NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 478/2010
ze dne 1. června 2010,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Zahájení řízení
(1)
Dne 8. září 2009 Komise zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (2) oznámení o zahájení antidumpingového řízení (dále jen „oznámení o zahájení“) týkajícího se dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Korejské republiky (dále jen „Korea“) a Tchaj-wanu (dále jen „dotčené země“).
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který podalo dne 27. července 2009 Evropské sdružení pro umělá vlákna (European Association Man-made Fibres Association, CIRFS) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 60 %, celkové výroby vysokopevnostních nití z polyesterů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žádající výrobce v Unii, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele, další strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR, Koreje a Tchaj-wanu. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Žadatel, ostatní výrobci v Unii, vyvážející výrobci v ČLR, Koreji a Tchaj-wanu, dovozci a uživatelé předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců v ČLR a Koreji a dovozců se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci v ČLR a Koreji a dovozci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení uvedli za období od 1. července 2008 do 30. června 2009 základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem.
(6)
Jak je vysvětleno v 22. až 27. bodě odůvodnění, jedenáct vyvážejících výrobců v ČLR poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Pokud jde o Koreu, čtyři vyvážející výrobci poskytli požadované informace a souhlasili se zařazením do vzorku.
(7)
Na základě posouzení informací poskytnutých spolupracujícími vyvážejícími výrobci vybrala Komise vzorek tří vyvážejících výrobců v ČLR, resp. skupin společností ve spojení, vykazujících největší objem vývozu do Unie. Výběr vzorku byl konzultován a dohodnut se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci i jejich sdruženími a orgány v ČLR.
(8)
V případě Koreje pouze čtyři vyvážející výrobci poskytli požadované informace pro účely sestavení vzorku. Vzhledem k malému počtu vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný.
(9)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku v ČLR a vyvážejícím výrobcům, kteří o tyto formuláře požádali, s cílem vyžádat si individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(10)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR, orgánům ČLR a žadatelům oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení konkrétní důvody.
(11)
Dva vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, protože nesplnili kritéria stanovená v čl. 17 odst. 1 základního nařízení, požádali o individuální dumpingové rozpětí podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Nicméně bylo shledáno, že individuální zjišťování dotčených vyvážejících výrobců by vyžadovalo další kontroly na místě a zvláštní posouzení, a znamenalo by tudíž příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření. Proto byl učiněn předběžný závěr, že žádost daných vyvážejících výrobců o individuální zjišťování není možno přijmout.
(12)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily v termínech stanovených v oznámení o zahájení, a to čtyřem výrobcům v Unii, deseti dovozcům a 68 uživatelům.
(13)
Odpovědi byly obdrženy od žádajících výrobců v Unii a jednoho dalšího výrobce v Unii, kteří toto šetření podpořili, dvou dovozců, kteří nejsou ve spojení, a 33 uživatelů.
(14)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii:
-
Brilen SA, Barbastro, Španělsko,
-
Performance Fibers, Bascharage, Lucembursko a společnosti s ní ve spojení Performance Fibers Longlaville, Longwy, Francie; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld, Německo; Performance Fibers, Bobingen, Německo; Performance Fibers, Guben, Německo,
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Německo,
-
Sioen, Mouscron, Belgie.
Dovozci v Unii:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Německo.
Uživatelé v Unii:
-
Autoliv Romania SA, Brasov, Rumunsko,
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Německo,
-
Michelin, Clermont Ferrand, Francie,
-
Mitas, a. s. Praha, Česká republika.
Vyvážející výrobci v ČLR:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd., Shaoxing,
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou.
Vyvážející výrobci v Koreji:
-
Hyosung Corporation, Soul,
-
Kolon Industries Inc, Soul,
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan,
-
Samyang Corporation, Soul.
Vyvážející výrobci na Tchaj-wanu:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei,
-
Shinkong Corporation, Taipei.
Dovozci, kteří jsou ve spojení s výrobci v Unii:
-
Hyosung Luxembourg SA, Lucembursko.
Výrobci ve srovnatelné zemi:
-
Performance Fibers, Inc. a Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, USA.
1.3 Období šetření
(15)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“). Průzkum trendů významných pro posouzení újmy se týkal období od ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(16)
Dotčeným výrobkem jsou vysokopevnostní nitě z polyesterů (jiné než šicí nitě), neupravené pro drobný prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, pocházející z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 5402 20 00.
