ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 23. května 2012,
kterým se zastavuje antisubvenční řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie
(2012/278/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 14 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Nařízením (EU) č. 115/2012 (2) (dálen jen „prozatímní nařízení“) Evropská komise (dále jen „Komise“) uložila prozatímní vyrovnávací clo na dovoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie (dále jen „Indie“ nebo „dotčená země“).
(2)
Antisubvenční řízení bylo zahájeno dne 13. května 2011 (3) na základě podnětu podaného dne 31. března 2011 Evropským institutem pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute, EIFI) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření subvence a újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 Následný postup
(4)
Po sdělení nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních vyrovnávacích opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), se k prozatímním zjištěním písemně vyjádřila řada zúčastněných stran. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení.
(5)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování veškerých informací, které považovala za nezbytné ke stanovení konečných zjištění. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(6)
Následně byly všechny strany informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí zastavit antisubvenční řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie, a uvolnit částky zajištěné prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly k poskytnutí konečných informací vyjádřit.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(7)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana trvala na svých připomínkách ohledně definice dotčeného výrobku a obdobného výrobku, která je uvedena v 22. a 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a tvrdila, že některé typy výrobků by měly být z definice výrobku v rámci tohoto šetření vyloučeny.
(8)
Šetřením se však potvrdilo, že popis dotčeného výrobku a obdobného výrobku se na rozličné typy výrobků vztahuje a tyto výrobky mají tytéž základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti i konečná použití, a patří tudíž do stejné kategorie výrobků. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(9)
Jelikož nebyly vzneseny jiné připomínky k dotčenému výrobku a obdobnému výrobku, potvrzuje se tímto 22. a 23. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. SUBVENCOVÁNÍ
3.1 Úvod
(10)
V 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se odkazuje na tyto režimy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány subvence:
a)
režim Duty Entitlement Passbook (DEPB);
b)
režim předběžného povolení (PP);
c)
režim podpory vývozu kapitálového zboží (EPCG);
d)
režim pro subjekty orientované na vývoz (SOV);
e)
režim „Focus Product Scheme“ (FP);
f)
režim vývozních úvěrů (VÚ);
g)
režim osvobození od daně z elektřiny.
(11)
Výrobní odvětví Unie vyjádřilo pochybnosti o tom, zda Komise neopomněla zohlednit některé subvenční režimy a dospělo k názoru, že subvence, které indičtí výrobci podle šetření obdrželi, byly podhodnoceny.
(12)
V reakci na tuto skutečnost je nutné poznamenat, že podnět obsahoval velký počet národních a místních subvenčních režimů, které byly zahrnuty do dotazníku pro vyvážející výrobce v Indii a prošetřeny Komisí. Avšak pouze v případě režimů uvedených výše v 10. bodě odůvodnění bylo shledáno, že vyvážející výrobci, jichž se šetření týkalo a již byli zařazeni do vzorku, obdrželi subvence.
(13)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 24. až 27. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(14)
Ke zjištěním týkajícím se režimu FP a režimu osvobození od daně z elektřiny neobdržela Komise žádné připomínky. V případě režimů DEPB, PP, EPCG a VÚ spolupracující vyvážející výrobci předložili podrobné připomínky. Většina připomínek se týkala výpočtu částek subvencí a v důsledku některých připomínek byly provedeny drobné úpravy těchto výpočtů. Avšak celkové závěry ohledně těchto režimů nebyly těmito připomínkami ovlivněny a potvrzují se. Komise obdržela připomínky rovněž k režimu SOV. S přihlédnutím k dopadu takových připomínek na režim SOV, jak je shrnuto níže v 13. až 19. bodě odůvodnění, není třeba podrobně opakovat ostatní připomínky, které byly zaslány k výše uvedeným čtyřem režimům.
3.2 Režim pro subjekty orientované na vývoz („režim SOV“)
3.2.1 Obecně
(15)
Jak se rovněž uvádí v bodě 3.5 prozatímního nařízení, je třeba připomenout, že je rozhodující povinností subjektu orientovaného na vývoz, jak je stanovena v dokumentu FT-policy 2009-2014, dosáhnout čistých devizových příjmů (dále jen „ČDP“), tj. v referenčním období (5 let) musí být celková hodnota vývozu vyšší než celková hodnota dovezeného zboží. V zásadě mohou být v rámci režimu SOV zřízeny všechny společnosti, které se zaváží k vývozu celé své produkce zboží nebo služeb. Za to mají společnosti se statusem SOV nárok na řadu úlev uvedených v 71. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Těmito úlevami jsou finanční příspěvky vlády Indie ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, které udělují výhodu režimu SOV. Tyto úlevy jsou stanoveny zákonem v závislosti na vývozní výkonnosti, a považují se proto za specifické a napadnutelné podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(16)
V prozatímním nařízení se uvádí, že SOV nelze považovat za přípustný režim vracení cla nebo režim vracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nesplňuje přísná pravidla stanovená v příloze I písm. h) a i), v příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Ve skutečnosti nebylo možné prokázat, že indická vláda uplatňuje kontrolní systém či postup, aby ověřila, zda a v jakém rozsahu byly vstupy získané bezcelně a/nebo bez daně z prodeje spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku (viz příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě režimů vracení cla u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení). Uplatňovaný kontrolní systém má za cíl sledovat plnění povinnosti dosažení čistých devizových příjmů a nikoli sledovat spotřebu dovážených výrobků při výrobě vyváženého zboží.
(17)
Jak je popsáno výše, nebyly po zveřejnění prozatímních informací vzneseny žádné podstatné argumenty proti povaze režimu SOV, zejména neexistenci účinného kontrolního systému a jeho napadnutelnosti. Závěry k režimu SOV shrnuté v 78. až 81. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují.
3.2.2 Podání společnosti Viraj Profiles Limited
(18)
Jedinou stranou se statusem SOV zařazenou do vzorku byla společnost Viraj Profiles Limited (dále jen „společnost Viraj“). Zjištěná subvenční sazba SOV u tohoto výrobce byla v prozatímní fázi 2,73 % z celkové míry subvencování ve výši 3,2 %. Podle objemu společnost Viraj představovala 87 % indického vývozu do Unie.
