PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 464/2011
ze dne 11. května 2011
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 1036/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo z dovozu zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 4. ledna 2010 podaly společnosti Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. a Zeolite Mira Srl Unipersonale (dále jen „žadatelé“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby zeolitu A ve formě prášku v Unii. Tento podnět obsahoval důkazy o dumpingu a podstatné újmě způsobené tímto dumpingem, které byly považovány za dostatečné pro zahájení řízení.
2. NÁSLEDNÝ POSTUP
(3)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních zjištění“), zúčastněným stranám se některé z nich k těmto zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(4)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním.
(5)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(6)
Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě Komise zamýšlela doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny a konečný výběr částek zajištěných formou prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.
(7)
Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny ústní a písemné připomínky zúčastněných stran.
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(8)
Jelikož k těmto záležitostem nebyly žádné připomínky, 12. až 15. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(9)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je s konečnou platností vyvozen závěr, že všechny výše definované typy zeolitu A ve formě prášku jsou obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
4. VÝBĚR VZORKŮ
(10)
Bosenská skupina vyvážejících výrobců („Birac“) se vrátila ke svému tvrzení z prozatímní fáze šetření, že výrobce v Unii, který nebyl zařazen do vzorku (společnost Silkem d.o.o. nebo „Silkem“), by měl být v úplnosti začleněn do odpovědi na dotazník od výrobce v Unii zařazeného do vzorku (společnost MAL Magyar Aluminium nebo „MAL“), jelikož tyto dvě společnosti jsou ve spojení. Tvrdilo se, že pokud by bylo přijato toto vynechání, znamenalo by to diskriminaci mezi výrobci a vývozci v Unii, protože v případech, kdy mají vyvážející výrobci ve spojení sídlo v zemích, kterých se týká antidumpingové šetření, požaduje se od všech těchto výrobců, aby předložili odpovědi na dotazníky. Birac dále tvrdil, že MAL i Silkem by měly být označeny za nespolupracující.
(11)
S uvedenými tvrzeními nelze souhlasit. Z důvodů objasněných v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení společnosti MAL i Silkem plně spolupracovaly při šetření. Je třeba připomenout, že společnost Silkem v odpovědi na formulář pro výběr vzorku informace poskytla a že tato společnost byla brána v úvahu, pokud jde o ukazatele makroekonomických údajů. Nebyla však uvedena na seznamu společností zařazených do vzorku kvůli své malé velikosti. Společnost Silkem proto nemusela předkládat takzvaná mikrodata a tím spíše tyto údaje nebyly ověřovány. Navíc, jelikož prodej dotčeného výrobku společností Silkem ve srovnání se společností MAL je relativně malý, nic nenasvědčuje tomu, že by konsolidace údajů o společnosti Silkem do údajů o společnosti MAL měla nějaký význam.
(12)
Údajné rozlišování mezi vyvážejícími výrobci a výrobci v Unii je zcela jasně nepodložené, jelikož situace je jiná. Na jedné straně je šetření existence dumpingu obvykle prováděno na úrovni příslušné společnosti, pro kterou musí útvary Komise vypočítat konkrétní dumpingové rozpětí. Dále se musí na skupinu vyvážejících výrobců pohlížet jako na celek, protože jinak hrozí nebezpečí, že by vývoz byl prováděn prostřednictvím té části skupiny, která má nejnižší úroveň cla. Na druhou stranu, cílem šetření o újmě je zjistit, zda výrobní odvětví Unie jako celek utrpělo podstatnou újmu. V tomto případě se předpokládalo, že výrobci v Unii zařazení do vzorku v rámci tohoto šetření představují veškerou výrobu v Unii, pokud jde o určité ukazatele újmy (mikroekonomické ukazatele). Toto tvrzení se proto zamítá.
(13)
Birac rovněž tvrdil, že Bosenská těžební společnost, která je ve spojení se společností MAL a která dodává tomuto konkrétnímu výrobci v Unii prvotní surovinu (tj. bauxit), by měla rovněž na šetření spolupracovat. V tomto ohledu se připomíná, že tato těžební společnost byla uvedena v odpovědi na dotazník, kterou předložila společnost MAL. Rovněž náklady, spojené se získáváním bauxitu a jeho přeměnou na trihydrát oxidu hlinitého, byly v plném rozsahu oznámeny jako součást nákladů na výrobu, které společnost MAL uvedla. Skupina MAL tudíž zcela splnila požadavky na podání informací stanovené útvary Komise. Toto tvrzení se proto zamítá.
(14)
Jelikož k těmto otázkám nebyly vzneseny žádné další připomínky, s konečnou platností se potvrzuje 16. až 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. DUMPING
5.1 Běžná hodnota
(15)
Je třeba připomenout, že pokud není znám reprezentativní objem domácího prodeje, byla běžná hodnota početně zjištěna v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(16)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření každým spolupracujícím vyvážejícím výrobcem u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Jelikož neexistují jednotlivé typy dotčeného výrobku nebo obdobného výrobku, použil se vážený průměrný zisk. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty upraveny.
(17)
Po poskytnutí prozatímních zjištění Birac předložil připomínky týkající se určení ziskového rozpětí použitého pro početní zjištění běžné hodnoty. Podle názoru skupiny Birac použitá metodologie porušuje čl. 2 odst. 3 základního nařízení, protože v tomto konkrétním případě je výsledek použití ziskového rozpětí nereprezentativního domácího prodeje při početním zjištění běžné hodnoty stejný, jako kdyby byly použity ceny nereprezentativního domácího prodeje. Tvrdí, že takový nekoherentní přístup nemohl být zamýšlen kombinovaným zněním čl. 2 odst. 3 a čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Má rovněž za to, že použité ziskové rozpětí není rozumné a proporcionální, zejména ve srovnání s cílovým ziskem, použitým k výpočtu prodeje pod cenou.
(18)
Birac dále tvrdí, že domácí prodej, vzhledem k jeho charakteru, by neměl být považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, a proto by neměl být použit při stanovení běžné hodnoty.
(19)
Pokud jde o první tvrzení, připomíná se, že použitá metoda je v souladu s ustanoveními základního nařízení a judikaturou vycházející z rozhodnutí WTO, podle nichž se při početním zjištění běžné hodnoty musí použít zisk z prodeje v běžném obchodním styku na domácím trhu, i pokud by uvedený prodej nebyl reprezentativní. V tomto konkrétním případě je nutno připomenout, že jelikož byl veškerý domácí prodej ziskový, početní zjištění běžné hodnoty samozřejmě dospělo ke stejnému výsledku, jako kdyby byla běžná hodnota založena na cenách domácího prodeje. Nejdříve je třeba říci, že zisk a údaje o prodejních, správních a režijních nákladech byly založeny na vlastním domácím prodeji společnosti, považovaném za uskutečněný v běžném obchodním styku. Dále je třeba připomenout, že „rozumnost“ nelze posuzovat vůči cílovému zisku, použitému k výpočtu prodeje pod cenou, jelikož uvedený zisk odráží situaci na trhu EU při neexistenci dumpingového dovozu, a nemůže proto být správným měřítkem pro určení zisku, který se má použít v kontextu početního zjištění běžné hodnoty. Tvrzení by proto mělo být zamítnuto.