(17)
Dotčený výrobek se vyznačuje vynikajícími vlastnostmi a využívá se pro řadu rozmanitých konečných použití, například vyztužování pneumatik, široké tkaniny, dopravníkové pásy, bezpečnostní pásy, lana, sítě a geosyntetické produkty.
(18)
V průběhu vyšetřování některé zúčastněné strany tvrdily, že nit používaná při výrobě pneumatik, tzv. „vysokomodulová málosrážlivá“ (dále jen „HMLS“) nit by měla být vyjmuta z rozsahu šetření. Strany tvrdí, že HMLS má odlišné charakteristiky a použití oproti jiným vysokopevnostním nitím.
(19)
Šetření však prokázalo, že ačkoli má nit HMLS některé odlišné charakteristiky oproti jiným vysokopevnostním nitím (např. modul, srážlivost, pevnost v tahu a odolnost proti únavě materiálu), různé typy dotčeného výrobku mají všechny stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti. Proto jsou považovány za jeden výrobek.
2.2 Obdobný výrobek
(20)
U výrobku vyváženého do Unie z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu, výrobku vyráběného a prodávaného na domácím trhu v Koreji a na Tchaj-wanu, jakož i u výrobku vyráběného a prodávaného v ČLR čínským vyvážejícím výrobcem, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, a také u výrobku vyráběného a prodávaného v Unii výrobci v Unii byly zjištěny stejné základní fyzikální a technické vlastnosti, jakož i stejná využití. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení předběžně považují za obdobné.
3. VÝBĚR VZORKŮ
3.1 Výběr vzorku dovozců
(21)
Vzhledem k velkému počtu dovozců identifikovaných na základě podnětu se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku dovozců v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Avšak po přezkoumání předložených informací a vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že není třeba provést výběr vzorku.
3.2 Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(22)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro stanovení dumpingu v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení.
(23)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda by byl výběr vzorku nutný, a pokud ano, vybrat vzorek, byli vyvážející výrobci v ČLR požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a poskytli základní informace o svém vývozu a prodeji na domácím trhu, o přesných činnostech s ohledem na výrobu dotčeného výrobku a o názvech a činnostech všech společností, s nimiž jsou ve spojení a které se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku.
(24)
Při výběru reprezentativního vzorku proběhly rovněž konzultace s orgány ČLR a sdružením výrobců, tj. čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz textilu (China Chamber of Commerce for Import and Export of Textiles).
3.2.1 Předběžný výběr spolupracujících vyvážejících výrobců
(25)
Celkem se ozvalo jedenáct vyvážejících výrobců, včetně skupin společností ve spojení v ČLR, a předložili požadované informace ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všichni uvedli, že během období šetření vyváželi dotčený výrobek do Unie, a vyjádřili přání být součástí vzorku. Proto se v případě těchto jedenácti vyvážejících výrobců má za to, že na současném šetření spolupracují (dále jen „spolupracující vyvážející výrobci“).
(26)
Vyvážející výrobci, kteří se ve výše uvedené lhůtě nepřihlásili nebo včas neposkytli požadované informace, byli považováni za společnosti, které v rámci šetření nespolupracují. Z porovnání údajů Eurostatu o dovozu s objemem vývozu dotčeného výrobku do Unie, který za období šetření nahlásily společnosti uvedené v 25. bodě odůvodnění, vyplývá, že spolupráce čínských vyvážejících výrobců byla velmi intenzivní, jak je uvedeno v 73. bodě odůvodnění.
3.2.2 Výběr vzorku spolupracujících vyvážejících vývozců v ČLR
(27)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byl základním kritériem Komise pro výběr vzorku největší reprezentativní objem vývozu vysokopevnostních nití do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek tvoří tři společnosti, resp. skupiny společností ve spojení, představující více než 65 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku konzultován a dohodnut se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci i jejich sdruženími a s orgány v ČLR.