(19)
Jak již bylo uvedeno v 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, společnost Viraj k režimu předložila podrobné komentáře. Dotčený vyvážející výrobce tvrdil, že subvence vypočtená v rámci režimu nebude v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení, podle něhož výše napadnutelného cla nesmí být vyšší než výše napadnutelných subvencí, které společnost skutečně obdržela. Tento výrobce tvrdil, že celková míra subvencování společnosti tudíž bude nižší než 2 %, tj. de minimis. Na podporu svého tvrzení společnost předložila podrobné účetní údaje.
(20)
Toto tvrzení bylo řádně prostudováno. Podrobné účetní údaje, které poskytla společnost Viraj ve svých podáních, mohou souviset s účetními údaji ověřenými při inspekci na místě a z těchto údajů skutečně vyplývá, že rozsah napadnutelných výhod, které společnost získala během období šetření, byl nadhodnocen. Vyrovnávací clo pro společnost Viraj proto bylo odpovídajícím způsobem přepočteno.
(21)
Míra subvencování SOV u společnosti Viraj byla následně přepočtena a s konečnou platností se stanoví na 0,44 %. Po zahrnutí subvenčních sazeb stanovených pro režim EPCG (po přepočtu stanovena na 0,05 %), režim VÚ (po přepočtu stanovena na 0,12 %) a režim osvobození od daně z elektřiny (0,09 %) byla celková míra subvencování společnosti Viraj s konečnou platností stanovena na 0,7 %, tj. pod úrovní de minimis.
3.2.3 Připomínky výrobního odvětví Unie k poskytnutí konečných informací
(22)
Po poskytnutí konečných informací předložilo výrobní odvětví Unie připomínky, v nichž tvrdilo, že provedené přepočty výše úlev v rámci režimu SOV, které obdržela společnost Viraj, jsou neopodstatněné a nesprávné. Odvětví tvrdilo, že analýza provedená Komisí je neúplná a neodpovídá způsobu, jimž orgány zpravidla vyrovnávají tento režim, a že analýza nebere v potaz další možné situace, při nichž společnost Viraj mohla nepřiměřeně nakládat s bezcelním dovozem. Výrobní odvětví Unie dále uvedlo, že tím, že společnost Viraj pozdě předložila veřejně přístupnou verzi svých připomínek k poskytnutí prozatímních informací, mělo být závažně poškozeno jeho právo na obhajobu.
(23)
Pokud jde o přepočet subvenčního rozpětí v případě společnosti Viraj, je třeba objasnit, že tento vyvážející výrobce prokázal, že stanovené prozatímní vyrovnávací clo přesahovalo částku napadnutelných subvencí, které společnost skutečně obdržela. Společnost skutečně prokázala, že potenciálně ušlé clo bylo v prozatímní fázi nadhodnoceno, a při konečném výpočtu tudíž bylo nutné tento údaj opravit. Vyrovnání určitých finančních příspěvků, u nichž lze jednoznačně a nade vší pochybnost konstatovat, že společnosti Viraj neposkytly žádnou výhodu, by bylo v rozporu s ustanoveními článku 3 základního nařízení. Stále se má ovšem za to, že v případě některých transakcí tento režim poskytl dotčené společnosti specifické subvence, které by se měly vyrovnat. Tento přístup je tudíž zcela v souladu se způsobem, jakým orgány tento režim vyrovnávaly v minulosti. Úprava subvenčního rozpětí v režimu SOV je proto plně v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení.
(24)
K údajnému porušení práva výrobního odvětví Unie na obhajobu je třeba uvést, že připomínky společnosti Viraj k výpočtu subvencí v režimu SOV byly také součástí dvou neutajovaných podání, která byla předložena před uložením prozatímních opatření, a rovněž dvou pozdějších neutajovaných podání. První a v tomto ohledu zásadní podání, které vedlo Komisi k zevrubné analýze této věci a nakonec k přehodnocení jejího stanoviska, bylo předloženo v prosinci 2011 a odkazuje se na ně již 77. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Všechny shora uvedené dokumenty byly bez prodlení zařazeny do dokumentace určené zúčastněným stranám k nahlédnutí. Připomínky společnosti Viraj k poskytnutí prozatímních informací pouze shrnovaly stanovisko, které společnost zastávala již ve svých předchozích podáních. Přestože veřejně přístupnou verzi svých připomínek k poskytnutí prozatímních informací společnost Viraj skutečně předložila pozdě, Komise ji neprodleně poskytla výrobnímu odvětví Unie, jemuž byla poskytnuta dodatečná lhůta, aby se k ní mohlo vyjádřit.
(25)
Vzhledem k výše uvedeným odůvodněním je nutno námitky výrobního odvětví Unie zamítnout.
3.2.4 Jiné otázky týkající se subvencování
(26)
Obdržené připomínky se týkaly také výpočtu subvenčního rozpětí u spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku a výpočtu zbytkového subvenčního rozpětí. Kromě toho jediný vyvážející výrobce, který požádal o individuální přezkoumání, trval na vypořádání svého požadavku. Vzhledem k závěrům učiněným v návaznosti na níže uvedenou příčinnou souvislost však není nutné zaujímat k těmto otázkám konečné stanovisko.
4. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(27)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny připomínky týkající se výroby v Unii a výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 120. až 123. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. ÚJMA
5.1 Předběžné poznámky a spotřeba v Unii
(28)
Jelikož k předběžným poznámkám a spotřebě v Unii nebyly předloženy připomínky, potvrzuje se 124. až 130. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2 Dovoz z dotčené země
(29)
Jedna strana tvrdila, že prozatímní analýza vývoje dovozních cen z Indie a cenového podbízení provedená na základě průměrných cen je zavádějící, protože údajně nebere v úvahu meziroční změny skladby sortimentu během posuzovaného období.
