ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 22. března 2012,
kterým se zastavuje antidumpingové řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie
(2012/163/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Zahájení
(1)
Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 13. května 2011 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“) do Unie.
(2)
Týž den Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (3) informovala o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie do Unie a zahájila samostatné šetření.
(3)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu podaného dne 31. března 2011 Evropským institutem pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute, EiFi) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení.
1.2. Strany dotčené řízením
(4)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a také indické orgány. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(5)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
1.2.1. Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Indii
(6)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců v Indii se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely stanovení dumpingu.
(7)
S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci v Indii požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a poskytli základní informace o svém vývozu a domácím prodeji a své přesné činnosti v souvislosti s výrobou a prodejem dotčeného výrobku a jména a činnosti všech společností, které se podílely na výrobě a prodeji dotčeného výrobku v období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období šetření“) a s nimiž jsou ve spojení.
(8)
Ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení poskytlo požadované informace a se zařazením do vzorku souhlasilo celkem pět vyvážejících výrobců v Indii, včetně skupiny společností, jež jsou ve spojení. Tyto spolupracující společnosti vykázaly vývoz dotčeného výrobku do Unie v období šetření. Srovnání údajů Eurostatu o dovozu a údajů o objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, které uvedlo pro období šetření zmíněných pět spolupracujících společností, ukázalo, že úroveň spolupráce ze strany indických vyvážejících výrobců dosahovala takřka 100 %. Vzorek byl tedy vybrán na základě informací od těchto pěti vyvážejících výrobců.
(9)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byl základním kritériem pro výběr vzorku největší reprezentativní objem vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Na základě informací získaných od vyvážejících výrobců vybrala Komise vzorek tří vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie. Na základě informací pro výběr vzorku představovaly vybrané společnosti nebo skupiny během období šetření 99 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci. Bylo proto shledáno, že takový vzorek umožní omezit šetření na přiměřený počet vyvážejících výrobců, které bude možné přezkoumat ve stanovené lhůtě, a současně zajistit vysokou úroveň reprezentativnosti.
1.2.2. Výběr vzorku spolupracujících vyvážejících výrobců v Indii
(10)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byl výběr vzorku projednán s dotčenými stranami a indickými orgány. Dva vyvážející výrobci nezařazení do vzorku trvali na tom, aby do něj byli rovněž zařazeni. S ohledem na reprezentativnost navrženého vzorku, jak je uvedeno výše v 8. bodě odůvodnění, bylo rozhodnuto, že není nutné vzorek měnit nebo rozšiřovat.
1.2.3. Individuální prošetření společností, které nebyly zařazeny do vzorku
(11)
Dva spolupracující vyvážející výrobci, kteří nebyli do vzorku zařazeni, požádali o individuální prošetření a odpověděli na antidumpingový dotazník ve stanovené lhůtě.
(12)
S ohledem na závěr, že by mělo být současné antidumpingové řízení vzhledem k níže uvedeným důvodům zastaveno, nebyly žádosti o individuální prošetření dále zkoumány.
1.2.4. Výběr vzorku výrobců v Unii
(13)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění újmy.
(14)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců Unie. Tento vzorek tvořilo pět společností vybraných na základě objemu prodeje, velikosti a geografické polohy v rámci Unie z patnácti výrobců Unie, kteří byli známi před zahájením šetření. Tyto společnosti představovaly 37 % celkové odhadované výroby Unie v období šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení řízení. Žádná ze zúčastněných stran nevznesla proti navrženému vzorku sestávajícímu z pěti společností žádnou námitku.
(15)
Jeden z pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku posléze svou spolupráci ukončil. Zbývající čtyři společnosti zařazené do vzorku představovaly 31 % celkové odhadované výroby Unie v období šetření. Vzorek byl proto považován jako reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
1.2.5. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(16)
S ohledem na potenciálně velký počet dovozců zapojených do řízení se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku dovozců. Ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili dva dovozci. Vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří se přihlásili, bylo rozhodnuto výběr vzorku neprovádět.
1.3. Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(17)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o kterých je známo, že mají na věci zájem, a všem dalším stranám, které se přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení. Dotazníky byly tedy zaslány vyvážejícím výrobcům v Indii zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím dovozcům v Unii a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká.
(18)
Odpovědi poskytli vyvážející výrobci zařazení do vzorku a čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku. Na dotazník neodpověděl žádný z dovozců nebo uživatelů.
(19)
Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které zúčastněné strany poskytly a které považovala za nezbytné pro stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie.
(20)
Jedna ze zúčastněných stran namítla, že jeden z vyvážejících výrobců vznesl příliš mnoho požadavků na důvěrnost a neposkytl dostatečně relevantní veřejnou verzi svých odpovědí na dotazník. Informace zaslané touto společností by proto neměly být brány v úvahu a společnost by měla být v rámci šetření považována za nespolupracující stranu.
(21)
Nedůvěrná verze odpovědí tohoto vyvážejícího výrobce sestávající z úvodních odpovědí a doplněné verze založené na písemném upozornění však byla opětovně posouzena a uznána za dostatečně úplnou na to, aby mohla být považována za relevantní veřejnou odpověď. Uvedená námitka byla proto zamítnuta.
(22)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách následujících společností:
Výrobci v Unii:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Itálie,
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Itálie,
-
Ugivis S.A., Belley, Francie.
Vyvážející výrobci v Indii:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, okres Thane, Maháráštra,
-
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd., Vasai (východ), okres Thane, Maháráštra,
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmadábád, Gudžarát.
1.4. Období šetření
(23)
Šetření dumpingu a újmy probíhalo v období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011. Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(24)
Dotčeným výrobkem jsou spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli pocházející z Indie, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70.
2.2. Obdobný výrobek
(25)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii, jakož i výrobek, který výrobní odvětví v Unii vyrábí a prodává na trhu Unie, mají tytéž základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti i stejná základní užití. Proto byly ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považovány za obdobné.
3. DUMPING
3.1. Běžná hodnota
(26)
Pro stanovení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve stanovila, zda byl obdobný výrobek vyvážejících výrobců v Indii zařazených do vzorku prodáván nezávislým odběratelům na domácím trhu v reprezentativním objemu, tj. zda celkový objem takového prodeje představoval během období šetření nejméně 5 % jejich celkového objemu vývozu do Unie.
(27)
V případě jednoho vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku bylo zjištěno, že nerealizoval žádný reprezentativní prodej obdobného výrobku na domácím trhu. Pro tohoto vyvážejícího výrobce musela být běžná hodnota stanovena na základě čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
3.1.1. Spolupracující vyvážející výrobci zařazení do vzorku s reprezentativním celkovým objemem prodeje na domácím trhu
(28)
V případě vyvážejících výrobců zařazených do vzorku s reprezentativním celkovým domácím prodejem Komise následně určila ty typy výrobku prodávané vyvážejícími výrobci na domácím trhu, které byly shodné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(29)
Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval 5% nebo více z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(30)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej dotčených společností mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Tento přezkum proběhl tak, že byl pro každý typ výrobku stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(31)
Pokud objem prodeje daného druhu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou výrobním nákladům nebo přesahující výrobní náklady představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto druhu a pokud vážená průměrná cena tohoto druhu byla rovna výrobním nákladům nebo je převyšovala, byla běžná hodnota založena na skutečných cenách na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový.
(32)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(33)
Pro typy výrobků neprodávané v reprezentativních množstvích na domácím trhu musela být běžná hodnota stanovena na základě čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Za tímto účelem byly prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí připočteny k vlastním průměrným výrobním nákladům vývozce na konkrétní typ výrobku během období šetření. V souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly procentní podíl prodejních, správních a režijních nákladů a ziskové rozpětí založeny na váženém průměru prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí u prodeje každého typu výrobku, který příslušný vyvážející výrobce uskutečnil v běžném obchodním styku.
3.1.2. Spolupracující vyvážející výrobci zařazení do vzorku bez reprezentativního celkového objemu prodeje na domácím trhu
(34)
Pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který nedosáhl reprezentativního objemu domácího prodeje, byla běžná hodnota stanovena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení tak, že se k vlastním výrobním nákladům společnosti na obdobný výrobek přičetly prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí přepočtené na typ výrobku v období šetření. V souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly procentní podíl prodejních, správních a režijních nákladů a ziskové rozpětí založeny na váženém průměru prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí u prodeje každého typu výrobku, který vyvážející výrobce uskutečnil v běžném obchodním styku.
3.2. Vývozní cena
(35)
V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byly vývozní ceny stanoveny podle cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba za dotčený výrobek zaplatit.
3.3. Srovnání
(36)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(37)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(38)
Na tomto základě byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, námořní dopravu a pojištění, nákladů na manipulaci, nakládku a vedlejších nákladů, nákladů na balení, na úvěry, slevy neuvedené na faktuře a na provize, pokud byly použitelné a odůvodněné.
3.4. Dumpingová rozpětí
3.4.1. Pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku
(39)
U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu dotčeného výrobku vyváženého do Unie srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(40)
Na základě výše uvedené metodiky byla dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením stanovena takto:
Podnik
Dumpingové rozpětí
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Je však třeba uvést, že vyvážející výrobce v Indii, u něhož dumping zjištěn nebyl, představoval 87 % indického vývozu do Unie.
(42)
Na základě své analýzy písemného upozornění Komise vypočítal žadatel 25% rozdíl mezi běžnou hodnotou stanovenou pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, u nichž byl zjištěn dumping, a pro společnost, u níž dumping zjištěn nebyl. Žadatel tvrdil, že na konkurenceschopném trhu nemůže takový rozdíl existovat a že pro odvětví spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli je nerealistický. Žadatel navíc uvedl, že vyvážející výrobce, u něhož nebyl zjištěn dumping, si opatřoval korozivzdorný ocelový šrot od společností v Unii, které jsou ve spojení, a že v důsledku toho nebyly nákupní ceny této suroviny směrodatné pro určení výrobních nákladů.