(20)
Pokud jde o tvrzení, že domácí prodej by neměl být považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, šetření stanovilo, že údaje a důkazy poskytnuté skupinou Birac představují spolehlivý základ pro určení běžné hodnoty. Toto tvrzení tedy nebylo shledáno opodstatněným a bylo zamítnuto.
(21)
Vzhledem k tomu, že neexistují žádné další námitky týkající se určení běžné hodnoty, metodologie popsaná v 21. až 26. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
5.2 Vývozní cena
(22)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, 27. a 28. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
5.3 Srovnání
(23)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou, 29. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
5.4 Dumpingové rozpětí
(24)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně stanovení dumpingového rozpětí, které by změnily prozatímní zjištění, 30. až 32. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
6. ÚJMA
(25)
Od některých výrobců v Unii, dvou uživatelů v EU a jediného bosenského vyvážejícího výrobce byly obdrženy připomínky ke zjištěním týkajícím se újmy.
(26)
Protože už byly argumenty v úplnosti pojednány v prozatímním nařízení, nebudou již v tomto nařízení opakovány.
6.1 Obecné poznámky
(27)
Ze 45. a 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení jasně vyplývá, že pojem „výrobní odvětví Unie“ v tomto šetření týká zahrnuje všechny výrobce v Unii. Navíc jsou faktory újmy, na jejichž základě se dospělo ke zjištění o újmě, zpravidla založeny na údajích vztahujících se k výrobnímu odvětví Unie. Pokud jsou použity údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku, je tento fakt určen v oddílu 5.4 prozatímního nařízení tím, že se v něm odkazuje na „makrodata“. Pokud však nebyly k dispozici informace o výrobním odvětví Unie jako celku, byly použity údaje od reprezentativního vzorku výrobců v Unii. K těmto otázkám nebyly vzneseny žádné připomínky, a prozatímní zjištění se proto definitivně potvrzují.
(28)
V 34. bodě odůvodnění prozatímního nařízení však byl uveden chybný výrok. Správné znění tohoto bodu odůvodnění mělo být: „všichni výrobci v Unii představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a dále na ně bude odkazováno jako na „výrobní odvětví Unie““.
(29)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 52. až 56. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.2 Spotřeba v Unii
(30)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, zjištění uvedená v 35. až 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.3 Dovoz z dotčené země
(31)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, zjištění uvedená v 39. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.4 Situace výrobního odvětví Unie
6.4.1 Ukazatele újmy
(32)
V říjnu 2010 došlo k mimořádné události v jedné továrně jednoho výrobce v Unii, společnosti MAL. Čísla, která společnost předložila, však ukazují, že její dodávky dotčeného výrobku byly v lednu 2011 obnoveny. Z toho jasně vyplývalo, že uvedená mimořádná událost neměla závažný dopad na dodávku na trh EU.
(33)
Birac tvrdil, že výše zmíněná bosenská těžební společnost, která je ve spojení se společností MAL, měla v období šetření zisky, a že by měla Komise upravit výrobní náklady a zisky společnosti MAL při výpočtech hospodářských ukazatelů, protože zisková situace společnosti MAL byla údajně redukována kvůli vysokým ziskům, kterých dosáhla s ní spojená těžební společnost v Bosně a Hercegovině.
(34)
S ohledem na výše uvedené tvrzení se podotýká, že nákup bauxitu od společnosti ve spojení probíhal za běžných tržních podmínek. Tato otázka se řešila během ověření na místě. Jelikož společnost MAL během období šetření kupovala bauxit od společností ve spojení i od společností, které nejsou ve spojení, přibližně za stejné průměrné ceny, byla Komise spokojena se zjištěním, že byl bauxit kupován za běžné tržní ceny. Z toho důvodu nejsou nutné žádné úpravy vývoje ziskovosti společnosti MAL, který byl použit při výpočtu ziskovosti uvedeném v 52. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(35)
Birac rovněž tvrdil, že jelikož si společnost pořizovala některé suroviny přímo ze své výroby hliníku, měla zásadní konkurenční výhodu oproti většině výrobců v Unii a tato skutečnost by měla být zohledněna v rozpětí újmy. Tento argument nelze přijmout. Pokud má společnost konkurenční výhodu, mělo by to obvykle mít účinek na celkový výpočet jejího dumpingu vzhledem k nižším nákladům, a proto i nižší běžné hodnotě. Tento druh konkurenční výhody nemá koncepčně nic společného s rozpětím újmy. Rozpětí újmy zkoumá, zda by nižší clo než je dumpingové rozpětí postačovalo k odstranění újmy. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(36)
Uživatelé v Unii tvrdili, že prozatímní posouzení Komise ignorovalo kladný vývoj určitých faktorů újmy (ziskovost, peněžní toky a návratnost investic) a že by měly být analyzovány všechny faktory. Uvedený kladný vývoj však je v posouzení újmy kompletně analyzován. Tento vývoj byl zohledněn, nebyl však v tomto případě považován za rozhodující z důvodů, které jsou uvedeny v 52. až 60. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(37)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 44. až 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.5 Závěr ohledně újmy
(38)
V souladu s výše uvedenými skutečnostmi, a protože v tomto ohledu nebyly předloženy žádné další připomínky, závěry uvedené v 65. až 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(39)
Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že analýza příčin je nesprávná, jelikož Komise uvedla, že v období šetření (2009) bylo pozorováno dočasné zlepšení některých faktorů újmy. Tento uživatel nesouhlasil s hodnocením provedeným Komisí, že vyšší ziskovost dosažená v období šetření ve srovnání s rokem 2008 byla výsledkem krátkodobého dočasného vývoje, který se v roce 2010 nebude opakovat.
(40)
Pokud jde o výše uvedené podání, podotýká se, že argumenty uvedené strany jsou jednoduše výroky, které nejsou podložené žádnými novými důkazy. Stanovisko Komise je naopak podpořeno informacemi předloženými výrobci v Unii během šetření, a to jak během prozatímní, tak i během konečné fáze. Informace předložené v době předcházející inspekcím na místě tam byly později potvrzeny. Zhoršení ziskového rozpětí po období šetření předpokládané Komisí je rovněž potvrzeno údaji za celý rok 2010, které poskytli dva výrobci v Unii. Toto tvrzení se proto zamítá.
(41)
Birac napadl prozatímní zjištění týkající se dopadu dovozu ze třetích zemí. V analýze Komise v 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se však uvádí, že Birac byl jediným hlavním vývozcem na trh EU. Žádný dovoz z jiných zdrojů prakticky neexistoval. Birac v tomto ohledu nepředložil žádné nové důkazy, a jeho tvrzení se proto zamítá.