(30)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že údaje o cenách každého typu výrobku jsou k dispozici pouze za období šetření, pro něž se od vyvážejících výrobců a výrobců v Unii požaduje v rámci jejich odpovědí na dotazník i podrobný soupis transakcí. Jelikož neexistují údaje pro každý typ výrobku za ostatní roky posuzovaného období, lze tudíž smysluplnou analýzu vývoje dovozních cen provést pouze na základě průměrných cen. Je také třeba uvést, že dotyčná strana neposkytla žádné důkazy prokazující, proč by měla být analýza vývoje dovozních cen zavádějící. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(31)
Jak se uvádí v 134. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, je v případě podbízení třeba připomenout, že aby bylo možné určit cenové podbízení během období šetření, byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobků prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z Indie prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(32)
Kromě toho, jak se uvádí v 135. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo cenové srovnání u jednotlivých typů obchodů provedeno na stejné úrovni obchodu. Tvrzení této strany ohledně podbízení bylo zamítnuto.
(33)
Vzhledem k tomu, že nebyly podány další připomínky ohledně dovozu z dotčené země, potvrzuje se 131. až 135. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.3.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(34)
Jedna strana tvrdila, že analýza provedená v prozatímním nařízení ohledně poklesu výroby výrobního odvětví Unie je zavádějící a požadovala, aby se pokles objemu výroby posuzoval ve světle nevyužité kapacity výrobního odvětví Unie, která během posuzovaného období rovněž vykazovala klesající tendenci.
(35)
Šetření ukázalo, že pokles výroby se časově shodoval s poklesem prodeje a nárůstem zásob. Tato situace vedla některé výrobce v Unii k zavření některých výrobních linek, čímž se vysvětluje pokles ve využití kapacity. Proto bylo tvrzení této strany zamítnuto.
(36)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky týkající se výroby, výrobní kapacity a využití kapacity, potvrzuje se 137. a 138. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(37)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky k vývoji objemu prodeje a podílu na trhu výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 139. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.3 Růst
(38)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky ohledně růstu, potvrzuje se 140. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.4 Zaměstnanost
(39)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky týkající se zaměstnanosti, potvrzuje se 141. a 142. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.5 Průměrné ceny jednotky v Unii
(40)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky týkající se průměrných cen jednotky v Unii, potvrzuje se 143. a 144. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.6 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(41)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky k ziskovosti, peněžnímu toku, investicím, návratnosti investic a schopnosti získávat kapitál, potvrzuje se 145. až 148. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.7 Stav zásob
(42)
Jedna strana požádala Komisi, aby u vývoje stavu zásob během posuzovaného období poskytla údaje o skutečných částkách, nikoliv indexované hodnoty, neboť indexace této straně podle jejího tvrzení neumožňuje podat účinné připomínky nebo stav zásob posoudit jako procentní podíl na objemu prodeje výrobního odvětví Unie.
(43)
Jak je vysvětleno v 127. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, musely být některé mikroukazatele, jako jsou zásoby, indexovány kvůli zachování důvěrnosti. Indexace konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie v tabulce 10 prozatímního nařízení v každém případě umožňuje odpovídající pochopení vývoje zásob během posuzovaného období. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(44)
Jelikož nebyly vzneseny jiné připomínky ohledně stavu zásob, potvrzuje se 149. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.8 Rozsah rozpětí subvencí
(45)
Je třeba připomenout, že u největšího indického vyvážejícího výrobce, který v období šetření představoval 87 % indického vývozu, nebylo zjištěno subvencování. Subvencovaný dovoz tudíž představoval 13 % celkového objemu dovozu dotčeného výrobku z Indie do Unie. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám subvencovaného dovozu z Indie lze dopad skutečných rozpětí subvencí na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
5.3.9 Závěr ohledně újmy
(46)
Šetřením bylo potvrzeno, že většina ukazatelů újmy vykazovala během posuzovaného období sestupný trend. Potvrzuje se proto závěr učiněný ve 151. až 153. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
6.1 Úvod
(47)
V souladu s čl. 8 odst. 5 a 6 základního nařízení se zjišťovalo, zda subvencovaný dovoz pocházející z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Zkoumány byly rovněž jiné známé činitele než dovoz subvencovaných výrobků, které mohly ve stejnou dobu působit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby bylo zajištěno, že možná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dovozu subvencovaných výrobků.
(48)
Jak je uvedeno výše v 18. až 21. bodě odůvodnění, zjistilo se, že subvenční rozpětí u největšího vyvážejícího výrobce v Indii, který v období šetření představoval 87 % indického dovozu do Unie, je na úrovni de minimis, a ve smyslu čl. 14 odst. 5 základního nařízení se tudíž u tohoto jednotlivého vyvážejícího výrobce považuje pro účely tohoto šetření za nesubvencované. V období šetření bylo tudíž subvencováno pouhých 13 % dovozu dotčeného výrobku z Indie do Unie. Podíl tohoto subvencovaného dovozu na trhu představoval v období šetření 2 %.
6.2 Účinek subvencovaného dovozu
(49)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii v posuzovaném období zvýšila o 9 %, přičemž se objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil o 14 % a podíl na trhu poklesl o 21 %.
(50)
Pokud jde o ceny, bylo zjištěno, že průměrné dovozní ceny subvencovaného dovozu lze v porovnání s průměrnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie na unijním trhu považovat za cenové podbízení. Byly však přibližně o 12 % vyšší, než ceny indických společností, u nichž se subvencování nezjistilo.
(51)
Z výše uvedeného lze usuzovat, že omezený objem subvencovaného dovozu z Indie, který se vyznačoval vyššími cenami než nesubvencovaný dovoz, mohl mít na zhoršení újmy utrpěné výrobním odvětvím Unie velmi omezený nebo dokonce žádný vliv.
6.3 Účinky jiných činitelů
6.3.1 Nesubvencovaný dovoz z Indie
(52)
Celkový objem dovozu z Indie se v posuzovaném období zásadně zvýšil o 65 %, čímž jeho podíl na trhu vzrostl z 12,1 % na 18,3 %. Jak je nicméně vysvětleno výše, nesubvencovaný dovoz představoval v období šetření 87 % celkového objemu indického vývozu, což odpovídá v období šetření 15 % podílu na trhu, v porovnání s 2 % tržním podílem subvencovaného dovozu z Indie ve stejném období.