3.3 Individuální zjišťování
(28)
Dva vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, protože nesplnili kritéria stanovená v čl. 17 odst. 1 základního nařízení, požádali o to, aby bylo stanoveno individuální dumpingové rozpětí podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(29)
Jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění, byl vzorek omezen na přiměřený počet společností, které by mohly být ve stanovené lhůtě přezkoumány. Společnosti zkoumané za účelem šetření dumpingu u dotčených zemí jsou uvedeny ve 14. bodě odůvodnění. S ohledem na řadu inspekcí, které by měly být provedeny v prostorách těchto společností, jejichž součástí v případě ČLR je ověření žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství a odpovědí v dotazníku ohledně antidumpingu, bylo shledáno, že individuální zjišťování by znamenalo příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření.
(30)
Proto byl učiněn předběžný závěr, že dvě žádosti o individuální zjišťování nemohou být přijaty.
4. DUMPING
4.1 Obecná metodika
(31)
Níže uvedená obecná metodika byla uplatněna na všechny vyvážející výrobce z Koreje a Tchaj-wanu, vyvážejícímu výrobci v ČLR bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství a s ohledem na pojem srovnatelná země také na dva další vyvážející výrobce v ČLR zařazené do vzorku, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Předložená zjištění o dumpingu pro každou ze zemí dotčenou v tomto šetření proto popisuje pouze to, co je pro každou vyvážející zemi specifické.
4.1.1 Běžná hodnota
(32)
V souladu se čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve přezkoumala, zda byl domácí prodej obdobných výrobků nezávislým odběratelům uskutečněný jednotlivými vyvážejícími výrobci reprezentativní, tedy zda byl celkový objem takového prodeje rovný či vyšší než 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozního prodeje do Unie.
(33)
Následně Komise identifikovala typy výrobku prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(34)
Pro každý typ výrobku, který vyvážející výrobci prodávali na domácím trhu a u kterého bylo zjištěno, že je přímo srovnatelný s druhem prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda byl domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval 5 % nebo více z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(35)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej jednotlivých společností mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo pro každý typ výrobku stanovením podílu ziskového domácího prodeje nezávislým odběratelům.
(36)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého prodeje daného druhu na domácím trhu.
(37)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových nákladů, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku.
(38)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, usoudilo se, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(39)
U prodeje typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, jakož i u typů výrobků, které se neprodaly v reprezentativním množství na domácím trhu, Komise použila početně zjištěnou běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(40)
Pro stanovení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly vzniklé prodejní, správní a režijní náklady (dále jen „PSR“) a vážený průměrný zisk realizovaný každým z příslušných spolupracujících vyvážejících výrobců v domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku během období šetření přičteny k jejich průměrným výrobním nákladům během období šetření. Tam, kde to bylo nezbytné, byly výrobní náklady a ohlášené PSR náklady předtím, než se použily k posouzení, zda se jednalo o běžný obchodní styk, a k výpočtu běžných hodnot, upraveny.
4.1.2 Vývozní cena
(41)
Ve všech případech, kdy se dotčený výrobek vyvážel nezávislým odběratelům v Unii, se vývozní cena stanovila v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě skutečně zaplacených či splatných vývozních cen.
(42)
V případech, kdy byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce ve spojení, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení, jmenovitě na základě cen, za které byly dovážené výrobky poprvé znovu prodány nezávislým odběratelům. V těchto případech byly provedeny úpravy pro všechny náklady včetně cel a daní za období mezi dovozem a novým prodejem, jakož i pro přiměřené rozpětí pro PSR náklady a zisk. Byly použity vlastní PSR náklady dovozce ve spojení a bylo stanoveno přiměřené ziskové rozpětí na základě rozpětí, kterého podle šetření dosáhl nezávislý dovozce dotčeného výrobku.
4.1.3 Srovnání
(43)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(44)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Příslušné úpravy byly přiznány ve všech případech, ve kterých byly označeny za přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy.
4.1.4 Dumpingové rozpětí
(45)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžných hodnot s váženým průměrem vývozních cen.
4.2 ČLR
4.2.1 Posouzení zacházení jako v tržním hospodářství
(46)
Na základě čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingových šetření dovozu z ČLR běžná hodnota určuje v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku u těch vyvážejících výrobců, kteří splňují kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(47)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1)
obchodní rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech reagují na tržní signály, bez zásadních zásahů státu; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě;
2)
společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (IAS) a používaným ve všech oblastech;
3)
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví;
5)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů.