(42)
Jeden spolupracující uživatel napadl analýzu uvedenou v prozatímním nařízení, která se týkala poklesu spotřeby, a citoval antidumpingové šetření týkající se barevných televizních obrazovek jakožto precedens, pokud jde o pokles poptávky (3). Tvrdil, že v uvedeném šetření vedl pokles poptávky k uzavření řízení. Mezi případem týkajícím se barevných televizních obrazovek a stávajícím šetřením však není žádná paralela. Pokud jde o případ barevných televizních obrazovek, spotřeba dramaticky poklesla, protože byl dotčený výrobek nahrazen jinými výrobky. Ve stávajícím šetření je naopak pokles spotřeby velmi mírný (7 %, jak je uvedeno v 37. a 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení). V tomto ohledu se rovněž podotýká, že vývoj spotřeby byl dále důkladně probrán v 78. až 80. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a dotyčný spolupracující uživatel nebyl schopen poskytnout žádné důkazy, kterými by zjištění Komise vyvrátil. Tato tvrzení se proto zamítají.
(43)
Ve světle shora uvedených skutečností se zjištění uvedená v 70. až 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že podstatná újma výrobnímu odvětví Unie byla způsobena dumpingovým dovozem, potvrzují.
8. ZÁJEM UNIE
(44)
Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že Komise ve 104. bodě odůvodnění prozatímního nařízení poskytla zavádějící informace týkající se významu nákladů na zeolit pro celkové náklady. Tento uživatel tvrdil zejména, že náklady na zeolit tvoří více než 5 % celkových nákladů, které jsou citovány v uvedeném bodě odůvodnění. V tomto ohledu se podotýká, že tato strana nepředložila žádné nové údaje na podporu svého tvrzení, zatímco zjištění Komise byla založena na ověřených informacích od spolupracujících uživatelů. Podotýká se, že pojem „celkové náklady“ použitý ve 104. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zahrnuje veškeré náklady na výrobu plus prodejní, správní a režijní náklady. Zmíněných „5 % méně“ navíc představuje průměr, do kterého jsou společně zahrnuty prací prostředky i změkčovače vody. Nakonec je třeba rovněž vyjasnit, že náklady na zeolit ve změkčovačích vody jsou vyšší než v pracích prostředcích, jeho zdaleka nejdůležitější použití se však týká pracích prostředků. Pokud jde o tohoto určitého spolupracujícího uživatele, představovaly změkčovače vody skutečně pouze malou část obratu jeho navazujících výrobků používajících zeolit. Toto tvrzení se proto zamítá.
(45)
Jeden spolupracující uživatel napadl zjištění 102. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, že Čína představuje potenciální alternativní zdroj dodávek. S ohledem na uvedené komentáře Komise uznává, že ačkoliv někteří čínští obchodníci vstoupili během období šetření na trh EU, není pravděpodobné, že by se Čína v blízké budoucnosti stala hlavním dodavatelem (viz výše 41. bod odůvodnění). Vzhledem k využití kapacit dotčeného výrobku v Unii Komise i nadále zastává svůj názor, že pokud jde o dotčený výrobek, žádné problémy s dodávkami neexistují. Toto tvrzení se proto zamítá.
(46)
Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že pokud by byla v důsledku tohoto šetření uložena cla, zvýšily by se náklady na zeolit do té míry, že by se rovněž zvýšila jeho cena ve výrobcích, jako jsou prací prášky a změkčovače vody, což by zvýšilo spotřebitelské ceny. Tento argument vychází z předpokladu, že uživatelé v důsledku antidumpingového cla přenesou zvýšení cen zeolitu dále. Zaprvé je Komise toho názoru, že výrobci v Unii budou mít díky uložení opatření prospěch z větších úspor z rozsahu a ne z toho, že zvýší ceny (viz 108. až 111. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Nakonec je třeba říci, jak již bylo výše uvedeno, že jen malá část nákladů v rámci celkových nákladů na výrobu navazujících výrobků souvisí se zeolitem, takže jakýkoli důsledek cla, jakkoli nepravděpodobný, by nezpochybnil prozatímní závěr, že proti uložení opatření neexistují žádné nadřazené důvody v zájmu Unie. Toto tvrzení se proto zamítá.
(47)
Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že by mohl při výrobě svých pracích prášků přejít na recept nevyužívající zeolit, což by negativně ovlivnilo výrobce zeolitu v Unii. Výrobci v Unii jsou si vědomi na základě informací ze spisu „k nahlédnutí zúčastněným stranám“, že toto riziko pro jejich podnikání existuje. Neexistují však žádné konkrétní důkazy, na jejichž základě by bylo možné zhodnotit údajný dopad tohoto hypotetického přechodu na jiný recept na výrobní odvětví Unie. Toto tvrzení se proto zamítá.
(48)
Výše zmíněné body byly zohledněny v konečné fázi šetření, jeho hlavní závěry však nezměnily. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 93. až 112. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují. Je tudíž učiněn závěr, že nebyly vzneseny žádné argumenty naznačující, že není v zájmu Unie uložit opatření na základě tohoto šetření.
9. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
9.1 Úroveň pro odstranění újmy
(49)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, zjištění uvedená v 114. až 116. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
9.2 Konečná opatření
(50)
S ohledem na závěry, jichž bylo dosaženo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnými souvislostmi a zájmem Unie, a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení, by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni nejnižší zjištěné hodnoty rozpětí dumpingu a újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěného dumpingu. Byla vypočtena ve výši 28,1 %.
(51)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba konečného antidumpingového cla pro Bosnu a Hercegovinu 28,1 %.
10. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(52)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cla, které bylo s konečnou platností uloženo tímto nařízením.
11. PODOBA OPATŘENÍ
(53)
Během šetření nabídl bosenský vyvážející výrobce, společnost Alumina d.o.o. Zvornik, spolu s jeho společností ve spojení v Unii, Kauno Tiekimas AB se sídlem v Kaunasu (Litvě), cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení. Podotýká se, že v nedávné době se Fabrica glinice „Birac“ stala holdingovou společností a Alumina d.o.o., se sídlem ve Zvorniku, zůstala jediným vyvážejícím výrobcem této skupiny.
(54)
Komise nabídku zvážila. Dotčený výrobek je komoditním výrobkem, který se vyskytuje pouze v jednom druhu a v jedné specifikaci, což vylučuje možné riziko cenové kompenzace různými druhy výrobků. Šetření prokázalo, že veškerý vývoz do Unie byl fakturován prostřednictvím společnosti ve spojení v Unii (tj. společnosti Kauno Tiekimas AB v Kaunasu, Litvě). Tato společnost ve spojení prodává rovněž další výrobky vyráběné skupinou Birac. Trh se zeolitem A ve formě prášku je však jasně určen a odběratelé nakupující zeolit A ve formě prášku by přirozeně nekupovali jiné výrobky vyráběné skupinou Birac. Proto byl učiněn závěr, že riziko křížové kompenzace (kupř. prodáváním jiných výrobků stejným zákazníkům) bylo velmi nízké.
(55)
Rozhodnutím 2011/279/EU (4) Komise přijala nabídku cenového závazku od společnosti Alumina d.o.o. Zvornik a její společnosti ve spojení Kauno Tiekimas. Rada uznává, že nabídka cenového závazku odstraňuje účinky dumpingu působícího újmu a v dostatečné míře omezuje riziko obcházení.