(53)
Ceny dovozu z Indie se v posuzovaném období snížily celkem o 9 %, přičemž byly vždy nižší než ceny dovozu ze zbytku světa a prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Za zmínku však stojí skutečnost, že průměrné ceny nesubvencovaného dovozu se ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie vyznačovaly větší mírou cenového podbízení než průměrné ceny subvencovaného dovozu, jak je vysvětleno v 50. bodě odůvodnění.
6.3.2 Dovoz z ostatních třetích zemí
(54)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy připomínky k dovozu z ostatních třetích zemí, potvrzuje se 161. až 165. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.3.3 Hospodářská krize
(55)
Jelikož nebyly předloženy připomínky ohledně vlivu hospodářské krize na újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, potvrzuje se 166. až 169. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.3.4 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku
(56)
Jelikož nebyly předloženy připomínky ohledně vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku, potvrzuje se 170. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.4 Závěr týkající se příčinné souvislosti
(57)
Výše uvedená analýza prokázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného subvencovaného dovozu pocházejícího z Indie i jeho podíl na trhu. Navíc se zjistilo, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie.
(58)
S ohledem na zjištění, že vývoz největšího vyvážejícího výrobce v Indii, který v období šetření představoval 87 % indického dovozu do Unie, nebyl subvencován, se však usuzuje, že nelze dostatečně stanovit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem, který představoval pouhých 13 % celkového objemu dovezeného z Indie, a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Skutečně nelze tvrdit, že subvencovaný indický dovoz mohl způsobit újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a to s ohledem na jeho omezený objem a velmi omezený podíl na trhu (2 %) a skutečnost, že jeho ceny byly v průměru o 12 % vyšší než v případě nesubvencovaného dovozu.
(59)
Analýza dalších známých faktorů, které mohly způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, včetně nesubvencovaného dovozu, dovozu z jiných třetích zemí, hospodářské krize a vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku, ukázala, že újma, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, je způsobena vlivem nesubvencovaného dovozu z Indie, který v období šetření představoval 87 % veškerého indického dovozu do Unie a jehož cena byla značně nižší než v případě subvencovaného dovozu.
7. ZASTAVENÍ ANTISUBVENČNÍHO ŘÍZENÍ
(60)
Jelikož neexistuje podstatná příčinná souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, má se za to, že vyrovnávací opatření jsou zbytečná, a toto antisubvenční řízení by proto mělo být v souladu s čl. 14 odst. 2 základního nařízení zastaveno.
(61)
Žadatel a všechny ostatní zúčastněné strany o tom byli informováni a dostali příležitost vyjádřit své stanovisko. Obdržené připomínky nic nezměnily na závěru, že probíhající antidumpingové řízení by mělo být zastaveno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Antisubvenční řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70, pocházejících z Indie, se zastavuje.
Článek 2
Částky zajištěné formou prozatímních vyrovnávacích cel podle nařízení (EU) č. 115/2012, kterým se ukládá clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie, se uvolňují.
Článek 3
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 23. května 2012.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2012 m. gegužės 23 d.
kuriuo nutraukiamas antisubsidijų tyrimas dėl tam tikrų importuojamų Indijos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių
(2012/278/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 14 straipsnį,
pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
1.1. Laikinosios priemonės
(1)
Europos Komisija (toliau - Komisija) Reglamentu (ES) Nr. 115/2012 (2) (toliau - laikinasis reglamentas) tam tikroms importuojamoms Indijos (toliau - Indija arba nagrinėjamoji šalis) kilmės nerūdijančio plieno sąvaržoms ir jų dalims nustatė laikinąjį kompensacinį muitą.
(2)
Tyrimas inicijuotas 2011 m. gegužės 13 d. (3) gavus 2011 m. kovo 31 d. Europos pramoninių tvirtinimo detalių instituto (EIFI) (toliau - skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 25 % visų Sąjungoje pagaminamų tam tikrų nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių, vardu pateiktą skundą.
(3)
Kaip išdėstyta laikinojo reglamento 21 konstatuojamojoje dalyje, atliekant subsidijavimo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2010 m. balandžio 1 d.-2011 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2008 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
1.2. Tolesnė procedūra
(4)
Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo nuspręsta nustatyti laikinąsias kompensacines priemones (toliau - pirminis faktų atskleidimas), kelios suinteresuotosios šalys raštu pateikė pastabas dėl preliminarių išvadų. Šalims, kurios to prašė, buvo suteikta galimybė būti išklausytoms.
(5)
Komisija toliau rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo būtina norint padaryti galutines išvadas. Suinteresuotųjų šalių žodžiu ir raštu pateiktos pastabos buvo išnagrinėtos ir prireikus laikinosios išvados buvo atitinkamai pakeistos.
(6)
Vėliau visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinta nutraukti antisubsidijų tyrimą dėl tam tikrų importuojamų Indijos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių ir nerinkti garantijomis užtikrintų laikinųjų muitų sumų (toliau - galutinis faktų atskleidimas). Visoms šalims buvo suteiktas laikotarpis, per kurį jos galėjo teikti pastabas dėl šio galutinio faktų atskleidimo.
2. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
(7)
Po galutinio atskleidimo viena šalis pakartojo savo pastabas dėl nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto apibrėžties, pateiktos laikinojo reglamento 22 ir 23 konstatuojamosiose dalyse, teigdama, kad tam tikrų rūšių produktai turėtų būti neįtraukti į tiriamojo produkto apibrėžtąją sritį.
(8)
Tačiau atlikus tyrimą patvirtinta, kad skirtingų rūšių produktams taikoma nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto apibrėžtis, jie pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis ir turį tą pačią galutinio naudojimo paskirtį, todėl jie priskiriami tai pačiai produktų kategorijai. Todėl šis teiginys buvo atmestas.