(43)
Běžná hodnota pro spolupracujícího vývozce, u něhož nebyl zjištěn dumping, byla stanovena na základě jeho výrobních nákladů na určitý typ výrobku, které byly nižší než u jiných vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. To je způsobeno především skutečností, že první z uvedených společností sama vyrábí korozivzdornou ocel z korozivzdorného ocelového šrotu a je proto plně integrovaná a využívá úspor z rozsahu, zatímco jiní vyvážející výrobci nakupují válcovaný drát z korozivzdorné oceli, který je hlavní surovinou pro výrobu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli, na otevřeném trhu, a to rovněž od spolupracujícího vývozce, u něhož nebyl zjištěn dumping.
(44)
Běžná hodnota pro spolupracující vyvážející výrobce, u nichž byl zjištěn dumping, byla určena převážně na základě domácích prodejních cen příslušného typu výrobku. V Indii existuje na domácím trhu pouze omezená konkurence a spolupracující vývozce, u něhož nebyl zjištěn dumping, prodával v době šetření na domácím trhu pouze nereprezentativní množství výrobku.
(45)
Pokud jde o opatřování korozivzdorného ocelového šrotu ze strany vyvážejícího výrobce, u něhož nebyl zjištěn dumping, šetření ukázalo, že tato společnost obdržela šrot jak od dodavatelů ve spojení, tak od dodavatelů, kteří ve spojení nejsou, přičemž druzí jmenovaní reprezentovali 70 % získaného množství. Úrovně nákupních cen u obou typů opatřování byly srovnatelné, a to i při zohlednění třídy šrotu.
(46)
V důsledku toho se potvrzuje určení běžné hodnoty u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a námitky žadatele se zamítají.
3.4.2. Pro ostatní spolupracující vyvážející výrobce
(47)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezahrnutých do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí vypočtené pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku stanoveno na 24,6 % z ceny CIF na hranicích Unie před proclením.
(48)
Poté, co byl zveřejněn záměr Komise řízení ukončit, trval jeden spolupracující indický vyvážející výrobce na tom, aby byla přijata jeho žádost o individuální šetření, přičemž argumentoval tím, že dumpingové rozmezí zveřejněné pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, neodráželo jeho situaci.
(49)
Žádost o individuální šetření Komise doposud neposoudila, jelikož v případě zastavení řízení by již určení rozmezí nepředstavovalo problémem.
3.4.3. Pro nespolupracující vyvážející výrobce
(50)
Pokud jde o všechny ostatní vývozce v Indii, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Celkové množství vývozu uvedené v odpovědích obdržených při výběru vzorku od všech spolupracujících vyvážejících výrobců bylo porovnáno s celkovým dovozem z Indie, který byl zjištěn ze statistik Eurostatu. Zjištěný podíl spolupráce činil 97 %. Na tomto základě byla úroveň spolupráce považována za vysokou. Bylo proto považováno za vhodné stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce na úrovni odpovídající průměrnému dumpingovému rozpětí stanovenému pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Dostupné informace vskutku svědčí o tom, že průměrné vývozní ceny nespolupracujících vývozců v Indii v období šetření byly v souladu s cenami zjištěnými u spolupracujících vyvážejících výrobců. Navíc nic nenasvědčuje tomu, že by se v případě nespolupracujících vyvážejících výrobců běžné hodnoty lišily.
(51)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu stanovena na 24,6 % ceny CIF na hranice Unie před proclením.
4. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
4.1. Výroba v Unii
(52)
K zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(53)
Na tomto základě byla celková výroba Unie v období šetření odhadnuta na přibližně 52 000 tun. Tento údaj zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovaný objem výroby výrobců, kteří se v rámci tohoto řízení nepřihlásili.
(54)
Jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění, u výrobců v Unii, kteří se účastnili šetření, byl proveden výběr vzorku. Z 15 výrobců Unie, kteří poskytli data před zahájením řízení, byl vybrán vzorek pěti společností. Následně, jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění, se jedna společnost rozhodla, že nebude v rámci šetření spolupracovat. Zbývající spolupracující společnosti zařazené do vzorku představovaly přibližně 32 % celkové odhadované výroby Unie v období šetření a byly uznány za reprezentativní pro příslušné odvětví Unie.
4.2. Výrobní odvětví Unie
(55)
Má se za to, že všichni známí výrobci v Unii uvedení v 52. bodě odůvodnění tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude se na ně dále odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“.
5. ÚJMA
5.1. Úvod
(56)
Při vyhodnocování podstatných faktorů újmy byly použity také příslušné dovozní statistiky Eurostatu, údaje poskytnuté v podnětu a údaje shromážděné od výrobců v Unii před a po zahájení šetření, a to včetně ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(57)
Analýza újmy s ohledem na makroekonomické údaje, jako je kapacita výroby, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a produktivita, je založena na údajích celého výrobního odvětví Unie.
(58)
Analýza újmy s ohledem na mikroekonomické údaje, jako jsou ceny transakcí, ziskovost, peněžní toky, investice a návratnost investic, schopnost získávat kapitál, zásoby a mzdy, je založena na údajích celého výrobního odvětví Unie.
(59)
Čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku byli zařazeni do vzorku rovněž v případě přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření týkajících se dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z Číny a Tchaj-wanu, jenž byl ukončen dne 7. ledna 2012 (4). V rámci tohoto přezkumu byla do vzorku zařazena jedna další společnost, která v rámci současného šetření do vzorku zařazena nebyla. Vzhledem k tomu, že doba vyhrazená na analýzu újmy se překrývá s obdobím přezkumu před pozbytím platnosti, jsou údaje za roky 2008 a 2009 s výjimkou údajů jedné společnosti identické. Zveřejnění údajů za roky 2008 a 2009 by umožnilo dospět k údajům společnosti, která nebyla v aktuálním případě do vzorku zařazena. Proto byly mikroukazatele, jako jsou zásoby, mzdy, investice, peněžní toky, návratnost investic a ziskovost, indexovány.
5.2. Spotřeba v Unii
(60)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje v Unii uskutečněného subjekty výrobního odvětví Unie uvedených v podnětu a prověřených odpověďmi na výběrové dotazníky a ověřenými údaji získanými od výrobců zařazených do vzorku. Navíc byl zohledněn také objem dovozu založený na údajích Eurostatu za posuzované období.
(61)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 1
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba Unie (v tunách)
120 598
101 143
122 345
131 457
Index (2008 = 100)
100
84
101
109
Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(62)
Během posuzovaného období vzrostla celková spotřeba na trhu EU o 9 %. V letech 2008 a 2009 došlo k dramatickému poklesu o 16 %, údajně v důsledku celosvětového negativního dopadu hospodářské krize na trh, načež se spotřeba v letech 2009 a 2010 opět zvýšila o 21 % a o dalších 7 % mezi rokem 2010 a obdobím šetření.
5.3. Dovoz z Indie
(63)
Během posuzovaného období se dovoz z Indie do Unie vyvíjel takto:
Tabulka 2
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu z Indie (v tunách)
14 546
18 883
21 914
24 072
Index (2008 = 100)
100
130
151
165
Podíl na trhu
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Index (2008 = 100)
100
155
149
152
Zdroj: Eurostat a odpovědi vyvážejících výrobců na dotazník
(64)
Během posuzovaného období vzrostl dovoz z Indie o celých 65 %. Tento nárůst byl nejvýraznější v letech 2008-2009, kdy dovoz skokově narostl o 30 % a spotřeba poklesla o 16 %. Meziročně se dovoz z Indie i nadále zvyšoval, a to o 16 % v roce 2010 a o 10 % v období šetření.
5.4. Ceny dovozu a cenové podbízení
Tabulka 3
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná cena (EUR/t)
3 531
2 774
2 994
3 216
Index (2008 = 100)
100
79
85
91
Zdroj: Eurostat a odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(65)
Průměrné ceny dovozu z Indie se během posuzovaného období snížily celkově o 9 % To vysvětluje nárůst podílu Indie na trhu z 12,1 % na 18,3 % za stejné období K největšímu nárůstu došlo v letech 2008 a 2009, kdy indičtí vývozci získali více než šest procentních bodů podílu na trhu.
(66)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z Indie prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(67)
Toto cenové srovnání bylo provedeno u jednotlivých typů obchodů na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na cenové podbízení v rozmezí od 3 % do 13 %. V tomto ohledu je třeba podotknout, že vyvážející výrobce v Indii, u kterého dumping zjištěn nebyl, měl nejvyšší rozpětí podbízení.
5.5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(68)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení vlivu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zhodnocení všech ekonomických ukazatelů stanovených pro výrobní odvětví Unie pro analyzované období.
5.5.1. Výrobní kapacita, výroba a vytížení kapacity
Tabulka 4
2008
2009
2010
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
69 514
56 396
62 213
51 800
Index (2008 = 100)
100
81
89
75
Výrobní kapacita (v tunách)
140 743
127 200
128 796
111 455
Index (2008 = 100)
100
90
92
79
Index využití kapacity
49 %
44 %
48 %
46 %
Index (2008 = 100)
100
90
98
94
Zdroj: výrobní odvětví Unie celkem
(69)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba značně klesla, a to o 25 %. Zároveň se snížením poptávky poklesla výroba v roce 2009 prudce o 19 %, načež v roce 2010 vzrostla o přibližně 10 %. Během období šetření se výroba v Unii v porovnání s předchozím rokem opětovně snížila o přibližně 17 %, a to přesto, že se spotřeba v Unii zvýšila o 7 %.
(70)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila přibližně o 21 %. Využití kapacity v posuzovaném období rovněž značně pokleslo a trvale zůstávalo pod hranicí 50 %.
5.5.2. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka 5
2008
2009
2010
Období šetření
Objem prodeje (tunách)
56 042
44 627
45 976
48 129
Index (2008 = 100)
100
80
82
86
Podíl na trhu
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Index (2008 = 100)
100
95
81
79
Zdroj: výrobní odvětví Unie celkem
(71)
V kontextu zvyšující se spotřeby (+9 %) se objem prodeje obdobných výrobků prodávaných prvnímu nezávislému odběrateli v Unii snížil v posuzovaném období o 14 %. V důsledku toho se podíl na trhu propadl ze 46,5 % v roce 2008 na 36,6 % v období šetření. Po prudkém propadu v roce 2009 (-20 %) se objemu prodeje v roce 2010 a v období šetření mírně zvýšil.
