faktorů, mezi něž patří možnosti získání úvěrů a pojištění pro zemědělce, jakož i restituce a privatizace zemědělské půdy během přechodného období, jak již bylo zdůrazněno v přezkumu v polovině období.
(9)
Zvýšený příliv zahraničního kapitálu na trh se zemědělskou půdou by mohl být pro tento trh v Maďarsku rovněž přínosem. Jak bylo zdůrazněno v přezkumu v polovině období, mohly by zahraniční investice do odvětví zemědělství rovněž mít dlouhodobý příznivý vliv na poskytování kapitálu a know-how, jakož i na fungování trhů s půdou a zemědělskou produktivitu. Postupné uvolnění omezení zahraničního vlastnictví během přechodného období by též přispělo k přípravě trhu na úplnou liberalizaci,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Přechodné období pro nabývání zemědělské půdy v Maďarsku uvedené v bodě 2 kapitoly 3 přílohy X aktu o přistoupení z roku 2003 se prodlužuje do dne 30. dubna 2014.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 20. prosince 2010.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2010 m. gruodžio 20 d.
kuriuo pratęsiamas pereinamasis laikotarpis dėl žemės ūkio paskirties žemės įsigijimo Vengrijoje
(Tekstas svarbus EEE)
(2010/792/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Čekijos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos stojimo sutartį,
atsižvelgdama į Čekijos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos stojimo aktą, ypač į jo X priedo 3 skyriaus 2 punktą,
atsižvelgdama į Vengrijos prašymą,
kadangi:
(1)
2003 m. Stojimo akte numatyta, kad Vengrija pagal Stojimo akto sąlygas septynerių metų po stojimo laikotarpiu, kuris baigiasi 2011 m. balandžio 30 d., gali taikyti draudimus privatiems asmenims, kurie nėra Vengrijos nuolatiniai gyventojai arba piliečiai, ir juridiniams asmenims įsigyti žemės ūkio paskirties žemės. Tai laikina išimtis dėl laisvo kapitalo judėjimo, garantuojama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 63-66 straipsniais. Šis pereinamasis laikotarpis gali būti pratęstas tik dar trejiems metams.
(2)
2010 m. rugsėjo 10 d. Vengrija paprašė pratęsti dar trejiems metams pereinamąjį laikotarpį dėl žemės ūkio paskirties žemės įsigijimo.
(3)
Pagrindinė pereinamojo laikotarpio priežastis - poreikis užtikrinti socialines ir ekonomines žemės ūkio veiklos sąlygas po to, kai Vengrijoje bus įdiegta bendroji rinka ir pereita prie bendrosios žemės ūkio politikos. Tuo visų pirma siekiama atsižvelgti į susirūpinimą, kylantį dėl žemės ūkio paskirties žemės įsigijimo liberalizavimo galimo poveikio žemės ūkio sektoriui, susijusio su pirminiais dideliais žemės kainų ir pajamų skirtumais, palyginti su Austrija, Belgija, Danija, Suomija, Prancūzija, Vokietija, Graikija, Airija, Italija, Liuksemburgu, Nyderlandais, Portugalija, Ispanija, Švedija ir Jungtine Karalyste (toliau - ES-15). Pereinamuoju laikotarpiu taip pat buvo siekiama palengvinti žemės ūkio paskirties žemės privatizavimo ir grąžinimo ūkininkams procesą; Komisija 2008 m. liepos 16 d. ataskaitoje dėl 2003 m. Stojimo sutartyje nustatytų nekilnojamojo žemės ūkio turto įsigijimo pereinamojo laikotarpio priemonių peržiūros (toliau - tarpinė peržiūra) jau pabrėžė, kaip svarbu, kad ši politika būtų įgyvendinta iki numatyto pereinamojo laikotarpio pabaigos (1).