(9)
Kadangi jokių kitų pastabų dėl nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto negauta, laikinojo reglamento 22 ir 23 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
3. SUBSIDIJAVIMAS
3.1. Įžanga
(10)
Laikinojo reglamento 24 konstatuojamojoje dalyje padaryta nuoroda į toliau nurodytas schemas, pagal kurias tariamai suteikiamos subsidijos:
a)
Muito sumažinimo leidimo schema (MSLS);
b)
Išankstinių leidimų schema (ILS);
c)
Gamybos priemonių schema eksportui skatinti (GPESS);
d)
Į eksportą orientuotų įmonių schema (EOĮS);
e)
Tikslinių produktų schema (TPS);
f)
Eksporto kreditų schema (EKS);
g)
atleidimas nuo elektros mokesčio.
(11)
Sąjungos pramonei kilo abejonių, ar Komisija atsižvelgė į kai kurias subsidijavimo schemas, ir todėl nusprendė, kad, kaip nustatyta, Indijos gamintojų gautos subsidijos buvo nepakankamai įvertintos.
(12)
Atsakant į šį klausimą, pažymėtina, kad skunde buvo nurodyta daug nacionalinių ir vietos subsidijų schemų, kurios buvo įtrauktos į eksportuojantiems Indijos gamintojams pateiktą klausimyną ir kurias Komisija išnagrinėjo. Tačiau buvo nustatyta, kad atrinkti tirtieji eksportuojantys gamintojai gavo subsidijas tik pagal pirmiau 10 konstatuojamojoje dalyje išvardytas schemas.
(13)
Kadangi negauta jokių kitų pastabų, laikinojo reglamento 24-27 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
(14)
Pastabų dėl su TPS ir atleidimu nuo elektros mokesčio susijusių išvadų negauta. Dėl MSLS, ILS, GPESS ir EKS, bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai pateikė išsamias pastabas. Dauguma šių pastabų yra susijusios su subsidijų sumų apskaičiavimu ir remiantis kai kuriomis pastabomis minėtas apskaičiavimas buvo šiek tiek pakoreguotas. Tačiau tokios pastabos neturėjo poveikio bendrosioms išvadoms dėl šių schemų, todėl šios išvados patvirtinamos. Pastabų taip pat gauta dėl EOĮS. Atsižvelgiant į šių pastabų dėl EOĮS poveikį, kaip apibendrinta 13-19 konstatuojamosiose dalyse, nebūtina iš naujo išsamiai vertinti kitų dėl pirmiau minėtų keturių schemų pateiktų pastabų.
3.2. Į eksportą orientuotų įmonių schema (EOĮS)
3.2.1. Bendrosios nuostatos
(15)
Primintina, kad, kaip nurodyta ir laikinojo reglamento 3.5 skirsnyje, pagrindinis į eksportą orientuotų įmonių (EOĮ) įsipareigojimas, nustatytas Užsienio prekybos politikoje 2009-2014 m., yra gauti grynųjų pajamų užsienio valiuta, t. y. per ataskaitinį laikotarpį (5 metus) bendra eksporto vertė turi būti didesnė už importuotų produktų bendrą vertę. Iš esmės, visos bendrovės, kurios įsipareigoja eksportuoti visas pagamintas prekes ar teikiamas paslaugas, gali būti steigiamos pagal EOĮS. Kita vertus, į eksportą orientuotos įmonės statusą turinčios bendrovės turi teisę gauti įvairių nuolaidų, išvardytų laikinojo reglamento 71 konstatuojamojoje dalyje. Šios nuolaidos - Indijos Vyriausybės finansinė parama, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, ir yra lengvata, kuria naudojasi EOĮ. Pagal teisės aktus šios nuolaidos priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, ir dėl to laikomos individualiomis ir kompensuotinomis pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą.
(16)
Laikinajame reglamente nurodyta, kad EOĮS negali būti laikoma leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, nes ji neatitinka pagrindinio reglamento I priedo h ir i punktuose, II priede (sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinio sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės) išdėstytų griežtų taisyklių. Iš tikrųjų, nebuvo nustatyta, kad Indijos Vyriausybė taiko tikrinimo sistemą arba tvarką, kuri padėtų patvirtinti, ar netaikant muito ir (arba) pardavimo mokesčio įgytos žaliavos buvo panaudotos eksportuojamai prekei gaminti ir kokiais kiekiais (žr. pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 punktą arba pakaitinių sąlyginio apmokestinimo sistemų atveju - pagrindinio reglamento III priedo II dalies 2 punktą). Pagal taikomą tikrinimo sistemą siekiama prižiūrėti, kaip laikomasi grynųjų pajamų užsienio valiuta prievolės, o ne tikrinti importo, susijusio su eksportuojamų prekių gamyba, vartojimą.
(17)
Pagal taikomą tikrinimo sistemą siekiama prižiūrėti, kaip laikomasi grynųjų pajamų užsienio valiuta prievolės, o ne tikrinti importo, susijusio su eksportuojamų prekių gamyba, vartojimą. Po pirminio faktų atskleidimo nebuvo pateikta pagrįstų pastabų dėl pirmiau aprašyto EOĮS pobūdžio, ypač dėl veiksmingos tikrinimo sistemos nebuvimo ir schemos kompensuotinumo. Todėl laikinojo reglamento 78-81 konstatuojamosiose dalyse apibendrintos išvados dėl EOĮS patvirtinamos.
3.2.2. Viraj Profiles Limited pateikta informacija
(18)
Vienintelė atrinkta šalis, turinti EOĮ statusą, buvo Viraj Profiles Limited (toliau - Viraj). Šiam gamintojui pradiniame etape nustatyta EOĮ subsidijų norma buvo 2,73 % visos 3,2 % subsidijų normos. Viraj eksportas sudarė 87 % Indijos eksporto į Sąjungą apimties.