5.5.3. Růst
(72)
Spotřeba v Unii vzrostla v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření o 9 % Objem prodeje se však za stejnou dobu snížil o 14 % a podíl na trhu výrobního odvětví Unie o 21 %. Ve stejném období se dovoz z Indie značně zvýšil, a to o 65 %.
5.5.4. Zaměstnanost
Tabulka 6
2008
2009
2010
IP
Počet zaměstnanců
1 007
863
821
761
Index (2008 = 100)
100
86
82
76
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
Index (2008 = 100)
100
95
110
99
Zdroj: výrobní odvětví Unie celkem
(73)
Kvůli zmenšující se činnosti výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období odpovídajícím způsobem snížil i počet zaměstnanců o 24 %. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření se náklady na pracovní sílu zvýšily o 6 % na zaměstnance.
(74)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výkon na osobu a na rok, klesla v posuzovaném období mírně o 2 %. Své nejnižší hodnoty dosáhla v roce 2009, načež se až do období šetření zvyšovala.
5.5.5. Průměrné ceny jednotky v Unii
Tabulka 7
2008
2009
2010
Období šetření
Cena jednotky v EU pro nezávislé odběratele (EUR za tunu)
4 336
2 792
3 914
4 244
Index (2008 = 100)
100
64
90
98
Zdroj: odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(75)
Průměrné prodejní ceny se v posuzovaném období snížily o 2 %. V roce 2009 bylo výrobní odvětví Unie donuceno snížit své prodejní ceny o 36 %, a to v souvislosti s hospodářským poklesem a prudkým snížením dovozních cen z Indie (-21 %). Během roku 2010 a v průběhu období šetření se prodejní ceny výrobního odvětví Unie opět zvýšily.
(76)
Šetření ukázalo, že snížení prodejních cen v roce 2009 odráželo snížení nákladů, které se ve srovnání s úrovněmi z roku 2008 propadly o 18 %. Toto snížení nákladů pramenilo zejména ze snížení cen surovin, zejména pak u niklu, který má nestabilní cenovou dynamiku. Výrobní odvětví Unie však bylo s ohledem na expanzi levného dovozu z Indie v roce 2009 nuceno snížit své prodejní ceny o více, než představovalo snížení nákladů.
5.5.6. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
Tabulka 8
2008
2009
2010
IP
Ziskovost prodeje EU (v % čistého prodeje)
Index (2008 = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Peněžní tok
Index (2008 = 100)
- 100
-1 827
-40
171
Investice (EUR)
Index (2008 = 100)
100
29
59
6
Návratnost investic
Index (2008 = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(77)
Šetření ukázalo, že ačkoliv snížení cen částečně odráželo snížení nákladů, ceny ve výrobním odvětví Unie byly pod tlakem dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie. Ziskovost výrobního odvětví Unie měla od počátku posuzovaného období negativní tendenci. Zejména v roce 2009 bylo výrobní odvětví Unie s ohledem na expanzi levného dovozu z Indie nuceno snížit své prodejní ceny o více, než představovalo snížení nákladů. To vedlo v daném roce k výraznému snížení ziskovosti. V roce 2010 a v období šetření se ziskovost zlepšila, avšak stále zůstala negativní.
(78)
Peněžní tok, který reprezentuje schopnost odvětví samofinancovat svou činnost, se vyvíjel v podobném duchu jako ziskovost. Své nejnižší úrovně dosáhl v roce 2009, načež vykázal rostoucí tendenci a v období šetření se změnil na pozitivní.
(79)
Po investicích do výroby spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli v roce 2008 se v posuzovaném období investice snížily přibližně o 94 %. Návratnost investic prošla podobně negativním vývojem, když kopírovala negativními výsledky výrobního odvětví Unie v posuzovaném období a zůstala i nadále negativní.
(80)
Vývoj ziskovosti, peněžního toku a nízká úroveň investic poukazují na skutečnost, že výrobci v EU zařazení do vzorku mohli mít potíže se získáváním kapitálu.
5.5.7. Stav zásob
Tabulka 9
2008
2009
2010
Období šetření
Konečný stav zásob ve výrobním odvětví Unie
Index (2008 = 100)
100
92
100
103
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(81)
Stav zásob výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku během posuzovaného období vzrostl o 3 %. V roce 2009 se úroveň konečného stavu zásob snížila o 8 %; následně se v roce 2010 snížila o 8 % a v období šetření o 3 %.
5.5.8. Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(82)
Je třeba připomenout, že u největšího indického vyvážejícího výrobce, který v období šetření představoval 87 % indického vývozu, nebyl dumping zjištěn. Dumpingový dovoz tudíž představoval 13 % celkového objemu dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli dovážených z Indie do Unie. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu z Indie lze dopad skutečných rozpětí dumpingu na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
5.6. Závěr ohledně újmy
(83)
Šetřením bylo prokázáno, že se většina ukazatelů újmy, jako je výroba (-25 %), využití kapacity (-6 %), objem prodeje (-14 %), podíl na trhu (-21 %) a zaměstnanost (-24 %) v posuzovaném období zhoršila. V kontextu rostoucí spotřeby se jak objem prodeje, tak podíl na trhu snížily. Objem prodeje se mírně zvýšil v roce 2010 a v období šetření, kdy byl srovnatelný s rokem 2009; výrobní odvětví Unie však nebylo schopno získat zpět svůj podíl na trhu s ohledem na expanzi dovozu z Indie, který v posuzovaném období vytrvale rostl, a to při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie neustále vykazovaly cenové podbízení.
(84)
Dále byly významně dotčeny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál.
(85)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
6.1. Úvod
(86)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Vedle dumpingového dovozu byly přezkoumány i jiné známé činitele, jež by mohly výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
(87)
Je třeba připomenout, že u největšího indického vyvážejícího výrobce uvedeného ve 40 a 41 bodu odůvodnění, který v období šetření představoval 87 % indického vývozu, nebyl dumping zjištěn. Dumpingové ceny se tudíž v období šetření týkaly pouhých 13 % dovozu dotčeného výrobku z Indie do Unie. Podíl tohoto dumpingového dovozu na trhu představoval v období šetření 2 %.
6.2. Účinek dumpingového dovozu
(88)
Šetření prokázalo, že se spotřeba Unie v posuzovaném období zvýšila o 9 %, přičemž se objem prodeje výrobního odvětví unie snížil o 14 % a podíl na trhu poklesl o 21 %.
(89)
Pokud jde o ceny, bylo zjištěno, že průměrné dovozní ceny dumpingového dovozu lze v porovnání s průměrnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie na unijním trhu považovat za projev cenového podbízení. Byly však přibližně o 12 % vyšší, než ceny indických společností, u nichž dumping zjištěn nebyl.
(90)
Z výše uvedeného se zdá vyplývat, že omezený objem dumpingového dovozu z Indie, který se vyznačoval vyššími cenami než nedumpingový dovoz, mohl mít na zhoršení situace výrobního odvětví Unie velmi omezený nebo dokonce bezvýznamný vliv.
6.3. Účinky jiných činitelů
6.3.1. Nedumpingový dovoz z Indie
(91)
Celkový objem dovozu z Indie se v posuzovaném období zásadně zvýšil o 65 %, čímž jeho podíl na trhu vzrostl z 12,1 % na 18,3 %. Jak bylo nicméně vysvětleno výše, nedumpingový dovoz představoval v období šetření 87 % celkového objemu indického vývozu, což odpovídá v období šetření 15% podílu na trhu, v porovnání s 2% podílem dumpingového dovozu z Indie na trhu ve stejném období.
(92)
Ceny dovozu z Indie se v posuzovaném období snížily celkem o 9 %, přičemž byly vždy nižší než ceny dovozu ze zbytku světa a prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Za zmínku však stojí skutečnost, že průměrné ceny nedumpingového dovozu se ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie vyznačovaly větší mírou cenového podbízení než průměrné ceny dumpingového dovozu, jak je vysvětleno v 89 bodě odůvodnění.
6.3.2. Dovoz z ostatních třetích zemí
Tabulka 10
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu z jiných třetích zemí v tunách
50 010
37 633
54 454
59 255
Index (2008 = 100)
100
75
109
118
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Index (2008 = 100)
100
90
107
109
Průměrné ceny dovozu z jiných třetích zemí EUR/t
5 380
5 236
5 094
5 234
Index (2008 = 100)
100
97
95
97
Objem dovozu z Malajsie (v tunách)
13 712
9 810
9 611
9 966
Podíl dovozu z Malajsie na trhu
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Průměrná cena dovozu z Malajsie v EUR/t
4 203
2 963
3 324
3 633
Objem dovozu z Filipín (v tunách)
7 046
5 406
15 576
18 149
Podíl dovozu z Filipín na trhu
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Průměrná cena dovozu z Filipín v EUR/t
4 645
3 474
3 714
3 912
Objem dovozu z Čínské lidové republiky (v tunách)
2 332
2 452
3 217
3 288
Podíl dovozu z Čínské lidové republiky na trhu
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Průměrná cena dovozu z Čínské lidové republiky v EUR/t
4 004
4 561
5 272
5 648
Objem dovozu z Tchaj-wanu (v tunách)
4 304
3 703
6 451
6 640
Podíl dovozu z Tchaj-wanu na trhu
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Průměrná cena dovozu z Tchaj-wanu v EUR/t
5 092
4 719
4 755
4 943
Zdroj: Eurostat
(93)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z jiných třetích zemí do Unie zvýšil v posuzovaném období o 18 %. Zároveň se průměrné dovozní ceny v posuzovaném období snížily přibližně o 3 % a podíl uvedeného výrobku na trhu vzrostl přibližně o 9 %.