(56)
K tomu, aby mohla Komise a celní orgány nadále účinně sledovat, zda společnost Alumina d.o.o. Zvornik a její společnost ve spojení dodržují závazek, jakmile je příslušnému celnímu orgánu předložen požadavek na propuštění zboží do volného oběhu, je osvobození od antidumpingového cla podmíněno i) předložením závazkové faktury, což je obchodní faktura obsahující přinejmenším prvky uvedené v příloze a prohlášení, stanovené v této příloze, ii) tím, že dovážené zboží je vyráběno, dodáváno a fakturováno buď přímo společností Alumina d.o.o. Zvornik prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, nebo přímo fakturováno společností Kauno Tiekimas prvnímu odběrateli v Unii, který není ve spojení, a iii) tím, že zboží deklarované a prezentované celním orgánům přesně odpovídá popisu na závazkové faktuře. Pokud nejsou tyto podmínky splněny, bude k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu uloženo příslušné antidumpingové clo.
(57)
Jakmile Komise podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení zruší přijetí závazku následkem jeho porušení s odkazem na konkrétní transakce a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné, vzniká k okamžiku přijetí prohlášení o propuštění do volného oběhu celní dluh.
(58)
Dovozci by si měli být vědomi, že jako běžné obchodní riziko může k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu vzniknout celní dluh, jak je popsáno v 56. a 57. bodě odůvodnění, a to i pokud byl závazek nabídnutý výrobcem, od kterého přímo nebo nepřímo nakupovali, Komisí přijat.
(59)
Podle čl. 14 odst. 7 základního nařízení by celní orgány měly bezodkladně uvědomit Komisi, kdykoli zjistí jakékoli skutečnosti poukazující na porušení závazku.
(60)
Z výše uvedených důvodů považuje Komise závazek nabídnutý společností Alumina d.o.o. Zvornik a společností Kauno Tiekimas za přijatelný. Dotčeným společnostem byly sděleny podstatné skutečnosti, úvahy a povinnosti, na nichž je přijetí závazku založeno.
(61)
V případě porušení nebo odvolání závazků nebo v případě, že Komise zruší přijetí závazků, se podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení automaticky uplatní antidumpingové clo, které uložila Rada v souladu s čl. 9 odst. 4,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz zeolitu A ve formě prášku, nazývaného rovněž zeolit NaA ve formě prášku nebo zeolit 4 A ve formě prášku, v současnosti kódu KN ex 2842 10 00 (kód TARIC 2842100030), pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, se pro výrobky popsané v odstavci 1 stanoví na 28,1 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Dovoz, u něhož bylo předloženo prohlášení o propuštění zboží do volného oběhu, a na nějž jsou vystaveny faktury společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v rozhodnutí 2011/279/EU, je osvobozen od antidumpingového cla uloženého podle článku 1 za podmínky, že:
a)
zboží je vyráběno, dodáváno a buď fakturováno přímo společností Alumina d.o.o., se sídlem Zvornik, Bosna a Hercegovina, prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, nebo je fakturováno přímo společností Kauno Tiekimas AB, se sídlem Kaunas, Litva, prvnímu nezávislému odběrateli v Unii;
b)
k dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení; a
c)
zboží deklarované a prezentované celním orgánům přesně odpovídá popisu na závazkové faktuře.
2. K okamžiku přijetí prohlášení o propuštění zboží do volného oběhu vzniká celní dluh:
-
pokud se ve vztahu k dovozu popsanému v odstavci 1 zjistí, že nebyla splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo
-
pokud Komise podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení zruší přijetí závazku nařízením nebo rozhodnutím, které odkazuje na konkrétní transakce, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné.
Článek 3
S konečnou platností se vybírají částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1036/2010 uloženého na dovoz zeolitu A ve formě prášku, v současnosti kódu KN ex 2842 10 00 (kód TARIC 2842100030), pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. května 2011.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 464/2011
2011 m. gegužės 11 d.
kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito, nustatyto importuojamiems Bosnijos ir Hercegovinos kilmės ceolito A milteliams, galutinis surinkimas
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau - Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
1. LAIKINOSIOS PRIEMONĖS
(1)
Reglamentu (ES) Nr. 1036/2010 (2) (toliau - laikinasis reglamentas) Komisija nustatė laikinąjį antidempingo muitą importuojamiems Bosnijos ir Hercegovinos kilmės ceolito A milteliams.
(2)
Tyrimas inicijuotas 2010 m. sausio 4 d. gavus skundą, kurį pateikė Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. ir Zeolite Mira Srl Unipersonale (toliau - skundo pateikėjai), kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 25 %) visų Sąjungoje pagaminamų ceolito A miltelių. Skunde pateikta dempingo ir dėl jo daromos materialinės žalos įrodymų, kurių pakako tyrimui inicijuoti.
2. TOLESNĖ PROCEDŪRA
(3)
Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo nuspręsta nustatyti laikinąsias antidempingo priemones (toliau - pirminis faktų atskleidimas), kelios suinteresuotosios šalys raštu pateikė pastabas apie preliminarias išvadas. Šalims, kurios to pageidavo, buvo suteikta galimybė būti išklausytoms.
(4)
Komisija toliau rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, kaip ji manė, buvo būtina norint padaryti galutines išvadas.
(5)
Atliekant dempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2009 m. gruodžio 31 d. (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2005 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
(6)
Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu Komisija ketino rekomenduoti nustatyti galutinį antidempingo muitą importuojamiems Bosnijos ir Hercegovinos kilmės ceolito A milteliams ir galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinojo muito sumas. Be to, joms nustatytas laikotarpis pastaboms pareikšti.
(7)
Suinteresuotųjų šalių žodžiu ir raštu pateiktos pastabos išnagrinėtos ir prireikus į jas atsižvelgta.
3. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
(8)
Kadangi jokių pastabų šiais klausimais negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 12-15 konstatuojamosios dalys.
(9)
Remiantis pirmiau išdėstytomis nuostatomis, daroma galutinė išvada, kad visų rūšių ceolito A milteliai, kaip apibrėžta pirmiau, yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
4. ATRANKA
(10)
Bosnijos eksportuojančių gamintojų grupė (toliau - Birac) pakartojo pirminiame tyrimo etape pateiktą teiginį, kad visi duomenys apie neatrinktą Sąjungos gamintoją (Silkem d.o.o., toliau - Silkem) turėjo būti įtraukti į atrinkto Sąjungos gamintojo (MAL Magyar Aluminium, toliau - MAL) klausimyno atsakymus, nes šios dvi bendrovės yra susijusios. Teigta, kad jei būtų neatsižvelgta į tą trūkumą, tai reikštų Sąjungos gamintojų ir eksportuotojų diskriminaciją, nes jei susiję eksportuojantys gamintojai yra įsikūrę šalyse, kuriose atliekamas antidempingo tyrimas, jie visi turi pateikti klausimyno atsakymus. Be to, Birac teigė, kad MAL ir Silkem turėtų būti pripažinti nebendradarbiaujančiais.