(19)
Kaip jau nurodyta laikinojo reglamento 77 konstatuojamojoje dalyje, Viraj pateikė išsamias pastabas dėl šios schemos. Susijęs eksportuojantis gamintojas teigė, kad pagal šią schemą apskaičiuota subsidija neatitinka pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalies, pagal kurią kompensuotino muito suma neviršija kompensuotinų subsidijų, kurias faktiškai gavo bendrovė, sumos. Bendrovė tvirtino, kad todėl jai taikoma bendra subsidijos norma turėtų būti mažesnė nei 2 %, t. y. de minimis. Bendrovė pateikė išsamius apskaitos duomenis savo teiginiui pagrįsti.
(20)
Todėl šis teiginys buvo tinkamai nagrinėjamas. Viraj pateiktus išsamius apskaitos duomenis galima susieti su apskaitos duomenimis, patikrintais atliekant tikrinamąjį vizitą, ir šie duomenys rodo, kad iš tikrųjų tiriamuoju laikotarpiu bendrovės gauta kompensuotina lengvata buvo pervertinta. Todėl Viraj taikomas kompensacinis muitas buvo atitinkamai perskaičiuotas.
(21)
Taigi perskaičiavus buvo galutinai nustatyta 0,44 % Viraj taikoma EOĮS subsidijų norma. Įskaitant subsidijos normas, nustatytas pagal GPESS (perskaičiuota norma yra 0,05 %), EKS (perskaičiuota norma yra 0,12 %) ir atleidimą nuo elektros mokesčių (0,09 %), bendrovei Viraj galiausiai nustatyta bendra subsidijų norma buvo 0,7 %, t. y. žemiau de minimis ribos.
3.2.3. Sąjungos pramonės pastabos dėl galutinio atskleidimo
(22)
Po galutinio atskleidimo Sąjungos pramonė pateikė pastabas, teigdama, kad su Viraj skirtomis EOĮS išmokomis susijęs perskaičiavimas yra nepagrįstas ir netikslus. Ji tvirtino, kad Komisijos tyrimas yra neišsamus, nenuosekliai atliktas atsižvelgiant į praktiką, kurią institucijos dažnai taiko kompensuodamos šią schemą, ir kad atliekant tyrimą nebuvo atsižvelgta į kitus galimus scenarijus, pagal kuriuos Viraj galėjo netinkamai perleisti importuotus produktus, kuriems netaikomas muitas. Be to, Sąjungos pramonė teigė, kad, Viraj vėlai pateikus nekonfidencialias pastabas dėl pirminio faktų atskleidimo, buvo labai pažeista Sąjungos pramonės teisė į gynybą.
(23)
Dėl Viraj subsidijų skirtumo perskaičiavimo reikėtų patikslinti, kad šis eksportuojantis gamintojas įrodė, kad nustatytas laikinasis kompensacinis muitas viršijo faktiškai gautų kompensuotinų subsidijų sumą. Iš tikrųjų bendrovė įrodė, kad muitas, kurio nebereikės mokėti, pirmiau buvo pervertintas ir todėl atliekant galutinį skaičiavimą tai reikėjo ištaisyti. Būtų prieštaraujama pagrindinio reglamento 3 straipsnio nuostatoms kompensuojant tam tikrą finansinę paramą, kuri akivaizdžiai ir be abejonės negali būti laikoma lengvata, kuria naudojasi Viraj. Tačiau vis dar manoma, kad, kalbant apie tam tikrus sandorius, pagal šią schemą nagrinėjamajai bendrovei buvo suteiktos konkrečios subsidijos, kurios turėtų būti kompensuojamos. Todėl šis požiūris visiškai atitinka praktiką, kurią anksčiau institucijos taikė kompensuodamos šią schemą. Todėl EOĮS subsidijos skirtumo peržiūra visiškai atitinka pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 punktą.
(24)
Kalbant apie tariamai pažeistą Sąjungos pramonės teisę į gynybą, pažymėtina, kad Viraj pastabos dėl EOĮS subsidijos apskaičiavimo buvo įtrauktos į du viešus dokumentus, pateiktus prieš nustatant laikinąsias priemones, taip pat į du vėliau pateiktus dokumentus. Pirmasis ir pagrindinis dokumentas šiuo atžvilgiu, dėl kurio Komisija ėmė išsamiai nagrinėti šį klausimą ir galiausiai persvarstyti savo poziciją, buvo pateiktas 2011 m. gruodžio mėn., ir nuoroda į jį jau buvo padaryta laikinojo reglamento 77 konstatuojamojoje dalyje. Visi pirmiau minėti dokumentai buvo nedelsiant įtraukti į bylą suinteresuotosioms šalims susipažinti. Viraj pastabose dėl pirminio faktų atskleidimo buvo tik apibendrinama jau ankstesniuose dokumentuose išreikšta pozicija. Nors Viraj savo pastabų dėl pirminio faktų atskleidimo viešąją versiją iš tiesų pateikė vėlesniame etape, ją Komisija nedelsdama persiuntė Sąjungos pramonei, kuriai buvo suteiktas papildomas laikotarpis pastaboms pateikti.
(25)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, Sąjungos pramonės teiginiai turėjo būti atmesti.
3.2.4. Kiti subsidijų klausimai
(26)
Pastabų gauta ir dėl bendradarbiaujantiems neatrinktiems eksportuojantiems gamintojams taikomo subsidijų skirtumo apskaičiavimo ir visoms kitoms bendrovėms taikomo subsidijų skirtumo apskaičiavimo. Be to, vienintelis eksportuojantis gamintojas, prašęs individualaus nagrinėjimo, reikalavo, kad į jo prašymą būtų atsižvelgta. Tačiau atsižvelgiant į toliau išdėstytas išvadas dėl priežastinio ryšio, galutinės pozicijos šiais klausimais priimti nebūtina.