(48)
Všechny společnosti zařazené do vzorku požádaly o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství a ve stanovených lhůtách odpověděly na formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Komise v prostorách příslušných společností vyhledala a ověřila informace uvedené ve formulářích žádosti a všechny další informace, které byly považovány za nezbytné.
(49)
Inspekcí se zjistilo, že dva spolupracující vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku nesplnili požadavky kritérií pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(50)
Konkrétně jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku nesplnil požadavky kritérií 1 až 3. Za prvé nebyl schopen prokázat, že rozhodnutí byla přijímána v reakci na tržní signály a bez zásadních zásahů státu, a to vzhledem k tomu, že byla zjištěna omezení v jeho prodejních aktivitách, jako je povinnost prodat určitý objem dotčeného výrobku na domácím trhu. Za druhé neprokázal, že jeho účetní záznamy byly ověřeny auditorem v souladu s mezinárodními účetními standardy (IAS). Šetření poukázalo na řadu nesrovnalostí a nedostatků v účtech žadatele a zjistilo jistá porušení zásad mezinárodních účetních standardů (IAS). Nakonec byla odhalena zkreslení způsobená systémem netržního hospodářství, a to v podobě nesprávného ocenění práv k užívání pozemků.
(51)
Další vyvážející výrobce zařazený do vzorku nebyl schopen prokázat, že splňuje kritéria 1 a 3. Nebyl schopen prokázat, že rozhodnutí byla přijímána v reakci na tržní signály a bez zásadních zásahů státu vzhledem k tomu, že byla zjištěna omezení v jeho prodejních aktivitách, podobně jako v 50. bodě odůvodnění, a navzdory státní certifikaci bylo zjištěno, že část jeho základního kapitálu nebyla splacena. Byla rovněž odhalena zkreslení způsobená systémem netržního hospodářství, a to v podobě nesprávného ocenění práv k užívání pozemků.
(52)
Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku prokázal, že splňuje všechna kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a mohlo mu být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
4.2.2 Individuální zacházení
(53)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení pro přiznání individuálního zacházení.
(54)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné podobě a pouze pro orientaci:
1)
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
2)
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny;
3)
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích;
4)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů a
5)
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(55)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku, kteří nesplnili kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, požádali rovněž o individuální zacházení v případě, že jim tržní zacházení nebude přiznáno.
(56)
Na základě dostupných informací bylo předběžně stanoveno, že všechny podmínky pro přiznání individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení splňují tito dva vyvážející výrobci v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3 Srovnatelná země
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, v zemích v procesu hospodářské transformace určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(58)
V oznámení o zahájení byly jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty v ČLR navrženy Spojené státy americké (USA). Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby k tomuto návrhu předložily připomínky.
(59)
Velké množství stran se proti tomuto návrhu ohradilo a navrhlo použít Tchaj-wan nebo Koreu, neboť jsou podle jejich soudu pro tyto účely vhodnější. Byly předloženy tyto argumenty:
a)
výrobní procesy a náklady v USA se podstatně liší od výrobních procesů a nákladů v ČLR, neboť strojní vybavení používané v USA je zastaralé, zatímco vybavení používané většinou čínských výrobců je moderní a založené na nejmodernějších technologiích. Většina čínských, tchajwanských a korejských vyvážejících výrobců využívá moderní jednostupňovou výrobní technologii, díky čemuž je jejich výroba efektivnější, než je tomu v USA;
b)
skutečnost, že tchajwanští a korejští vývozci údajně provádějí dumping, je pro účely výběru vhodné srovnatelné země bezpředmětná;
c)
žadatelé mají společnosti ve spojení v USA a nebylo by vhodné založit běžnou hodnotu na informacích poskytnutých těmito společnostmi;
d)
podmínky hospodářské soutěže v USA se liší od podmínek, které převládají v ČLR. Americký trh je prakticky monopolizovaný jedním výrobcem, zatímco Tchaj-wan a Korea mají celou řadu domácích výrobců tak, jako je tomu v ČLR.
(60)
Komise přezkoumala výše uvedené připomínky a konstatovala, že pokud se jedná o srovnatelnou zemi, jsou vesměs platné. Dále bylo prošetřováno, zda by se Tchaj-wan nebo Korea mohly stát možnou třetí zemí s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR.