(11)
Tų teiginių negalima priimti. Dėl laikinojo reglamento 19 konstatuojamojoje dalyje paaiškintų priežasčių tiek MAL, tiek Silkem visapusiškai bendradarbiavo atliekant tyrimą. Primenama, kad, Silkem pateikė informacijos užpildydama atrankos formą ir į Silkem buvo atsižvelgta makroduomenų rodikliuose. Tačiau ši bendrovė nebuvo įtraukta į atrinktų bendrovių sąrašą dėl mažo dydžio. Todėl Silkem nereikėjo pateikti vadinamųjų mikroduomenų ir a fortiori jie nebuvo tikrinami. Be to, kadangi jos nagrinėjamojo produkto pardavimo apimtis yra santykinai maža palyginti su MAL pardavimo apimtimi, nėra duomenų, kurie rodytų, jog Silkem duomenis pateikus kartu su MAL duomenimis būtų gautas kitoks rezultatas.
(12)
Be to, teiginys apie eksportuojančių gamintojų ir Sąjungos gamintojų diskriminaciją taip pat yra akivaizdžiai nepagrįstas, nes situacijos skiriasi. Viena vertus, dempingo tyrimas paprastai atliekamas bendrovių lygmeniu ir Komisijos tarnybos turi apskaičiuoti kiekvienos konkrečios bendrovės dempingo skirtumą. Be to, eksportuojančių gamintojų grupė turi būti vertinama kaip visuma, nes priešingu atveju iškiltų pavojus, kad eksportas būtų vežamas per grupės dalį, kurioje muitas mažiausias. Kita vertus, žalos tyrimu siekiama ištirti, ar visa Sąjungos pramonė patyrė materialinės žalos. Šiuo atveju buvo laikoma, kad, vertinant pagal tam tikrus žalos rodiklius (mikrorodiklius), atrinkti Sąjungos gamintojai atstovauja visai Sąjungos gamybai. Taigi šis teiginys atmetamas.
(13)
Be to, Birac teigė, kad su MAL susijusi Bosnijos kasybos bendrovė, šiam konkrečiam Sąjungos gamintojui tiekianti neperdirbtas žaliavas (t. y. boksitą), taip pat turėjo bendradarbiauti atliekant tyrimą. Šiuo klausimu pažymima, kad kasybos bendrovė buvo nurodyta MAL klausimyno atsakymuose. Be to, su boksito gavimu ir jo perdirbimu į aliuminio trihidratą susijusios sąnaudos buvo išsamiai nurodytos MAL gamybos sąnaudose. Todėl MAL grupė visiškai atitinka Komisijos tarnybų nustatytus atskaitomybės reikalavimus. Taigi šis teiginys atmetamas.
(14)
Kadangi jokių kitų pastabų šiais klausimais negauta, galutinai patvirtinamos laikinojo reglamento 16-20 konstatuojamosios dalys.
5. DEMPINGAS
5.1. Normalioji vertė
(15)
Primenama, kad, kadangi parduodamo produkto kiekis vidaus rinkoje nebuvo tipiškas, normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi.
(16)
Apskaičiuojant normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį patirtos pardavimo, bendrosios bei administracinės (toliau - PBA) išlaidos ir įprastomis prekybos sąlygomis vidaus rinkoje parduodant panašų produktą kiekvieno susijusio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo gautas svertinis vidutinis pelnas per tiriamąjį laikotarpį buvo pridėti prie jų vidutinių gamybos sąnaudų per tiriamąjį laikotarpį. Kadangi nėra skirtingų nagrinėjamojo produkto arba panašaus produkto rūšių, buvo naudojamas svertinis vidutinis pelnas. Prireikus gamybos sąnaudos ir PBA išlaidos buvo koreguojamos prieš jas panaudojant įprastoms prekybos sąlygoms patikrinti ir normaliosioms vertėms apskaičiuoti.
(17)
Po pirminio faktų atskleidimo Birac pateikė pastabų dėl pelno dydžio, naudoto normaliajai vertei apskaičiuoti, nustatymo. Birac nuomone, taikyta metodika pažeidžiama pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalis, nes šiuo konkrečiu atveju normaliajai vertei apskaičiuoti naudojant netipiško pardavimo vidaus rinkoje pelno dydį gaunamas lygiai toks pats rezultatas, koks būtų gautas, jeigu būtų naudotos netipiško pardavimo vidaus rinkoje kainos. Ji teigė, kad pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi kartu su 2 straipsnio 6 dalimi negalėjo būti siekiama tokio nenuoseklaus metodo. Be to, ji teigė, kad naudotas pelno dydis yra nepagrįstas ir neproporcingas, visų pirma, lyginant su tiksliniu pelnu, naudotu apskaičiuojant priverstinį pardavimą mažesnėmis kainomis.
(18)
Taip pat Birac teigė, kad pardavimas vidaus rinkoje dėl jo pobūdžio neturėtų būti laikomas vykdytu įprastomis prekybos sąlygomis ir todėl neturėtų būti naudojamas normaliajai vertei nustatyti.
(19)
Dėl pirmojo teiginio pažymima, kad taikytas metodas atitinka pagrindinio reglamento nuostatas ir teisminę praktiką, nustatytą PPO sprendimais, pagal kuriuos apskaičiuojant normaliąją vertę turi būti naudojamas pardavimo vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis pelnas, net jei šis pardavimas nebuvo tipiškas. Šiuo konkrečiu atveju pažymima, kad, kadangi visas pardavimas vidaus rinkoje buvo pelningas, apskaičiuojant normaliąją vertę iš tiesų buvo gautas toks pats rezultatas, koks būtų gautas tuomet, jei normalioji vertė būtų pagrįsta pardavimo vidaus rinkoje kainomis. Pirmiausia reikėtų pažymėti, kad pelno ir PBA duomenys buvo pagrįsti pačios bendrovės pardavimu vidaus rinkoje, kuris buvo laikomas vykdytu įprastomis prekybos sąlygomis. Toliau pažymima, kad pagrįstumo negalima vertinti pagal tikslinį pelną, naudotą apskaičiuojant priverstinį pardavimą mažesnėmis kainomis, nes toks pelnas atspindi padėtį ES rinkoje, kuomet nėra importo dempingo kainomis, todėl jis negali būti laikomas tinkamu palyginimo pagrindu, siekiant nustatyti pelną, kuris turi būti naudojamas apskaičiuojant normaliąją vertę. Todėl šis teiginys turėtų būti atmestas.
(20)
Dėl teiginio, kad pardavimas vidaus rinkoje neturėtų būti laikomas vykdytu įprastomis prekybos sąlygomis, atliekant tyrimą nustatyta, kad Birac pateikti duomenys ir įrodymai sudarė patikimą pagrindą normaliajai vertei nustatyti. Todėl šis teiginys laikytas nepagrįstu ir dėl šios priežasties buvo atmestas.
(21)
Kadangi jokių kitų pastabų dėl normaliosios vertės nustatymo negauta, patvirtinamas laikinojo reglamento 21-26 konstatuojamosiose dalyse aprašytas metodas.
5.2. Eksporto kaina
(22)
Kadangi jokių pastabų dėl eksporto kainos negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 27 ir 28 konstatuojamosios dalys.
5.3. Palyginimas
(23)
Kadangi jokių pastabų dėl normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimo negauta, patvirtinama laikinojo reglamento 29 konstatuojamoji dalis.