(94)
Od 19 listopadu 2005 platí antidumpingová opatření na dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a z Tchaj-wanu. Navzdory uvedeným opatřením došlo v posuzovaném období k výraznému nárůstu objemu dovozu z těchto dvou zemí, ačkoliv jeho podíl na trhu zůstal v období šetření spíše skromný, a to 2,5 % a 5,1 % Dalšími významnými zdroji dovozu jsou Filipíny a Malajsie. V posuzovaném období výrazně vzrostl zejména dovoz z Filipín, čímž se jeho podíl na trhu zvýšil z 5,8 % v roce 2008 na 13,8 % v období šetření.
(95)
Pokud jde o Malajsii, byl vývoj v posuzovaném období sestupný, nicméně dovoz z Malajsie stále představoval v období šetření 7,6 % podílu na trhu Objem dovozu z Filipín se v posuzovaném období výrazně zvýšil. Avšak jak vyplynulo ze šetření, byla průměrná dovozní cena z Filipín mnohem vyšší (konkrétně o 20 %), než průměrná cena indických spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli.
(96)
Pokud jde o dovozní ceny, zůstaly celkově průměrné ceny dovozu z jiných třetích zemí v posuzovaném období poměrně stabilní a byly vždy vyšší než průměrná cena výrobního odvětví Unie a průměrné ceny dovozu z Indie.
(97)
Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k závěru, že dovoz z jiných třetích zemí nezpůsobil podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
6.3.3. Hospodářská krize
(98)
Hospodářská krize částečně vysvětluje snížení spotřeby Unie v roce 2009. Je však záhodno poznamenat, že navzdory 16 % poklesu spotřeby v roce 2009 došlo ke 30 % nárůstu dovozu z Indie.
(99)
V roce 2010 a v období šetření spotřeba Unie vzrostla současně se všeobecným hospodářským oživením. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se však zvýšil pouze mírně - o 3 % v roce 2010 a o 4,7 % v období šetření Pro srovnání dovoz z Indie ve stejných obdobích meziročně vzrostl o 16 % a o 10 %.
(100)
Za běžných hospodářských podmínek a v případě neexistence silného cenového tlaku a vyšších úrovní dovozu z Indie by se výrobní odvětví Unie mohlo potýkat s určitými problémy při vyrovnávání se s poklesem spotřeby a zvýšením fixních nákladů na jednotku kvůli nižšímu využití kapacity. Avšak levné dovozy z Indie, u kterých většinou dumping zjištěn nebyl, zesílily účinky hospodářského propadu a dokonce ani během všeobecného hospodářského oživení nebylo výrobní odvětví Unie schopno se zotavit a získat zpět svůj podíl na trhu, o který přišlo na úkor dovozu z Indie.
(101)
Přestože tedy není vyloučeno, že hospodářská krize v letech 2008-2009 mohla přispět ke zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie, nelze tvrdit, že měla podstatný dopad na újmu, kterou toto výrobní odvětví Unie utrpělo.
6.3.4. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku
Tabulka 12
2008
2009
2010
Období šetření
Objem vývozu v tunách
967
689
933
884
Index (2008 = 100)
100
71
97
91
Jednotková prodejní cena v eurech
4 770
3 060
4 020
4 313
Index (2008 = 100)
100
64
84
90
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(102)
Během posuzovaného období klesl objem vývozu uskutečněného výrobním odvětvím Unie zařazeným do vzorku o 9 %, přičemž jednotková prodejní cena poklesla o 10 %. Ačkoliv nelze vyloučit, že negativní vývoj výkonnosti vývozu mohl mít na výrobní odvětví Unie dodatečný negativní dopad, má se za to, že vzhledem k nízkému objemu vývozu v porovnání s prodejem na trhu Unie nebyl tento dopad s ohledem na zjištěnou újmu podstatný.
6.4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(103)
Výše uvedená analýza prokázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného dovozu pocházejícího z Indie i jeho podíl na trhu. Bylo rovněž zjištěno, že v rámci tohoto dovozu bylo ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie zjištěno cenové podbízení.
(104)
S ohledem na zjištění, že největší vyvážející výrobce v Indii, který v období šetření představoval 87 % indického dovozu do Unie, nevyvážel spojovací prostředky z korozivzdorné oceli za dumpingové ceny, se však usuzuje, že nelze dostatečně stanovit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem, který představoval pouhých 13 % celkového objemu dovezeného z Indie, a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Skutečně nelze tvrdit, že dumpingový indický dovoz mohl způsobit újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a to s ohledem na jeho omezený objem a velmi omezený podíl na trhu (2 %) a skutečnost, že jeho ceny byly v průměru o 12 % vyšší, než v případě nedumpingového dovozu.
(105)
Analýza dalších známých faktorů, které mohly způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, včetně nedumpingového dovozu, dovozu z jiných třetích zemí, hospodářské krize a vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku, ukázala, že újma, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, se zdá být způsobena nedumpingovým dovozem z Indie, který v období šetření představoval 87 % veškerého indického dovozu do Unie a jehož cena byla značně nižší než v případě dumpingového dovozu.
7. ZASTAVENÍ ANTIDUMPINGOVÉHO ŘÍZENÍ
(106)
Vzhledem k tomu, že neexistuje podstatná příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, má se za to, že antidumpingová opatření jsou zbytečná a toto antidumpingové řízení by proto mělo být zastaveno v souladu s čl. 9 odst. 2 základního nařízení.
(107)
Žadatel a všechny ostatní zúčastněné strany o tom byli informováni a dostali příležitost vyjádřit své stanovisko. Obdržená stanoviska nic nezměnila na závěru, že stávající antidumpingové řízení by mělo být zastaveno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Antidumpingové řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70, pocházejících z Indie, se zastavuje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 22. března 2012.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2012 m. kovo 22 d.
kuriuo nutraukiamas antidempingo tyrimas dėl tam tikrų Indijos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių importo
(2012/163/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį,
pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
1. DARBO TVARKA
1.1. Inicijavimas
(1)
2011 m. gegužės 13 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) Europos Komisija (toliau - Komisija) paskelbė pranešimą apie antidempingo tyrimo dėl tam tikrų į Sąjungą importuojamų Indijos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių (toliau - nagrinėjamasis produktas) inicijavimą (toliau - pranešimas apie inicijavimą).
(2)
Tą pačią dieną pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3) Komisija paskelbė apie antisubsidijų tyrimo dėl tam tikrų į Sąjungą importuojamų Indijos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių inicijavimą ir pradėjo atskirą tyrimą.
(3)
Antidempingo tyrimas pradėtas 2011 m. kovo 31 d. gavus Europos pramoninių tvirtinimo detalių instituto (EiFi) (toliau - skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 25 proc. visų Sąjungoje pagaminamų tam tikrų nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių, vardu pateiktą skundą. Skunde pateikti šio produkto dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.
1.2. Su tyrimu susijusios šalys
(4)
Apie tyrimo inicijavimą Komisija oficialiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems gamintojams, žinomiems importuotojams, žinomiems susijusiems naudotojams ir Indijos valdžios institucijoms. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą.
(5)
Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios konkrečias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
1.2.1. Eksportuojančių Indijos gamintojų atranka
(6)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį eksportuojančių Indijos gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą numatyta pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį atlikti atranką dempingui nustatyti.
(7)
Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), Indijos eksportuojančių gamintojų buvo prašoma per 15 dienų po tyrimo inicijavimo dienos pranešti apie save ir pateikti pagrindinę informaciją apie 2010 m. balandžio 1 d. - 2011 m. kovo 31 d. (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL) vykdytą eksportą ir pardavimą vidaus rinkoje, tikslią veiklą, susijusią su nagrinėjamojo produkto gamyba ir pardavimu, ir visų jų susijusių bendrovių, susijusių su nagrinėjamojo produkto gamyba ir pardavimu, pavadinimus ir veiklą.
(8)
Iš viso penki eksportuojantys Indijos gamintojai, įskaitant susijusių bendrovių grupes, per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinkti. Šios bendradarbiaujančios bendrovės nurodė eksportavusios nagrinėjamąjį produktą į Sąjungą tiriamuoju laikotarpiu. Palyginus Eurostato importo duomenis ir nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą per tiriamąjį laikotarpį apimtį, apie kurį pranešė penkios bendradarbiaujančios bendrovės, matyti, kad bendradarbiavo beveik 100 proc. Indijos eksportuojančių gamintojų. Todėl atranka atlikta remiantis šių penkių eksportuojančių gamintojų pateikta informacija.
(9)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalimi, bendrovės atrinktos pagal didžiausią tipišką nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimtį, kurią buvo galima tinkamai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Remdamasi eksportuojančių gamintojų pateikta informacija Komisija atrinko šešis eksportuojančius gamintojus arba eksportuojančių gamintojų grupes, kurių eksporto į Bendriją apimtis buvo didžiausias. Remiantis atrankos informacija, atrinktos bendrovės arba grupės į Sąjungą per TL eksportavo apie 99 proc. visos bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų nurodytos nagrinėjamojo produkto apimties. Todėl manyta, kad atrinkus šias bendroves būtų tiriamas pagrįstas eksportuojančių gamintojų, kuriuos būtų galima išnagrinėti per turimą laikotarpį užtikrinant aukštą dalyvavimo lygį, skaičius.
1.2.2. Bendradarbiaujančių eksportuojančių Indijos gamintojų atranka
(10)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalimi, dėl atrinktų gamintojų konsultuotasi su susijusiomis šalimis ir Indijos valdžios institucijomis. Du neatrinkti eksportuojantys gamintojai reikalavo juos taip pat įtraukti į atranką. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad, kaip minėta 8 konstatuojamojoje dalyje, atrinktos tipiškos bendrovės, nuspręsta, kad nėra būtina atrinkti daugiau bendrovių ar keisti jau atrinktas.
1.2.3. Individualus neatrinktų bendrovių nagrinėjimas
(11)
Du neatrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai prašė taikyti individualų nagrinėjimą ir iki nustatyto termino atsiuntė užpildytą antidempingo klausimyną.
(12)
Atsižvelgiant į išvadą, kad šis antidempingo tyrimas turėtų būti nutrauktas dėl toliau paminėtų priežasčių, individualaus nagrinėjimo prašymai nebuvo toliau nagrinėjami.
1.2.4. Sąjungos gamintojų atranka
(13)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį Sąjungos gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsniu atlikti atranką žalai nustatyti.