(4)
Nepaisant to, kad Vengrijai įstojus į Europos Sąjungą, žemės kainos vis labiau artėja prie ES-15 būdingų kainų, remiantis Vengrijos pateikta informacija, žemės vidutinės kainos vis dar skiriasi 3-20 kartų. Nors žemės kainų suvienodinimas nebuvo nei numatomas, nei laikomas būtina pereinamojo laikotarpio užbaigimo sąlyga, dėl pastebimų Vengrijos ir ES-15 kainų skirtumų vis dar gali būti sudėtinga sklandžiai suvienodinti kainas. Panašiai, Vengrijos ir ES-15 žemės ūkio darbuotojų ir ūkininkų pajamų skirtumas sumažėjo, tačiau vis dar egzistuoja. Be to, remiantis Eurostato duomenimis, Vengrijos žemės ūkio sektorius buvo santykinai smarkiai paveiktas paskutinės pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės: 2009 m. Europos Sąjungoje realios žemės ūkio pajamos vienam darbuotojui labiausiai sumažėjo Vengrijoje (apie 30 %, palyginti su vidutiniškai 12 % Europos Sąjungoje). Sumažėjusių pajamų laikotarpis sutapo su paskolų blogiausių sąlygų, palyginti su sąlygomis daugumoje ES-15 šalių, laikotarpiu tiek nominaliųjų palūkanų normų, tiek ūkininkams skirtų paskolų dydžio prasme. Planuotam naujų finansinių institucijų iš ES-15 atėjimui į Vengriją po jos įstojimo sukliudė finansų ir ekonomikos krizė.
(5)
Nors pereinamuoju laikotarpiu žemės grąžinimas suaktyvėjo, ypač dideli sunkumai iškilo 2008 m. ir vėliau, todėl šis procesas dar nėra užbaigtas. Panašią tendenciją galima stebėti ir žemės ūkio paskirties žemės privatizavimo srityje. Nevisapusiškai užtikrintos nuosavybės teisės, taip pat nepakankamai išvystytos ūkininkų kreditavimo ir draudimo priemonės toliau silpnina Vengrijos žemės ūkio paskirties žemės rinką ir vis dar trukdo jai tinkamai veikti.
(6)
Atsižvelgiant į šias aplinkybes, galima numatyti (kaip tai jau numatė Vengrijos valdžios institucijos), kad apribojimų panaikinimas 2011 m. gegužės 1 d., sukeltų spaudimą žemės kainoms Vengrijoje. Be to, atsižvelgiant į didelį sektoriaus dalyvių skaičių, labai susiskaldžiusią ir nuo stojimo nedaug tepasikeitusią žemės ūkio paskirties žemės rinkos nuosavybės struktūrą, taip pat į vyraujančią tendenciją nuomotis žemę, tikėtina, kad poveikis būtų juntamas visame sektoriuje. Todėl egzistuoja pavojus, kad pasibaigus pereinamajam laikotarpiui Vengrijos žemės ūkio paskirties žemės rinka gali labai sutrikti.
(7)
Todėl Stojimo akto X priedo 3 skyriaus 2 punkte nurodytas pereinamasis laikotarpis turėtų būti pratęstas trejiems metams.
(8)
Siekiant visapusiškai parengti rinką liberalizavimui, kaip ir seniau, net ir esant nepalankioms ekonominėms aplinkybėms, visų svarbiausia yra siekti, kad būtų pagerinti tokie veiksniai, kaip ūkininkų kreditavimo ir draudimo priemonės, žemės ūkio paskirties žemės grąžinimas ir privatizavimas pereinamuoju laikotarpiu, kaip nurodyta tarpinėje peržiūroje.
(9)
Padidėję užsienio kapitalo srautai į žemės ūkio paskirties žemės rinką taip pat gali duoti naudos šiai Vengrijos rinkai. Kaip nurodyta tarpinėje peržiūroje, užsienio investicijos į žemės ūkio sektorių taip pat turėtų svarbų ilgalaikį poveikį pritraukiant kapitalą ir žinias, žemės rinkų veikimui ir žemės ūkio našumui. Pereinamuoju laikotarpiu laipsniškai mažinant apribojimus užsienio piliečiams įsigyti žemę taip pat būtų prisidedama prie rinkos parengimo visapusiškam liberalizavimui,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
2003 m. Stojimo akto X priedo 3 skyriaus 2 punkte nurodytas pereinamasis laikotarpis dėl žemės ūkio paskirties žemės įsigijimo Vengrijoje pratęsiamas iki 2014 m. balandžio 30 d.
2 straipsnis
Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Priimta Briuselyje 2010 m. gruodžio 20 d.