5.4. Dempingo skirtumas
(24)
Kadangi jokių kitų pastabų dėl dempingo skirtumo nustatymo, dėl kurių reikėtų pakeisti preliminarias išvadas, negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 30-32 konstatuojamosios dalys.
6. ŽALA
(25)
Pastabas dėl išvadų, susijusių su žala, pateikė kai kurie Sąjungos gamintojai, du naudotojai iš ES ir vienintelis Bosnijos eksportuojantis gamintojas.
(26)
Šiame reglamente nenagrinėjami argumentai, kurie jau buvo išsamiai išnagrinėti laikinajame reglamente.
6.1. Bendrosios pastabos
(27)
Laikinojo reglamento 45 ir 68 konstatuojamosiose dalyse aiškiai nurodyta, kad šiame tyrime terminas „Sąjungos pramonė“ apima visus Sąjungos gamintojus. Be to, žalos veiksniai, kuriais remiantis buvo priimta išvada dėl žalos, paprastai yra grindžiami duomenimis, susijusiais su Sąjungos pramone. Kuomet buvo naudoti su Sąjungos pramone susiję duomenys, laikinojo reglamento 5.4 skirsnyje tai nurodoma kaip makroduomenys. Tačiau kai nebuvo visos Sąjungos pramonės duomenų, buvo naudojami atrinktų tipiškų Sąjungos gamintojų duomenys. Jokių pastabų šiais klausimais negauta, todėl galutinai patvirtinamos laikinosios išvados.
(28)
Tačiau laikinojo reglamento 34 konstatuojamojoje dalyje buvo pateiktas klaidingas teiginys. Ši konstatuojamoji dalis turėjo būti išdėstyta taip: „Visi Sąjungos gamintojai sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau - Sąjungos pramonė)“.
(29)
Kadangi jokių kitų pastabų nepateikta, patvirtinamos laikinojo reglamento 52-56 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados.
6.2. Sąjungos suvartojimas
(30)
Kadangi jokių pastabų negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 35-38 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados.
6.3. Importas iš nagrinėjamosios šalies
(31)
Kadangi jokių pastabų negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 39-43 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados.
6.4. Sąjungos pramonės padėtis
6.4.1. Žalos rodikliai
(32)
2010 m. spalio mėn. vieno Sąjungos gamintojų, MAL, gamykloje įvyko avarija. Tačiau iš bendrovės pateiktų skaičių matyti, kad jos tiekiamo produkto kiekis iki 2011 m. sausio mėn. pasiekė ankstesnį lygį. Todėl akivaizdu, kad ši avarija didelių tiekimo problemų ES rinkoje nesukėlė.
(33)
Birac teigimu, kadangi pirmiau minėta su MAL susijusi Bosnijos kasybos bendrovė per TL gavo pelno, Komisija atlikdama ekonominių rodiklių skaičiavimus turėtų pakoreguoti MAL gamybos sąnaudas ir pelną, nes MAL pelnas buvo tariamai sumažintas, didelį pelną gavus susijusiai kasybos bendrovei Bosnijoje ir Hercegovinoje.
(34)
Dėl šio teiginio pažymima, kad boksitas iš susijusios bendrovės buvo perkamas sąžiningos konkurencijos sąlygomis. Šis klausimas buvo išnagrinėtas atliekant patikrinimą vietoje. Kadangi MAL per TL pirko boksitą tiek iš susijusių, tiek iš nesusijusių bendrovių maždaug vienodomis vidutinėmis kainomis, Komisija yra įsitikinusi, kad boksitas buvo perkamas sąžiningos konkurencijos sąlygomis, todėl nereikia koreguoti MAL pelningumo tendencijos, kuri buvo naudota apskaičiuojant tendenciją, nurodytą laikinojo reglamento 52 konstatuojamojoje dalyje. Todėl šis teiginys buvo atmestas.
(35)
Be to, Birac teigimu, kadangi tam tikras žaliavas ji gavo tiesiogiai iš savo aliuminio oksido gamybos, ji turėjo didelį konkurencinį pranašumą palyginti su daugeliu Sąjungos gamintojų, ir tai turėtų atsispindėti nustatant žalos skirtumus. Šis teiginys negali būti priimtas. Jei bendrovė turi konkurencinį pranašumą, paprastai tai turėtų poveikio apskaičiuojant jos bendrą dempingą, t. y. būtų gautos mažesnės sąnaudos, ir todėl būtų nustatyta mažesnė normalioji vertė. Tokio pobūdžio konkurencinis pranašumas neturi nieko bendro su žalos skirtumu. Nustatant žalos skirtumą nagrinėjama, ar mažesnio nei dempingo skirtumas muito pakaktų žalai pašalinti. Todėl šis teiginys buvo atmestas.
(36)
Sąjungos naudotojai teigė, kad laikinajame Komisijos vertinime nebuvo atsižvelgta į kai kuriuos teigiamus žalos veiksnių pokyčius (pelningumą, grynųjų pinigų srautus ir investicijų grąžą) ir nurodė, kad reikėtų išnagrinėti visus veiksnius. Tačiau vertinant žalą šie teigiami pokyčiai buvo visapusiškai išnagrinėti. Į juos atsižvelgta, tačiau šiuo atveju jie nelaikyti lemiamais dėl laikinojo reglamento 52-60 konstatuojamosiose dalyse išdėstytų priežasčių. Todėl tas teiginys buvo atmestas.
(37)
Kadangi jokių kitų pastabų negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 44-64 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados.
6.5. Išvada dėl žalos
(38)
Atitinkamai, ir negavus jokių kitų pastabų šiuo klausimu, patvirtinamos laikinojo reglamento 65-69 konstatuojamosiose dalyse padarytos išvados.
7. PRIEŽASTINIS RYŠYS
(39)
Vienas bendradarbiaujantis naudotojas teigė, kad priežastinio ryšio tyrimas yra klaidingas, nes Komisija nurodė, kad per TL (2009 m.) tam tikri žalos veiksniai laikinai pagerėjo. Tas naudotojas nesutiko su Komisijos atliktu įvertinimu, kad didesnis pelningumas 2009 m., palyginti su 2008 m., buvo pasiektas dėl trumpalaikių pokyčių, kurie nepasikartotų 2010 m.
(40)
Dėl šio komentaro pažymima, kad šalies argumentai yra paprasčiausi teiginiai, nepagrįsti jokiais naujais įrodymais. Priešingai, Komisijos pozicija yra pagrįsta Sąjungos gamintojų atliekant tyrimą tiek pradiniame, tiek galutiniame etape, pateikta informacija. Be to, prieš tikrinamuosius vizitus pateikta informacija buvo patikrinta vietoje. Komisijos numatytą pelno dydžio po TL mažėjimą taip pat patvirtino dviejų Sąjungos gamintojų pateikti visų 2010 m. duomenys. Taigi tas teiginys atmetamas.
(41)
Birac nesutiko su preliminaria išvada dėl importo iš trečiųjų šalių poveikio. Tačiau remiantis Komisijos analize, pateikta laikinajame reglamente (77 konstatuojamojoje dalyje), Birac buvo vienintelė svarbi eksportuotoja į ES rinką. Iš kitų šaltinių praktiškai beveik nebuvo importuojama. Birac nepateikia naujų įrodymų šiuo klausimu, todėl jos teiginys atmetamas.