(61)
Šetření ukázalo, že zejména v Tchaj-wanu existuje vyšší míra srovnatelnosti konečných výrobků s ČLR. Bylo poznamenáno, že vyvážející výrobci v Tchaj-wanu jsou rovněž přítomni v ČLR s výrobci, kteří jsou ve spojení, a že v obou zemích v podstatě působí za podobných podmínek.
(62)
Na tomto základě bylo považováno za vhodnější použít Tchaj-wan jako srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
(63)
Po zvolení Tchaj-wanu za srovnatelnou zemi se provedl výpočet běžné hodnoty na základě údajů ověřených v prostorách u tchajwanských vyvážejících výrobců, kteří při vyšetřování plně spolupracovali. Běžná hodnota se založila na ceně zaplacené nebo splatné při prodeji na domácím trhu v Tchaj-wanu za srovnatelné typy výrobků, pokud se zjistilo, že prodej byl realizován v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. To byl případ řady vyvážených druhů výrobků.
4.2.4 Běžná hodnota
4.2.4.1 Vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(64)
Zjistilo se, že většina domácího prodeje vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, se uskutečňuje v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobků založena na cenách skutečně zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v ČLR během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(65)
U prodej těch typů výrobků, který se neuskutečnil v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat způsobem uvedeným ve 40. bodě odůvodnění.
4.2.4.2 Vyvážející výrobci zařazení do vzorku, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(66)
Jak je uvedeno v 57. až 63. bodě odůvodnění, běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, se stanoví na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetích zemích s tržním hospodářstvím, v tomto případě Tchaj-wanu.
(67)
U zbylých vyvážených typů výrobků, které tchajwanští výrobci buď neprodávali v běžném obchodním styku v Tchaj-wanu, nebo v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo nutné běžnou hodnotu vypočítat. Běžná hodnota byla spočítána na základě výše uvedeného 40. bodu odůvodnění.
4.2.5 Vývozní cena
(68)
Veškerý prodej dotčeného výrobku uskutečněný třemi vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku na trh Unie byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům v Unii. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4.2.6 Srovnání
(69)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly u všech společností, jichž se šetření týkalo, provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, námořní dopravu a pojištění, na manipulaci a nakládku, ve vedlejších nákladech, v nákladech spojených s balením, nákladech na úvěr, rozdíly v provizích, slevách z cen, rabatech a nepřímém zdanění, pokud byly použitelné a odůvodněné.
4.2.7 Dumpingová rozpětí
4.2.7.1 U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku
(70)
U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(71)
Na tomto základě prozatímní vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0 %
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2 U ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců
(72)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, přičemž nebylo zohledněno rozpětí vyvážejícího výrobce s nulovým dumpingovým rozpětím. Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku předběžně stanoveno na hodnotu 8,9 %.
(73)
Pokud jde o všechny ostatní vývozce v ČLR, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Celkové množství vývozu uvedené v odpovědích obdržených při výběru vzorku od všech spolupracujících vyvážejících výrobců bylo porovnáno s celkovým dovozem z ČLR, který byl odvozen z dovozní statistiky Eurostatu. Zjištěný podíl spolupráce činil 100 %. Na tomto základě byla úroveň spolupráce považována za vysokou, a proto bylo považováno za vhodné stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce na nejvyšší dumpingové rozpětí stanovené pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(74)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 9,3 %.
4.3 Korea
4.3.1 Běžná hodnota
(75)
Bylo zjištěno, že většina domácího prodeje typů výrobků prodávaných na vývoz do Unie všemi čtyřmi vyšetřovanými společnostmi se uskutečňuje v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobků založena na cenách skutečně zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v Koreji během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(76)
U prodeje těch typů výrobků, který se neuskutečnil v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat. Všechny čtyři vyšetřované společnosti měly domácí prodej určitých druhů produktů, které nebyly uskutečněny v reprezentativním množství ani v běžném obchodním styku. V těchto případech byla běžná hodnota spočítána na základě výše uvedeného 40. bodu odůvodnění.
4.3.2 Vývozní cena
(77)
Část vývozního prodeje jednoho vyvážejícího výrobce byla přímo určena dovozci v Unii, který je s ním ve spojení. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za niž byly výrobky poprvé prodány nezávislému kupujícímu, a v souladu s metodikou popsanou výše ve 42. bodě odůvodnění.