(14)
Komisija pranešime apie inicijavimą paskelbė, kad laikinai atrinko tam tikrus Sąjungos gamintojus. Iš 15 prieš pradedant tyrimą žinomų Sąjungos gamintojų remiantis jų pardavimo apimtimi, bendrovės dydžiu ir geografine padėtimi Sąjungoje atrinktos penkios bendrovės. Jų per TL pagaminto produkto kiekis sudarė apie 37 proc. viso apytikriai apskaičiuoto Sąjungoje pagaminto produkto kiekio. Suinteresuotosios šalys buvo paragintos susipažinti su byla ir per 15 dienų po šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje pateikti pastabas dėl šio pasirinkimo tinkamumo. Nė viena suinteresuotoji šalis neprieštaravo šių penkių bendrovių atrinkimui.
(15)
Vėliau vienas iš penkių atrinktų Sąjungos gamintojų bendradarbiauti atsisakė. Likusių keturių atrinktų bendrovių per TL pagaminto produkto kiekis sudarė apie 31 proc. viso apytikriai apskaičiuoto Sąjungoje pagaminto produkto kiekio, todėl atrinktos bendrovės laikytos tipiškais Sąjungos gamintojais.
1.2.5. Nesusijusių importuotojų atranka
(16)
Atsižvelgiant į galimai didelį tyrime dalyvaujančių importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsniu atlikti importuotojų atranką. Du importuotojai per pranešime apie inicijavimą nurodytą laikotarpį pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinkti. Atsižvelgiant į nedidelį skaičių importuotojų, kurie pranešė apie save, nuspręsta atrankos netaikyti.
1.3. Klausimyno atsakymai ir patikrinimai
(17)
Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms suinteresuotosioms šalims ir visoms kitoms šalims, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Klausimynai išsiųsti atrinktiems eksportuojantiems Indijos gamintojams, atrinktiems Sąjungos gamintojams, bendradarbiaujantiems Sąjungos importuotojams ir visiems žinomiems su tyrimu susijusiems naudotojams.
(18)
Atsakymus pateikė atrinkti eksportuojantys gamintojai ir keturi atrinkti Sąjungos gamintojai. Klausimyno atsakymų nepateikė nei importuotojai nei naudotojai.
(19)
Komisija rinko ir tikrino visą suinteresuotųjų šalių pateiktą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga padaryti išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų.
(20)
Viena šalis teigė, kad vienas iš eksportuojančių gamintojų pateikė per daug prašymų užtikrinti konfidencialumą ir nepateikė pakankamai reikšmingų viešai skelbiamų klausimyno atsakymų. Todėl į šios bendrovės pateiktą informaciją neturėtų būti atsižvelgiama ir atliekant tyrimą ji turėtų būti laikoma nebendradarbiaujančia šalimi.
(21)
Tačiau dar kartą įvertinus nekonfidencialų šio eksportuojančio gamintojo atsakymų variantą, susidedantį iš pirminių atsakymų ir pagal raštą dėl pateiktos informacijos neišsamumo pateiktų išsamių atsakymų, nustatyta, kad jie yra pakankamai išsamūs, kad galėtų būti viešai skelbiami kaip reikšmingi atsakymai. Todėl šis teiginys buvo atmestas.
(22)
Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių patalpose:
Sąjungos gamintojai:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Italija;
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italija;
-
Ugivis S.A., Belley, Prancūzija.
Indijos eksportuojantys gamintojai:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Thanės r., Maharaštra;
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Thanės r., Maharaštra;
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabadas, Gudžaratas.
1.4. Tiriamasis laikotarpis
(23)
Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2010 m. balandžio 1 d.-2011 m. kovo 31 d. laikotarpis. Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2008 m. sausio mėn. iki TL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
2. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
2.1. Nagrinėjamasis produktas
(24)
Nagrinėjamasis produktas yra Indijos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržos ir jų dalys (toliau NPS), kurių klasifikaciniai KN kodai šiuo metu yra 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ir 7318 15 70.
2.2. Panašus produktas
(25)
Nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto, Indijos vidaus rinkoje gaminamo ir parduodamo produkto bei Sąjungos pramonės gaminamo ir Sąjungos rinkoje parduodamo produkto pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės bei pagrindinė naudojimo paskirtis yra tokios pačios. Todėl šie produktai buvo laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
3. DEMPINGAS
3.1. Normalioji vertė
(26)
Siekiant nustatyti normaliąją vertę, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija visų pirma nustatė, ar atrinktų Indijos eksportuojančių gamintojų panašaus produkto pardavimas nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje buvo tipiškas, t. y., ar bendra tokio pardavimo apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 proc. jų visos eksporto į Sąjungą per TL pardavimo apimties.
(27)
Vienu atveju nustatyta, kad atrinkto eksportuojančio gamintojo panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas. Šio eksportuojančio gamintojo normalioji vertė turėjo būti nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį.
3.1.1. Atrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, kurių pardavimo apimtis vidaus rinkoje iš esmės yra tipiška
(28)
Komisija nustatė atrinktų eksportuojančių gamintojų, kurie vidaus rinkoje iš esmės parduoda tipišką produkto kiekį, tuos vidaus rinkoje parduodamų rūšių produktus, kurie yra tokie patys arba labai panašūs į eksportui į Sąjungą parduodamų rūšių produktus.
(29)
Konkrečios rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku, jeigu per TL tos rūšies produkto nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje parduota ne mažiau kaip 5 proc. visos panašios rūšies produkto pardavimo eksportui į Sąjungą apimties.
(30)
Komisija vėliau nagrinėjo, ar nagrinėjamų bendrovių pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai buvo padaryta nustatant kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje per tiriamąjį laikotarpį santykį.
(31)
Tais atvejais, kai grynąja pardavimo kaina, kuri yra lygi apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms ar už jas didesnė, tam tikros rūšies produkto pardavimo apimtis sudarė daugiau nei 80 proc. visos tos rūšies produkto pardavimo apimties ir vidutinė svertinė šios rūšies produkto kaina buvo lygi gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, normalioji vertė nustatyta pagal faktinę vidaus rinkos kainą. Ši kaina apskaičiuota kaip viso tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje per TL kainų svertinis vidurkis, neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas buvo pelningas, ar ne.
(32)
Tais atvejais, kai tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė 80 proc. arba mažiau visos tos rūšies produkto pardavimo apimties arba kai tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatyta pagal faktinę vidaus rinkos kainą, apskaičiuotą kaip tik tos rūšies produkto pelningo pardavimo svertinis vidurkis.
(33)
Tų rūšių produktų, kurių vidaus rinkoje parduotas kiekis nebuvo tipiškas, normalioji vertė turėjo būti apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį. Todėl prie eksportuotojo vidutinių gamybos sąnaudų per TL (pagal skirtingų rūšių produktus) buvo pridėtos pardavimo, bendrosios ir administracinės (toliau - PBA) sąnaudos bei pagrįstas pelno dydis. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalimi, PBA sąnaudų ir pelno dydžio procentinės dalys nustatytos pagal atitinkamo eksportuojančio gamintojo vidutines svertines PBA sąnaudas ir pelno, gauto pardavus kiekvienos rūšies produktą įprastinėmis prekybos sąlygomis, dydį.
3.1.2. Atrinktas bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas, kurio produkto pardavimo apimtis vidaus rinkoje nėra tipiška
(34)
Bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo, kurio parduodamas produkto kiekis vidaus rinkoje nėra tipiškas, normalioji vertė apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį, prie bendrovės panašaus produkto gamybos sąnaudų pridedant PBA sąnaudas ir pagrįsto pelno, gauto pardavus skirtingų rūšių produktą per TL, dydį. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalimi, PBA sąnaudų ir pelno dydžio procentinės dalys nustatytos pagal eksportuojančio gamintojo vidutines svertines PBA sąnaudas ir pelno, gauto pardavus kiekvienos rūšies produktą įprastinėmis prekybos sąlygomis, dydį.
3.2. Eksporto kaina
(35)
Pardavimo eksportui kainos buvo nustatytos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis nagrinėjamojo produkto kainomis.
3.3. Palyginimas
(36)
Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis.
(37)
Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui.
(38)
Tuo remiantis, prireikus ir pateisinamais atvejais atsižvelgta į transporto, jūrų frachto, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomas sąnaudas, pakavimo ir kreditų išlaidas, sąskaitoje faktūroje nenurodytas nuolaidas bei komisinius.
3.4. Dempingo skirtumai
3.4.1. Atrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams
(39)
Atrinktų bendrovių kiekvienos į Sąjungą eksportuotos rūšies nagrinėjamojo produkto svertinė vidutinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto svertine vidutine eksporto kaina, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.
(40)
Remiantis pirmiau nurodyta metodika, nustatyti tokie procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumai:
Bendrovė
Dempingo skirtumas
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Tačiau reikėtų paminėti, kad eksportuojančio Indijos gamintojo, kuriam dempingas nenustatytas, eksporto apimtis sudarė 87 proc. viso iš Indijos į Sąjungą eksportuojamo kiekio.
(42)
Remdamasis Komisijos informacijos atskleidimo dokumento analize skundo pateikėjas apskaičiavo 25 proc. skirtumą tarp dempingą vykdžiusių eksportuojančių gamintojų ir dempingo nevykdžiusios bendrovės normaliosios vertės. Skundo pateikėjas tvirtino, kad toks skirtumas konkurencinėje rinkoje yra neįmanomas, o nerūdijančio plieno sąvaržų pramonėje - nebūdingas. Be to, skundo pateikėjo teigimu, dempingo nevykdantis eksportuojantis gamintojas įsigijo nerūdijančio plieno laužo iš susijusių Sąjungos bendrovių ir todėl apskaičiuojant gamybos sąnaudas negalima remtis šios žaliavos pirkimo kainomis.