(42)
Vienas bendradarbiaujantis naudotojas nesutiko su laikinajame reglamente pateikta analize dėl suvartojimo mažėjimo ir kaip paklausos mažėjimo precedentą nurodė spalvoto vaizdo katodinių spindulių kineskopų antidempingo tyrimą (3). Teigta, kad atliekant tą tyrimą dėl paklausos sumažėjimo tyrimas turėjo būti baigtas. Tačiau negalima sulyginti spalvoto vaizdo katodinių spindulių kineskopų atvejo ir dabartinio tyrimo. Pirmajame suvartojimas smarkiai sumažėjo, nes nagrinėjamasis produktas buvo pakeistas kitais produktais. Tuo tarpu dabartiniame tyrime suvartojimas sumažėjo labai nedaug (7 %, kaip nurodyta laikinojo reglamento 37 ir 38 konstatuojamosiose dalyse). Šiuo atžvilgiu taip pat pažymima, kad suvartojimo raida buvo toliau išsamiai išnagrinėta laikinojo reglamento 78-80 konstatuojamosiose dalyse, tačiau atitinkamas bendradarbiaujantis naudotojas negalėjo pateikti jokių įrodymų, kuriais būtų paneigtos Komisijos išvados. Todėl tie teiginiai atmetami.
(43)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, patvirtinamos laikinojo reglamento 70-92 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados, t. y. kad dėl importo dempingo kaina Sąjungos pramonė patyrė materialinės žalos.
8. SĄJUNGOS INTERESAI
(44)
Vienas bendradarbiaujantis naudotojas teigė, kad Komisija laikinojo reglamento 104 konstatuojamojoje dalyje pateikė klaidingą informaciją dėl ceolito sąnaudų svarbos visose sąnaudose. Visų pirma jis teigė, kad ceolito sąnaudos yra didesnės nei 5 % visų sąnaudų, kaip nurodyta toje konstatuojamojoje dalyje. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad ši šalis nepateikė jokių naujų šį teiginį pagrindžiančių duomenų, o Komisijos išvados yra grindžiamos patikrinta, iš bendradarbiaujančių naudotojų gauta informacija. Pažymima, kad laikinojo reglamento 104 konstatuojamojoje dalyje vartojamas terminas „visos sąnaudos“ apima gamybos sąnaudas ir PBA išlaidas. Be to, minėta „mažesnė nei 5 %“ dalis žymi vidurkį, kuris apima tiek skalbimo priemones, tiek vandens minkštiklius. Galiausiai reikėtų paaiškinti, kad ceolito sąnaudos gaminant vandens minkštiklius yra didesnės nei gaminant skalbimo priemones, tačiau daugiausia ceolitas naudojamas skalbimo priemonių gamyboje. Iš tiesų, šio konkretaus bendradarbiaujančio naudotojo atveju, vandens minkštikliai sudarė nedidelę jo vartotojams skirtų produktų, kurių gamyboje naudojamas ceolitas, apyvartos dalį. Todėl tas teiginys atmetamas.
(45)
Vienas bendradarbiaujantis naudotojas nesutiko su laikinojo reglamento 102 konstatuojamojoje dalyje išdėstyta išvada, kad Kinija gali tapti alternatyviu tiekimo šaltiniu. Atsižvelgdama į pateiktas pastabas, Komisija pripažįsta, kad nors per TL kai kurios Kinijos prekės buvo įvežtos į ES rinką, nėra tikėtina, kad artimoje ateityje Kinija taps svarbia tiekėja (žr. 41 konstatuojamąją dalį). Tačiau atsižvelgiant į nagrinėjamojo produkto gamybos pajėgumų panaudojimą Sąjungoje, Komisija toliau laikosi nuomonės, kad nagrinėjamojo produkto tiekimo problemų nėra. Todėl tas teiginys atmetamas.
(46)
Vienas bendradarbiaujantis naudotojas teigė, kad jei po šio tyrimo būtų nustatyti muitai, ceolito sąnaudos padidėtų tiek, kad jo skalbimo priemonių ir vandens minkštiklių kainos taip pat padidėtų, todėl padidėtų ir vartotojų kainos. Šis argumentas grindžiamas prielaida, kad nustačius antidempingo muitą naudotojai perduos ceolito kainos padidėjimą. Visų pirma, Komisija laikosi nuomonės, kad nustačius priemones Sąjungos gamintojai gautų naudos iš padidėjusios masto ekonomijos, o ne didindami kainas (žr. laikinojo reglamento 108 ir 111 konstatuojamąsias dalis). Galiausiai, kaip minėta, su ceolitu susijusi sąnaudų dalis visose vartotojams skirtų produktų gamybos sąnaudose yra nedidelė, todėl jokie muitų nustatymo padariniai, nors ir nėra tikėtini, nepaneigtų laikinosios išvados, kad nėra svarbesnių su Sąjungos interesais susijusių priežasčių, dėl kurių reikėtų nenustatyti priemonių. Todėl tas teiginys atmetamas.
(47)
Vienas bendradarbiaujantis naudotojas teigė, kad gamindamas skalbimo priemones galėtų pereiti prie formulių, kuriose nenaudojamas ceolitas, o tai turėtų neigiamo poveikio Sąjungos ceolito gamintojams. Sąjungos gamintojai yra susipažinę su informacija, pateikta byloje susijusioms šalims susipažinti ir žino apie pavojų jų verslui. Tačiau nėra konkrečių įrodymų, kuriais remiantis būtų galima įvertinti tariamą tokio hipotetinio kitų medžiagų naudojimo poveikį Sąjungos pramonei. Todėl tas teiginys atmetamas.
(48)
Į šiuos argumentus atsižvelgta galutiniame tyrimo etape, tačiau jie nekeičia pagrindinių išvadų. Kadangi jokių kitų pastabų negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 93-112 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados. Todėl daroma išvada, kad nepateikta argumentų, kurie leistų teigti, jog priemonių nustatymas atlikus šį tyrimą prieštarautų Sąjungos interesams.
9. GALUTINĖS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
9.1. Žalos pašalinimo lygis
(49)
Kadangi jokių pastabų negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 114-116 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados.
9.2. Galutinės priemonės
(50)
Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų ir remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi, turėtų būti nustatytas galutinis antidempingo muitas, kurio lygis turėtų būti toks, kaip nustatytas mažiausias dempingo ir žalos skirtumas pagal mažesniojo muito taisyklę. Šiuo atveju turėtų būti nustatyta muito norma, kuri prilygtų nustatytam dempingo dydžiui. Apskaičiuotas dydis - 28,1 %.
(51)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, galutinio antidempingo muito norma Bosnijai ir Hercegovinai yra 28,1 %.
10. GALUTINIS LAIKINOJO MUITO SURINKIMAS
(52)
Manoma, kad, atsižvelgiant į nustatytą dempingo skirtumą, taip pat į Sąjungos pramonei padarytos žalos lygį, būtina galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinuoju reglamentu nustatytas laikinojo antidempingo muito sumas neviršijant šiuo reglamentu galutinai nustatyto muito sumos.