4. SĄJUNGOS PRAMONĖ
(27)
Kadangi jokių pastabų dėl Sąjungos gamybos ir Sąjungos pramonės negauta, laikinojo reglamento 120-123 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
5. ŽALA
5.1. Pirminės pastabos ir Sąjungos suvartojimas
(28)
Kadangi jokių pastabų dėl pirminių pastabų ir Sąjungos suvartojimo negauta, laikinojo reglamento 124-130 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
5.2. Importas iš nagrinėjamosios šalies
(29)
Viena šalis tvirtino, kad preliminari importo iš Indijos kainų raidos ir priverstinio kainų mažinimo analizė, pagrįsta vidutinėmis kainomis, yra netiksli, nes tariamai joje neatsižvelgta į nagrinėjamuoju laikotarpiu kas metus kitusią produkto asortimento įvairovę.
(30)
Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad duomenų apie kiekvienos rūšies produkto kainas turima tik tiriamuoju laikotarpiu, kuriam eksportuojančių gamintojų ir Sąjungos gamintojų buvo paprašyta atsakant į klausimyną pateikti išsamų sandorių sąrašą. Todėl neturint duomenų apie kiekvienos rūšies produktą kitais nagrinėjamojo laikotarpio metais, tinkamą importo kainų raidos analizę galima atlikti remiantis tik vidutinėmis kainomis. Taip pat pažymėtina, kad susijusi šalis nepateikė jokių įrodymų, kodėl importo kainų raidos analizė yra klaidinga. Todėl šis teiginys buvo atmestas.
(31)
Dėl priverstinio kainų mažinimo, primenama, kad kaip nurodyta laikinojo reglamento 134 konstatuojamojoje dalyje, siekiant nustatyti priverstinį kainų mažinimą per TL, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos vidutinės svertinės atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis iš Indijos importuojamo produkto kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytomis remiantis CIF ir atitinkamu koregavimu atsižvelgiant į galiojantį muitą ir išlaidas po importo.
(32)
Be to, kaip nurodyta laikinojo reglamento 135 konstatuojamoje dalyje, lygintos to paties prekybos lygmens sandorių kiekvienos rūšies produkto kainos. Todėl šios šalies teiginys dėl priverstinio kainų mažinimo buvo atmestas.
(33)
Kadangi jokių kitų pastabų dėl importo iš nagrinėjamosios šalies negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 131-135 konstatuojamosios dalys.
5.3. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
5.3.1. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(34)
Viena šalis teigė, kad laikinajame reglamente atlikta Sąjungos pramonės gamybos sumažėjimo analizė yra netiksli, nes, jos nuomone, gamybos apimties sumažėjimą reikėtų vertinti atsižvelgiant į nepanaudotus Sąjungos pramonės gamybos pajėgumus, kurių tendencija nagrinėjamuoju laikotarpiu taip pat buvo mažėjanti.
(35)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad gamybos mažėjimas sutapo su pardavimo mažėjimu ir atsargų didėjimu. Dėl tokios padėties kai kurie Sąjungos gamintojai turėjo uždaryti kai kurias savo gamybos linijas; dėl to sumažėjo pajėgumų panaudojimas. Todėl šios šalies teiginys buvo atmestas.
(36)
Kadangi jokių kitų pastabų dėl gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo negauta, laikinojo reglamento 137 ir138 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
5.3.2. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
(37)
Kadangi pastabų dėl Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raidos negauta, laikinojo reglamento 139 konstatuojamoji dalis patvirtinama.
5.3.3. Augimas
(38)
Kadangi pastabų dėl augimo negauta, laikinojo reglamento 140 konstatuojamoji dalis patvirtinama.
5.3.4. Užimtumas
(39)
Kadangi pastabų dėl užimtumo negauta, laikinojo reglamento 141 ir 142 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
5.3.5. Vidutinės Sąjungos vieneto kainos
(40)
Kadangi pastabų dėl vidutinių Sąjungos vieneto kainų negauta, laikinojo reglamento 143 ir 144 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
5.3.6. Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą
(41)
Kadangi pastabų dėl pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų, investicijų grąžos ir pajėgumo padidinti kapitalą negauta, laikinojo reglamento 145-148 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
5.3.7. Atsargos
(42)
Viena šalis prašė Komisijos vietoj indeksuotų rodiklių pateikti faktinius rodiklius, susijusius su atsargų kiekiais nagrinėjamuoju laikotarpiu, tvirtindama, kad taikant indeksavimą negalima pateikti pagrįstų pastabų ar įvertinti atsargų kiekį kaip Sąjungos pramonės pardavimo procentinę dalį.
(43)
Siekiant išsaugoti konfidencialumą, kaip paaiškinta laikinojo reglamento 127 konstatuojamojoje dalyje, tam tikri mikro rodikliai, įskaitant atsargų, turėjo būti indeksuoti. Bet kuriuo atveju remiantis laikinojo reglamento 10 lentelėje pateiktu Sąjungos pramonės laikotarpio pabaigos atsargų indeksavimu galima aiškiai suprasti atsargų raidą nagrinėjamuoju laikotarpiu. Todėl šis teiginys atmestas.
(44)
Kadangi kitų pastabų dėl atsargų negauta, laikinojo reglamento 149 konstatuojamoji dalis patvirtinama.
5.3.8. Subsidijų skirtumo dydis
(45)
Primenama, kad buvo nustatyta, jog didžiausias eksportuojantis Indijos gamintojas, kurio eksportas sudaro 87 % Indijos eksporto į Sąjungą per TL nebuvo subsidijuojamas. Todėl subsidijuotas importas sudarė 13 % visos nagrinėjamojo produkto eksporto iš Indijos į Sąjungą apimties. Atsižvelgiant į subsidijuoto importo iš Indijos apimtį, rinkos dalį ir kainas, faktinių subsidijų skirtumų poveikį Sąjungos pramonei galima laikyti nereikšmingu.
5.3.9. Išvada dėl žalos
(46)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad daugumos žalos rodiklių raidos tendencija per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo neigiama. Todėl laikinojo reglamento 151-153 konstatuojamosiose dalyse padaryta išvada, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinės žalos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalyje, patvirtinama.
6. PRIEŽASTINIS RYŠYS
6.1. Įžanga
(47)
Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 ir 6 dalis nagrinėta, ar dėl subsidijuoto Indijos kilmės importo Sąjungos pramonei padaryta tokia žala, kad ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su subsidijuotu importu nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta subsidijuotam importui.