(43)
Dempingo nevykdžiusio bendradarbiaujančio eksportuotojo normalioji vertė apskaičiuota remiantis jo atskirų rūšių produktų gamybos sąnaudomis, kurios yra mažesnės, nei kitų atrinktų eksportuojančių gamintojų. Tai daugiausiai susiję su tuo, kad pirmoji bendrovė pati gamina nerūdijantį plieną iš nerūdijančio plieno laužo, todėl ji yra visapusiškai integruota ir naudojasi masto ekonomijos privalumais, o pastarosios bendrovės perka nerūdijančio plieno vielos strypus (pagrindinę žaliavą nerūdijančio plieno sąvaržų gamybai) atviroje rinkoje, be kita ko, iš dempingo nevykdžiusio bendradarbiaujančio eksportuotojo.
(44)
Dempingą vykdžiusių bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų normalioji vertė dažniausiai apskaičiuota remiantis atskirų rūšių produktų pardavimo vidaus rinkoje kainomis. Konkurencija Indijos vidaus rinkoje yra labai ribota ir dempingo nevykdžiusio bendradarbiaujančio eksportuotojo per TL vidaus rinkoje parduotas kiekis nebuvo tipiškas.
(45)
Dėl dempingo nevykdžiusio eksportuojančio gamintojo nerūdijančio plieno laužo įsigijimo tyrimo metu nustatyta, kad ši bendrovė įsigijo laužo tiek iš susijusių, tiek iš nesusijusių tiekėjų; iš pastarųjų įsigyta daugiau nei 70 proc. viso kiekio. Pirkimo kainų lygiai abejais įsigijimo atvejais buvo panašūs, taip pat atsižvelgiant į laužo klasės rūšį.
(46)
Todėl nustatyta atrinktų eksportuojančių gamintojų normalioji vertė yra patvirtinama, o skundo pateikėjo teiginiai buvo atmesti.
3.4.2. Kitiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams
(47)
Neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų svertinis vidutinis dempingo skirtumas apskaičiuotas pagal dempingą vykdžiusiems atrinktiems eksportuojantiems gamintojams apskaičiuotus skirtumus, vadovaujantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalies nuostatomis. Tuo remiantis neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms apskaičiuotas 24,6 proc. CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumas.
(48)
Atskleidus Komisijos ketinimą nutraukti tyrimą, vienas bendradarbiaujantis eksportuojantis Indijos gamintojas primygtinai reikalavo, kad jo prašymas taikyti individualų nagrinėjimą būtų priimtas, teigdamas, kad atskleistas neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumas neatspindėjo jo padėties.
(49)
Komisija neįvertino prašymo taikyti individualų nagrinėjimą, nes jei tyrimas nutraukiamas, skirtumo nustatymas nebelaikomas ginčijamu klausimu.
3.4.3. Nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams
(50)
Kalbant apie visus kitus Indijos eksportuotojus, Komisija pirmiausia nustatė jų bendradarbiavimo lygį. Iš visų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų gautuose atrankos klausimyno atsakymuose nurodytas visas eksportuotas kiekis palygintas su visu iš Indijos importuotu kiekiu, apskaičiuotu pagal Eurostato statistinius duomenis. Nustatytas 97 proc. bendradarbiavimo lygis. Šiuo pagrindu nustatytas aukštas bendradarbiavimo lygis. Todėl manyta, kad nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams tikslinga nustatyti dempingo skirtumą, atitinkantį atrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatytą vidutinį dempingo skirtumą. Iš turimos informacijos matyti, kad nebendradarbiaujančių Indijos eksportuotojų vidutinės eksporto kainos per TL buvo tokios pačios kaip ir bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų. Be to, nėra duomenų, kad nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų normaliosios vertės skyrėsi nuo bendradarbiaujančių.
(51)
Tuo pagrindu nustatytas dempingo lygis visos šalies mastu buvo 24,6 proc. CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą.
4. SĄJUNGOS PRAMONĖ
4.1. Sąjungos gamyba
(52)
Norint nustatyti visą Sąjungoje pagamintą produkto kiekį naudotasi visa turima informacija apie Sąjungos gamintojus, taip pat skunde nurodyta informacija, Sąjungos gamintojų prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus pateiktais duomenimis ir patikrintais atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais.
(53)
Tuo remiantis nustatyta, kad Sąjungoje per TL iš viso pagaminta 52 000 tonų produkto. Šiam kiekiui priskiriama visų apie save pranešusių Sąjungos gamintojų gamybos apimtis ir gamintojų, kurie atliekant tyrimą nuomonės nepateikė, apytikriai apskaičiuotas pagamintas kiekis.
(54)
Kaip anksčiau nurodyta 13 konstatuojamojoje dalyje, tiriant Sąjungos gamintojus buvo atlikta atranka. Iš 15 Sąjungos gamintojų, pateikusių duomenis prieš tyrimo inicijavimą, atrinktos 5 bendrovės. Tačiau vėliau, kaip minėta 15 konstatuojamojoje dalyje, viena bendrovė nusprendė nebendradarbiauti atliekant tyrimą. Likusių atrinktų bendradarbiaujančių bendrovių pagaminto produkto kiekis sudarė apie 32 proc. viso apytikriai apskaičiuoto per TL Sąjungos pagaminto produkto kiekio, todėl jos laikytos tipiškais Sąjungos gamintojais.
4.2. Sąjungos pramonė
(55)
Visi žinomi Sąjungos gamintojai, minimi 52 konstatuojamojoje dalyje, laikomi Sąjungos pramone, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau - Sąjungos pramonė).
5. ŽALA
5.1. Įžanginės pastabos
(56)
Siekiant įvertinti susijusius žalos veiksnius taip pat remtasi atitinkamais Eurostato importo statistiniais duomenimis, skunde pateiktais duomenimis, Sąjungos gamintojų prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus pateiktais duomenimis ir patikrintais atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais.
(57)
Žalos analizė, susijusi su makroekonominiais duomenimis, kaip antai gamybos pajėgumas, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas ir našumas, yra pagrįsta visos Sąjungos pramonės duomenimis.
(58)
Žalos analizė, susijusi su mikroekonominiais duomenimis, kaip antai sandorių kainos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža, pajėgumas padidinti kapitalą, atsargos ir darbo užmokestis, yra pagrįsta atrinktų Sąjungos gamintojų duomenimis.
(59)
Keturi atrinkti Sąjungos gamintojai taip pat atrinkti antidempingo priemonių, taikomų importuojamoms Kinijos ir Taivano kilmės NPS, galiojimo termino peržiūrai, kuri baigta 2012 m. sausio 7 d. (4) Atliekant minėtą peržiūrą buvo atrinkta kita bendrovė, kuri neatrinkta atliekant šį tyrimą. Kadangi žalos analizės ir priemonių galiojimo termino peržiūros nagrinėjamasis laikotarpis iš dalies sutampa, 2008 ir 2009 m. duomenys, išskyrus minėtą bendrovę, yra tokie patys. Atskleidus 2008 ir 2009 m. duomenis būtų įmanoma nustatyti šiuo atveju neatrinktos bendrovės duomenis, todėl buvo indeksuoti mikro rodikliai, kaip antai atsargos, darbo užmokestis, investicijos, grynųjų pinigų srautas, investicijų grąža ir pelningumas.
5.2. Sąjungos suvartojimas
(60)
Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis skunde nurodyta Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungoje apimtimi, sutikrinta su atrinktų bendrovių klausimyno atsakymais, ir patikrintais atrinktų gamintojų pateiktais duomenimis. Be to, taip pat atsižvelgta į Eurostato duomenis apie importo apimtį nagrinėjamuoju laikotarpiu.
(61)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, Sąjungos suvartojimo raida tokia:
1 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Sąjungos suvartojimas (tonomis)
120 598
101 143
122 345
131 457
Indeksas (2008 m. = 100)
100
84
101
109
Šaltinis - Eurostato duomenys, skunde pateikti duomenys ir klausimyno atsakymai.
(62)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu bendras suvartojimas ES rinkoje padidėjo 9 proc. 2008-2009 m. dėl tariamo neigiamo finansų krizės poveikio rinkai visame pasaulyje suvartojimas sumažėjo net 16 proc., tačiau 2009-2010 m. jis padidėjo 21 proc., o 2010-TL išaugo dar 7 proc.
5.3. Importas iš Indijos
(63)
Importo iš Indijos į Sąjungą raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:
2 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Importo iš Indijos apimtis (tonomis)
14 546
18 883
21 914
24 072
Indeksas (2008 m. = 100)
100
130
151
165
Rinkos dalis
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Indeksas (2008 m. = 100)
100
155
149
152
Šaltinis - Eurostato duomenys ir eksportuojančių gamintojų pateikti klausimyno atsakymai.
(64)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš Indijos padidėjo net 65 proc. Jis labiausiai išaugo 2008-2009 m., kai importas padidėjo 30 proc., o suvartojimas sumažėjo 16 proc. Kasmet Indijos importas toliau augo - 2010 m. importas padidėjo 16 proc., o per TL - 10 proc.
5.4. Importo kaina ir priverstinis kainų mažinimas
3 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Vidutinė importo kaina (EUR už toną)
3 531
2 774
2 994
3 216
Indeksas (2008 m. = 100)
100
79
85
91
Šaltinis - Eurostato duomenys ir atrinktų ES gamintojų pateikti klausimyno atsakymai.
(65)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinės importo iš Indijos kainos iš viso sumažėjo 9 proc. Todėl Indijai tenkanti rinkos dalis tuo pačiu laikotarpiu padidėjo nuo 12,1 proc. iki 18,3 proc. Labiausiai ji didėjo 2008-2009 m., kai Indijos eksportuotojų užimama rinkos dalis padidėjo daugiau nei 6 procentiniais punktais.
(66)
Siekiant nustatyti priverstinį kainų mažinimą per TL, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos vidutinės svertinės atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis iš Indijos importuojamo produkto kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytomis remiantis CIF ir tinkamai pakoreguotomis atsižvelgiant į galiojančius muitus ir išlaidas po importo.
(67)
Lygintos to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies produkto kainos, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos ir apskaičiuotos atėmus lengvatas ir nuolaidas. Remiantis palyginimo rezultatais, išreikštais atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos per TL procentine dalimi, nustatyta, kad kainos priverstinai sumažintos 3-13 proc. Šiuo atžvilgiu reikėtų paminėti, kad dempingo nevykdžiusio eksportuojančio Indijos gamintojo priverstinio kainų mažinimo skirtumas buvo didžiausias.