11. PRIEMONIŲ FORMA
(53)
Atliekant tyrimą Bosnijos eksportuojantis gamintojas Alumina d.o.o. Zvornik, kartu su susijusia bendrove Sąjungoje, Kauno Tiekimas AB, esančia Kaune, Lietuvoje, pateikė įsipareigojimo dėl kainos pasiūlymą pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalį. Pažymima, kad neseniai Fabrica glinice„Birac“ tapo patronuojančiąja bendrove ir Alumina d.o.o., esanti Zvornike, liko vienintele grupės eksportuojančia gamintoja.
(54)
Komisija pasiūlymą išnagrinėjo. Nagrinėjamasis produktas yra vartojimo produktas, turintis vieną produkto rūšį ir specifikaciją, todėl nelieka rizikos, kad kainos bus kompensuojamos naudojant įvairias produkto rūšis. Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad viso eksporto į Sąjungą sąskaitas faktūras išrašė susijusi bendrovė Sąjungoje (t. y. Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Lietuva). Ši susijusi bendrovė taip pat parduoda kitus Birac grupės pagamintus produktus. Tačiau ceolito A miltelių rinka yra tiksliai apibrėžta, o ceolito A miltelius perkantys pirkėjai nepirktų kitų Birac grupės gaminamų produktų. Todėl buvo padaryta išvada, kad kryžminės kompensacijos rizika, kai tiems patiems pirkėjams gali būti parduodami kiti produktai, buvo labai maža.
(55)
Sprendimu 2011/279/ES (4) Komisija priėmė Alumina d.o.o. Zvornik ir susijusios bendrovės Kauno Tiekimas pasiūlytą įsipareigojimą. Taryba pripažįsta, kad pasiūlytu įsipareigojimu dėl kainos pašalinamas žalingas dempingo poveikis ir pakankamai sumažinama priemonių vengimo rizika.
(56)
Kad Komisija ir muitinės įstaigos galėtų toliau veiksmingai stebėti, kaip Alumina d.o.o. Zvornik ir jos susijusi bendrovė laikosi prisiimto įsipareigojimo, nuo antidempingo muito bus atleidžiama, jeigu atitinkamai muitinei pateikiant išleidimo į laisvą apyvartą prašymą i) pateikiama įsipareigojimo sąskaita faktūra, kuri yra komercinė sąskaita faktūra, kurioje pateikiami bent priede išvardyti duomenys ir nurodytas pareiškimas, ii) importuotas prekes pagamino, išsiuntė ir joms sąskaitas faktūras tiesiogiai išrašė Alumina d.o.o. Zvornik pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungoje arba sąskaitas faktūras tiesiogiai išrašė Kauno Tiekimas pirmam nesusijusiam pirkėjui Sąjungoje ir jeigu iii) deklaruotos bei muitinei pateiktos prekės tiksliai atitinka įsipareigojimo sąskaitos faktūros aprašymą. Jeigu neįvykdomos minėtos sąlygos, atitinkamas antidempingo muitas taikomas priimant deklaraciją dėl išleidimo į laisvą apyvartą.
(57)
Jeigu pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 9 dalį Komisija dėl padaryto pažeidimo atsisako priimto įsipareigojimo, nurodydama konkrečius sandorius ir atitinkamas įsipareigojimo sąskaitas faktūras paskelbdama negaliojančiomis, skola muitinei nustatoma tada, kai priimama šių sandorių deklaracija dėl išleidimo į laisvą apyvartą.
(58)
Importuotojai turėtų žinoti, kad skola muitinei, kaip įprasta prekybos rizika, gali būti nustatyta tada, kai priimama deklaracija dėl išleidimo į laisvą apyvartą, kaip aprašyta 56 ir 57 konstatuojamosiose dalyse, net jeigu Komisija priima gamintojo, iš kurio tiesiogiai ar netiesiogiai buvo perkama, įsipareigojimą.
(59)
Pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 7 dalį muitinės įstaigos turėtų nedelsdamos informuoti Komisiją visada, kai nustatoma šio įsipareigojimo pažeidimo požymių.
(60)
Dėl pirmiau nurodytų priežasčių Alumina d.o.o. Zvornik ir Kauno Tiekimas pasiūlytą įsipareigojimą Komisija laiko priimtinu. Susijusioms bendrovėms buvo pranešta apie esminius faktus, aplinkybes ir prievoles, kuriais remiantis įsipareigojimas buvo priimtas.
(61)
Pažeidus ar atšaukus įsipareigojimus arba Komisijai atsisakius priimtų įsipareigojimų, antidempingo muitas, Tarybos nustatytas pagal 9 straipsnio 4 dalį, taikomas savaime, remiantis pagrindinio reglamento 8 straipsnio 9 dalimi,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamiems Bosnijos ir Hercegovinos kilmės ceolito A milteliams, taip pat vadinamiems ceolito NaA arba ceolito 4A milteliais, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 2842 10 00 (TARIC kodas 2842100030), nustatomas galutinis antidempingo muitas.
2. Galutinio antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytų produktų neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra 28,1 %.
3. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos muitus reglamentuojančios galiojančios nuostatos.
2 straipsnis
1. Importuojamiems produktams, deklaruojamiems išleidimui į laisvą apyvartą pagal sąskaitas faktūras, išduotas bendrovių, kurių įsipareigojimus Komisija priėmė ir kurių pavadinimai išvardyti Sprendime 2011/279/ES, 1 straipsniu nustatytas antidempingo muitas netaikomas, jeigu:
a)
juos pagamino, išsiuntė ir jiems sąskaitas faktūras tiesiogiai išrašė Alumina d.o.o., Zvornikas, Bosnija ir Hercegovina, pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungoje arba sąskaitas faktūras tiesiogiai išrašė Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Lietuva, pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungoje;
b)
kartu su jais pateikiama įsipareigojimo sąskaita faktūra, kuri yra komercinė sąskaita faktūra, kurioje pateikiami bent šio reglamento priede išvardyti duomenys ir nurodytas pareiškimas; ir
c)
deklaruotos bei muitinei pateiktos prekės tiksliai atitinka įsipareigojimo sąskaitos faktūros aprašymą.
2. Skola muitinei nustatoma priimant deklaraciją dėl išleidimo į laisvą apyvartą:
-
nustačius, kad dėl 1 dalyje aprašytų importuojamų produktų nesilaikoma vienos ar daugiau toje dalyje išvardytų sąlygų, arba
-
jeigu Komisija atsisako priimto įsipareigojimo pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 9 dalį, priimdama reglamentą arba sprendimą, kuriame nurodo konkrečius sandorius ir atitinkamas įsipareigojimo sąskaitas faktūras paskelbia negaliojančiomis.
3 straipsnis
Galutinai surenkamos garantijomis užtikrintos laikinojo antidempingo muito, nustatyto Reglamentu (ES) Nr. 1036/2010 importuojamiems Bosnijos ir Hercegovinos kilmės ceolito A milteliams, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 2842 10 00 (TARIC kodas 2842100030), sumos.
4 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2011 m. gegužės 11 d.