(48)
Kaip paaiškinta 18-21 konstatuojamosiose dalyse, nustatyta, kad šio konkretaus didžiausio eksportuojančio Indijos gamintojo, kurio eksportas sudarė 87 % viso Indijos eksporto į Sąjungą per TL, subsidijų skirtumas buvo de minimis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalyje, todėl atliekant šį tyrimą jis laikomas nesubsidijuotu. Todėl tik 13 % į Sąjungą per TL eksportuojamo Indijos nagrinėjamojo produkto kiekio buvo subsidijuota. Šio subsidijuoto importo rinkos dalis TL sudarė 2 %.
6.2. Subsidijuoto importo poveikis
(49)
Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas padidėjo 9 %, o Sąjungos pramonės pardavimo apimtis ir rinkos dalis sumažėjo atitinkamai 14 % ir 21 %.
(50)
Dėl kainų nustatyta, kad dėl vidutinių subsidijuoto importo kainų buvo priverstinai mažinamos vidutinės Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje kainos. Tačiau jos buvo apytiksliai 12 % didesnės nei nesubsidijuotos Indijos bendrovės kainos.
(51)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, laikoma, kad jei dėl ribotos subsidijuoto importo iš Indijos kainomis, kurios buvo didesnės nei nesubsidijuoto importo, apimties pablogėjo žalinga Sąjungos pramonės padėtis, toks poveikis buvo labai ribotas.
6.3. Kitų veiksnių poveikis
6.3.1. Nesubsidijuotas importas iš Indijos
(52)
Bendra importo iš Indijos apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu labai padidėjo - 65 %, todėl importo iš šios šalies užimama rinkos dalis padidėjo nuo 12,1 % iki 18,3 %. Vis dėlto, kaip paaiškinta anksčiau, nesubsidijuotas importas sudarė 87 % bendros eksporto iš Indijos per TL apimties ir TL jam teko 15 % rinkos dalies, palyginti su 2 % rinkos dalimi, tuo pačiu laikotarpiu tekusia subsidijuotam importui iš Indijos.
(53)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Indijos kainos iš viso sumažėjo 9 % ir visą laiką buvo mažesnės nei importo iš kitų pasaulio šalių kainos ir Sąjungos pramonės pardavimo kainos. Tačiau reikėtų paminėti, kad, kaip paaiškinta 50 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai mažinamos labiau dėl vidutinių nesubsidijuoto importo kainų nei dėl subsidijuoto importo kainų.
6.3.2. Importas iš kitų trečiųjų šalių
(54)
Kadangi jokių kitų pastabų dėl kitų trečiųjų šalių negauta, laikinojo reglamento 161-165 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
6.3.3. Ekonomikos krizė
(55)
Kadangi jokių pastabų dėl ekonomikos krizės poveikio Sąjungos pramonės patirtai žalai negauta, laikinojo reglamento 166-169 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
6.3.4. Atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto rodikliai
(56)
Kadangi pastabų dėl atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto rodiklių negauta, laikinojo reglamento 170 konstatuojamoji dalis patvirtinama.
6.4. Išvada dėl priežastinio ryšio
(57)
Išnagrinėjus nustatyta, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį itin padidėjo Indijos kilmės importo mažomis kainomis apimtis ir rinkos dalis. Taip pat nustatyta, kad dėl šio importo Sąjungos pramonė buvo priversta nuolat mažinti kainas Sąjungos rinkoje.
(58)
Tačiau, nustačius, kad didžiausias eksportuojantis Indijos gamintojas, kurio eksportas sudarė 87 % eksporto iš Indijos į Sąjungą per TL, nebuvo subsidijuojamas, laikoma, kad nebuvo galima galutinai nustatyti priežastinio ryšio tarp subsidijuoto importo, kuris sudarė tik 13 % viso iš Indijos eksportuojamo produkto kiekio, ir Sąjungos pramonei padarytos žalos. Iš tiesų, atsižvelgiant į ribotą subsidijuoto Indijos eksporto apimtį, labai mažą jam tenkančią rinkos dalį (2 %) ir tai, kad tokio eksporto kainos buvo vidutiniškai 12 % didesnės nei nesubsidijuoto importo, negalima teigti, kad subsidijuotas eksportas iš Indijos galėtų daryti žalą Sąjungos pramonei.
(59)
Išnagrinėjus kitus žinomus veiksnius, įskaitant nesubsidijuotą importą, importą iš kitų trečiųjų šalių, ekonomikos krizę ir atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto rodiklius, kurie galėjo daryti žalą Sąjungos pramonei, paaiškėjo, kad Sąjungos pramonei žala veikiausiai padaryta dėl nesubsidijuoto importo iš Indijos, kuris sudarė 87 % viso eksporto iš Indijos į Sąjungą per TL ir buvo vykdytas daug mažesnėmis kainomis nei subsidijuotas importas.
7. ANTISUBSIDIJŲ TYRIMO NUTRAUKIMAS
(60)
Nenustačius reikšmingo priežastinio ryšio tarp subsidijuoto importo ir Sąjungos pramonei padarytos žalos, laikoma, kad kompensacinės priemonės nebūtinos ir todėl pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 2 dalį šis antisubsidijų tyrimas turėtų būti nutrauktas.
(61)
Apie tai pranešta skundo pateikėjui ir visoms kitoms suinteresuotosioms šalims, joms taip pat suteikta galimybė teikti pastabas. Pateiktos pastabos nepakeitė išvados, kad šis antisubsidijų tyrimas turėtų būti nutrauktas,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Antisubsidijų tyrimas dėl tam tikrų importuojamų Indijos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių, kurių KN kodai šiuo metu yra 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ir 7318 15 70, nutraukiamas.
2 straipsnis
Pagal Reglamentą (ES) Nr. 115/2012 garantijomis užtikrintos laikinųjų kompensacinių muitų sumos, nustatytos tam tikroms importuojamoms Indijos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržoms ir jų dalims, nerenkamos.
3 straipsnis
Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Priimta Briuselyje 2012 m. gegužės 23 d.