5.5. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
(68)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kainomis poveikį Sąjungos pramonei buvo vertinami visi ekonominiai rodikliai, nustatyti Sąjungos pramonei nagrinėjamuoju laikotarpiu.
5.5.1. Gamybos pajėgumai, gamyba ir pajėgumų naudojimas
4 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Gamybos apimtis (tonomis)
69 514
56 396
62 213
51 800
Indeksas (2008 m. = 100)
100
81
89
75
Gamybos pajėgumai (tonomis)
140 743
127 200
128 796
111 455
Indeksas (2008 m. = 100)
100
90
92
79
Pajėgumų naudojimas
49 %
44 %
48 %
46 %
Indeksas (2008 m. = 100)
100
90
98
94
Šaltinis - visa Sąjungos pramonė.
(69)
Iš pateiktos lentelės matyti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos apimtis gerokai sumažėjo - 25 proc. Sumažėjus paklausai, 2009 m. taip pat gerokai sumažėjo gamybos apimtis (19 proc.), tačiau 2010 m. ji padidėjo apytiksliai 10 proc. Nors per TL Sąjungos suvartojimas padidėjo 7 proc., palyginti su ankstesniais metais Sąjungos gamybos apimtis vėl sumažėjo apie 17 proc.
(70)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai sumažėjo apie 21 proc. Pajėgumų naudojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu taip pat sumažėjo ir visą laiką nesiekė 50 proc.
5.5.2. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
5 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Pardavimo apimtis (tonomis)
56 042
44 627
45 976
48 129
Indeksas (2008 m. = 100)
100
80
82
86
Rinkos dalis
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Indeksas (2008 m. = 100)
100
95
81
79
Šaltinis - visa Sąjungos pramonė.
(71)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu didėjant suvartojimui (+9 proc.) pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungoje parduoto panašaus produkto pardavimo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 14 proc. Dėl to rinkos dalis nuo 46,5 proc. 2008 m. sumažėjo iki 36,6 proc. TL. Pardavimo apimtis 2009 m. smarkiai sumažėjo (-20 proc.), tačiau 2010 m. ir per TL šiek tiek atsigavo.
5.5.3. Augimas
(72)
2008 m. - TL Sąjungos suvartojimas padidėjo 9 proc. Tačiau Sąjungos pramonės pardavimo apimtis ir rinkos dalis per tą patį laikotarpį sumažėjo atitinkamai 14 proc. ir 21 proc. Tuo pačiu metu importo apimtis iš Indijos padidėjo 65 proc.
5.5.4. Užimtumas
6 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Darbuotojų skaičius
1 007
863
821
761
Indeksas (2008 m. = 100)
100
86
82
76
Našumas (vienetai vienam darbuotojui)
Indeksas (2008 m. = 100)
100
95
110
99
Šaltinis - visa Sąjungos pramonė.
(73)
Dėl sumažėjusios Sąjungos pramonės veiklos nagrinėjamuoju laikotarpiu darbuotojų skaičius buvo atitinkamai sumažintas 24 proc. 2008 m.-TL vieno darbuotojo darbo sąnaudos padidėjo 6 proc.
(74)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, vertinamas kaip vieno darbuotojo metinis našumas, sumažėjo 1 proc. 2009 m. jis pasiekė žemiausią lygį, o artėjant TL ėmė kilti.
5.5.5. Vidutinės Sąjungos vieneto kainos
7 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Vieneto kaina ES nesusijusiems pirkėjams (EUR už toną)
4 336
2 792
3 914
4 244
Indeksas (2008 m. = 100)
100
64
90
98
Šaltinis - atrinktų gamintojų pateikti klausimyno atsakymai.
(75)
Vidutinės pardavimo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 2 proc. 2009 m. dėl ekonominio nuosmukio ir 21 proc. sumažėjusių importo iš Indijos kainų Sąjungos pramonė buvo priversta sumažinti pardavimo kainas 36 proc. 2010 m. ir per TL Sąjungos pramonės pardavimo kainos vėl padidėjo.
(76)
Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad 2009 m. pardavimo kainų sumažėjimą iš dalies nulėmė sumažėjusios sąnaudos, kurios, palyginti su 2008 m. lygiu, sumažėjo 18 proc. Sąnaudos iš esmės mažėjo dėl sumažėjusių žaliavų, ypač nikelio, kurio kaina labai kinta, kainų. Vis dėlto 2009 m. dėl didėjančio Indijos importo mažomis kainomis Sąjungos pramonė buvo priversta mažinti pardavimo kainas labiau nei mažėjo sąnaudos.
5.5.6. Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą
8 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
ES pardavimo pelningumas (grynojo pardavimo %)
Indeksas (2008 m. = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Grynųjų pinigų srautas
Indeksas (2008 m. = 100)
- 100
-1 827
-40
- 171
Investicijos (EUR)
Indeksas (2008 m. = 100)
100
29
59
6
Investicijų grąža
Indeksas (2008 m. = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Šaltinis - atrinktų ES gamintojų pateikti klausimyno atsakymai.
(77)
Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad net jei pardavimo kainų sumažėjimą iš dalies nulėmė sumažėjusios sąnaudos, NPS importas iš Indijos darė spaudimą Sąjungos pramonės kainoms. Nuo nagrinėjamojo laikotarpio pradžios Sąjungos pramonės pelningumas buvo neigiamas. Ypač 2009 m. dėl didėjančio Indijos importo mažomis kainomis Sąjungos pramonė buvo priversta mažinti pardavimo kainas labiau nei mažėjo sąnaudos. Todėl tais metais labai sumažėjo pelningumas. Nors 2010 m. ir per TL pelningumas padidėjo, jis vis tiek liko neigiamas.
(78)
Grynųjų pinigų srautas (t. y. pramonės gebėjimas pačiai finansuoti savo veiklą) kito panašiai kaip pelningumas. 2009 m. jis pasiekė žemiausią lygį, o po to ėmė kilti ir per TL tapo teigiamas.
(79)
Po investicijų į NPS gamybą 2008 m. nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijos sumažėjo apytiksliai 94 proc. Panaši neigiama investicijų grąžos raidos tendencija atitiko neigiamus Sąjungos pramonės rezultatus nagrinėjamuoju laikotarpiu ir visada išliko neigiama.
(80)
Iš pelningumo, grynųjų pinigų srauto raidos ir žemo investicijų lygio matyti, kad ES gamintojai galėjo patirti sunkumų didindami kapitalą.
5.5.7. Atsargos
9 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Sąjungos pramonės laikotarpio pabaigos atsargos.
Indeksas (2008 m. = 100)
100
92
100
103
Šaltinis - atrinktų ES gamintojų pateikti klausimyno atsakymai.
(81)
Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 3 proc. 2009 m. atsargų lygis laikotarpio pabaigoje sumažėjo 8 proc., o 2010 m. ir per TL jis padidėjo atitinkamai 8 proc. ir 3 proc.
5.5.8. Faktinio dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po ankstesnio dempingo
(82)
Primenama, kad nustatyta, jog didžiausias eksportuojantis Indijos gamintojas, kurio eksporto apimtis sudarė 87 proc. iš Indijos į Sąjungą per TL eksportuojamo kiekio, dempingo nevykdė. Todėl importas dempingo kaina sudarė 13 proc. bendros NPS eksporto iš Indijos į Sąjungą apimties. Atsižvelgiant į importo dempingo kaina iš Indijos apimtį, rinkos dalį ir kainas, faktinių dempingo skirtumų poveikį Sąjungos pramonei galima laikyti nereikšmingu.
5.6. Išvada dėl žalos
(83)
Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu pablogėjo daugelis žalos rodiklių, kaip antai gamyba (-25 proc.), pajėgumų naudojimas (-6 proc.), pardavimo apimtis (-14 proc.), rinkos dalis (-21 proc.) ir užimtumas (-24 proc.). Didėjant suvartojimui pardavimo apimtis ir rinkos dalis sumažėjo. Palyginti su 2009 m., 2010 m. ir per TL pardavimo apimtis šiek tiek padidėjo, tačiau Sąjungos pramonė nesugebėjo atgauti prarastos rinkos dalies dėl nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat didėjančio importo iš Indijos, dėl kurio Sąjungos pramonės kainos buvo nuolatos priverstinai mažinamos.
(84)
Be to, padarytas didelis poveikis su Sąjungos pramonės finansine veikla susijusiems žalos rodikliams, kaip antai grynųjų pinigų srautui ir pelningumui. Tai reiškia, kad Sąjungos pramonės pajėgumui padidinti kapitalą taip pat padarytas neigiamas poveikis.
(85)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.
6. PRIEŽASTINIS RYŠYS
6.1. Įžanga
(86)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalis nagrinėta, ar dėl Indijos kilmės importo dempingo kainomis Sąjungos pramonei padaryta tokia žala, kad ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kaina nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kurią galėjo padaryti tie kiti veiksniai, nebūtų priskirta importui dempingo kaina.
(87)
Primenama, kad nustatyta, jog 40 ir 41 konstatuojamosiose dalyse nurodytas didžiausias eksportuojantis Indijos gamintojas, kurio eksporto apimtis sudarė 87 proc. iš Indijos į Sąjungą per TL eksportuojamo kiekio, dempingo nevykdė. Todėl tik 13 proc. į Sąjungą per TL eksportuojamo Indijos nagrinėjamojo produkto kiekio importuota dempingo kainomis. Šio importo dempingo kaina rinkos dalis TL sudarė 2 proc.
6.2. Importo dempingo kaina poveikis
(88)
Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas padidėjo 9 proc., o Sąjungos pramonės pardavimo apimtis ir rinkos dalis sumažėjo atitinkamai 14 proc. ir 21 proc.
(89)
Dėl kainų nustatyta, kad dėl vidutinių dempingo kaina vykdomo importo kainų priverstinai mažinamos vidutinės Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje kainos. Tačiau jos buvo apytiksliai 12 proc. didesnės nei dempingo nevykdžiusios Indijos bendrovės kainos.
(90)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, laikoma, kad jei dėl ribotos importo iš Indijos dempingo kaina, kuri buvo didesnė už ne dempingo kaina importuojamo produkto kainą, apimties pablogėjo Sąjungos pramonės padėtis, toks poveikis buvo labai ribotas.
6.3. Kitų veiksnių poveikis
6.3.1. Importas ne dempingo kaina iš Indijos
(91)
Bendra importo iš Indijos apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 65 proc., todėl importo iš šios šalies užimama rinkos dalis padidėjo nuo 12,1 proc. iki 18,3 proc. Vis dėlto, kaip paaiškinta anksčiau, importas ne dempingo kaina sudarė 87 proc. bendros eksporto iš Indijos per TL apimties ir TL jam teko 15 proc. rinkos dalies, palyginti su 2 proc. rinkos dalimi, tuo pačiu laikotarpiu tekusia importui dempingo kaina iš Indijos.
(92)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Indijos kainos iš viso sumažėjo 9 proc. ir visą laiką buvo mažesnės nei importo iš kitų pasaulio šalių kainos ir Sąjungos pramonės pardavimo kainos. Tačiau reikėtų paminėti, kad, kaip paaiškinta 89 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai mažinamos labiau dėl vidutinių ne dempingo kaina vykdomo importo kainų nei dėl importo dempingo kaina.
6.3.2. Importas iš kitų trečiųjų šalių
10 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis (tonomis)
50 010
37 633
54 454
59 255
Indeksas (2008 m. = 100)
100
75
109
118
Importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalis
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Indeksas (2008 m. = 100)
100
90
107
109
Vidutinė importo iš kitų trečiųjų šalių kaina (EUR už toną)
5 380
5 236
5 094
5 234
Indeksas (2008 m. = 100)
100
97
95
97
Importo iš Malaizijos apimtis (tonomis)
13 712
9 810
9 611
9 966
Importo iš Malaizijos rinkos dalis
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Vidutinė importo iš Malaizijos kaina (EUR už toną)
4 203
2 963
3 324
3 633
Importo iš Filipinų apimtis (tonomis)
7 046
5 406
15 576
18 149
Importo iš Filipinų rinkos dalis
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Vidutinė importo iš Filipinų kaina (EUR už toną)
4 645
3 474
3 714
3 912
Importo iš Kinijos Liaudies Respublikos apimtis (tonomis)
2 332
2 452
3 217
3 288
Importo iš Kinijos Liaudies Respublikos rinkos dalis
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Vidutinė importo iš Kinijos Liaudies Respublikos kaina (EUR už toną)
4 004
4 561
5 272
5 648
Importo iš Taivano apimtis (tonomis)
4 304
3 703
6 451
6 640
Importo iš Taivano rinkos dalis
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Vidutinė importo iš Taivano kaina (EUR už toną)
5 092
4 719
4 755
4 943
Šaltinis - Eurostatas.
(93)
Pagal Eurostato duomenis kitų trečiųjų šalių kilmės NPS importo į Sąjungą apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 18 proc. Tuo pačiu laikotarpiu vidutinės importo kainos sumažėjo apytiksliai 3 proc., o užimama rinkos dalis padidėjo apie 9 proc.
(94)
Nuo 2005 m. lapkričio 19 d. importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos ir Taivano kilmės NPS buvo taikomos antidempingo priemonės. Nepaisant šių priemonių taikymo, importas iš šių dviejų šalių nagrinėjamuoju laikotarpiu labai padidėjo, nors užimamos rinkos dalys išliko palyginti nedidelės - atitinkamai 2,5 proc. ir 5,1 proc. per TL. Kiti pagrindiniai importo šaltiniai yra Filipinai ir Malaizija. Nagrinėjamuoju laikotarpiu ypač padidėjo importas iš Filipinų, jų rinkos dalis išaugo nuo 5,8 proc. 2008 m. iki 13,8 proc. per TL.
(95)
Dėl Malaizijos, nagrinėjamuoju laikotarpiu vyravo mažėjimo tendencija, tačiau per TL importas vis dar sudarė 7,6 proc. rinkos dalies. Nagrinėjamuoju laikotarpiu labai padidėjo importo iš Filipinų apimtis. Tačiau atlikus tyrimą paaiškėjo, kad vidutinė importo iš Filipinų kaina buvo daug didesnė (t. y. apie 20 proc.) nei vidutinė NPS iš Indijos kaina.
(96)
Dėl importo kainų, vidutinės importo iš kitų trečiųjų šalių kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko palyginti stabilios ir visada buvo didesnės nei vidutinės Sąjungos pramonės pardavimo kainos ar vidutinės importo iš Indijos kainos.
(97)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad dėl importo iš kitų trečiųjų šalių Sąjungos pramonei materialinė žala nebuvo daroma.
6.3.3. Ekonomikos krizė
(98)
Iš dalies galima paaiškinti, kad Sąjungos suvartojimo sumažėjimą 2009 m. lėmė ekonomikos krizė. Tačiau pažymėtina, kad nepaisant 2009 m. 16 proc. sumažėjusio suvartojimo, Indijos importo apimtis padidėjo 30 proc.
(99)
2010 m. ir per TL Sąjungos suvartojimas sutapo su bendruoju ekonominiu atsigavimu. Tačiau Sąjungos pramonės pardavimo apimtis padidėjo tik nežymiai - 3 proc. 2010 m. ir 4,7 proc. per TL. Tai prilyginama metiniam Indijos importo padidėjimui atitinkamai 16 proc. ir 10 proc.
(100)
Įprastomis ekonomikos sąlygomis ir jeigu nėra daromas didelis spaudimas kainoms ir importo iš Indijos lygis nėra padidėjęs, Sąjungos pramonė galėjo turėti tam tikrų sunkumų įveikti sumažėjusį suvartojimą ir padidėjusias pastovias vieneto sąnaudas dėl sumažėjusio pajėgumų naudojimo. Tačiau Indijos importas mažomis kainomis, kurio didžioji dalis nebuvo vykdoma dempingo sąlygomis, sustiprino ekonomikos nuosmukio poveikį, ir net bendrojo ekonomikos atsigavimo laikotarpiu Sąjungos pramonė negalėjo atsigauti ir atgauti dėl Indijos importo prarastos rinkos dalies.
(101)
Todėl, nors 2008-2009 m. ekonomikos krizė galėjo prisidėti prie prastų Sąjungos pramonės rodiklių, šis poveikis negali būti laikomas reikšmingu žalingai Sąjungos pramonės padėčiai.
6.3.4. Atrinktų Sąjungos gamintojų eksportas
12 lentelė
2008 m.
2009 m.
2010 m.
TL
Pardavimas eksportui (tonomis)
967
689
933
884
Indeksas (2008 m. = 100)
100
71
97
91
Vieneto pardavimo kaina (EUR)
4 770
3 060
4 020
4 313
Indeksas (2008 m. = 100)
100
64
84
90
Šaltinis - atrinktų ES gamintojų pateikti klausimyno atsakymai.
(102)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo eksportui apimtis sumažėjo 9 proc., o vidutinės eksporto kainos - 10 proc. Nors negalima atmesti, kad neigiama eksporto veiklos rezultatų tendencija galėjo toliau daryti neigiamą poveikį Sąjungos pramonei, laikoma, kad atsižvelgiant į mažą su pardavimu Sąjungos rinkoje susijusio eksporto apimtį, nustatytos žalos atžvilgiu šis poveikis nebuvo reikšmingas.
6.4. Išvada dėl priežastinio ryšio
(103)
Išnagrinėjus nustatyta, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį itin padidėjo Indijos kilmės importo mažomis kainomis apimtis ir rinkos dalis. Taip pat nustatyta, kad dėl šio importo Sąjungos pramonė buvo priversta nuolat mažinti kainas Sąjungos rinkoje.
(104)
Tačiau, nustačius, kad didžiausias eksportuojantis Indijos gamintojas, kurio eksportas sudarė 87 proc. eksporto iš Indijos į Sąjungą per TL, neeksportavo NPS dempingo kaina, laikoma, kad nebuvo galima galutinai nustatyti priežastinio ryšio tarp importo dempingo kaina, kuris sudarė tik 13 proc. viso iš Indijos eksportuojamo produkto kiekio, ir Sąjungos pramonei padarytos žalos. Iš tiesų, atsižvelgiant į ribotą eksporto dempingo kaina apimtį, labai mažą jam tenkančią rinkos dalį (2 proc.) ir tai, kad eksporto dempingo sąlygomis kainos buvo vidutiniškai 12 proc. didesnės nei ne dempingo sąlygomis importuotų prekių, negalima teigti, kad eksportas iš Indijos dempingo kaina galėtų daryti žalą Sąjungos pramonei.
(105)
Išnagrinėjus kitus žinomus veiksnius, įskaitant importą ne dempingo kaina, importą iš kitų trečiųjų šalių, ekonomikos krizę ir atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto rodiklius, kurie galėjo daryti žalą Sąjungos pramonei, paaiškėjo, kad Sąjungos pramonei žala veikiausiai padaryta dėl importo iš Indijos ne dempingo kaina, kuris sudarė 87 proc. viso eksporto iš Indijos į Sąjungą per TL ir buvo vykdytas daug mažesnėmis kainomis, nei importas dempingo kaina.
7. ANTIDEMPINGO TYRIMO NUTRAUKIMAS
(106)
Nenustačius reikšmingo priežastinio ryšio tarp importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos žalos, laikoma, kad antidempingo priemonės nebūtinos ir todėl pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 2 dalį šis antidempingo tyrimas turėtų būti nutrauktas.
(107)
Apie tai pranešta skundo pateikėjui ir visoms kitoms suinteresuotosioms šalims, joms taip pat suteikta galimybė teikti pastabas. Pateiktos pastabos nepakeitė išvados, kad šis antidempingo tyrimas turėtų būti nutrauktas.
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Antidempingo tyrimas dėl tam tikrų Indijos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių, kurių KN kodai šiuo metu yra 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ir 7318 15 70, importo nutraukiamas.
2 straipsnis
Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Priimta Briuselyje 2012 m. kovo 22 d.