(78)
Zbylý vývoz dotčeného výrobku uskutečněný zmíněným vyvážejícím výrobcem a veškerý vývozní prodej uskutečněný třemi dalšími vyvážejícími výrobci byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům v Unii. Pro tento prodej byla vývozní cena stanovena v souladu se čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4.3.3 Srovnání
(79)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly, kde to bylo na místě a odůvodněno, stanoveny všem vyšetřovaným vyvážejícím výrobcům dovolené odchylky v rozdílech nákladů za dopravu, námořní dopravu a pojištění, nákladů manipulace a nakládky, vedlejších nákladů, nákladů spojených s balením, úvěrů a provize.
(80)
Všechny čtyři prověřované společnosti požadovaly úpravu o částku odpovídající clu podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení na základě toho, že dovozními poplatky byl údajně zatížen obdobný výrobek, když byl určen pro spotřebu ve vyvážející zemi, tato částka však byla vrácena nebo nebyla zaplacena, když byl výrobek prodán na vývoz do Unie.
(81)
Toto tvrzení se považuje za nepodložené, poněvadž žádná z těchto čtyř společností neprokázala, že dovozní poplatky vrácené společnostem souvisely s vývozem dotčeného výrobku do Unie.
4.3.4 Dumpingová rozpětí
(82)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl u každé společnosti pro každý typ výrobku určený vážený průměr běžné hodnoty srovnán s váženým průměrem vývozní ceny každého odpovídajícího typu výrobku.
(83)
Na tomto základě jsou dumpingová rozpětí vyjádřena jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Unie bez úhrady cla u všech dotčených vyvážejících výrobců v Koreji pod minimální úrovní 2 % ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení.
(84)
Je nutné uvést, že po porovnání s údaji Eurostatu o dovozu tito čtyři korejští vyvážející výrobci představují veškerý vývoz pocházející z této země. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že přijetí antidumpingových opatření s ohledem na dovoz z Koreje nebylo opodstatněné.
(85)
Jestliže se tyto závěry potvrdí v dalším průběhu šetření, bude řízení s ohledem na Koreu zastaveno.
4.4 Tchaj-wan
4.4.1 Běžná hodnota
(86)
Bylo zjištěno, že většina domácího prodeje typů výrobků prodávaných na vývoz do Unie dvěma vyšetřovanými společnostmi se uskutečňuje v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobků založena na cenách skutečně zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v Tchaj-wanu během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(87)
U prodeje těch typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat. Obě vyšetřované společnosti měly domácí prodej určitých druhů produktů, které nebyly uskutečněny v reprezentativním množství ani v běžném obchodním styku. V těchto případech byla běžná hodnota spočítána na základě 40. bodu odůvodnění.
4.4.2. Vývozní cena
(88)
Veškerý prodej dotčeného výrobku uskutečněný dvěma spolupracujícími vyvážejícími výrobci na trh Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4.4.3 Srovnání
(89)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly, kde to bylo na místě a odůvodněno, stanoveny všem vyšetřovaným vyvážejícím výrobcům dovolené odchylky v rozdílech nákladů za dopravu, námořní dopravu a pojištění, nákladů manipulace a nakládky, vedlejších nákladů, nákladů spojených s balením, úvěrů, provize, slev a rabatů.
4.4.4 Dumpingová rozpětí
(90)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl u každé společnosti pro každý typ výrobku určený vážený průměr běžné hodnoty srovnán s váženým průměrem vývozní ceny každého odpovídajícího typu výrobku.
(91)
Na tomto základě jsou dumpingová rozpětí vyjádřena jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Unie bez úhrady cla následující:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
nepatrná
(92)
S ohledem na dovoz z Tchaj-wanu je nutné uvést, že po porovnání s údaji Eurostatu dva spolupracující vyvážející výrobci představují veškerý vývoz pocházející z této země. Celostátní dumpingové rozpětí bylo stanoveno pro Tchaj-wan. Zjistilo se, že celostátní dumpingové rozpětí je pod minimální úrovní 2 % stanovené v čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových opatření s ohledem na dovoz z Tchaj-wanu nebylo opodstatněné.
(93)
Jestliže se tyto závěry potvrdí v dalším průběhu šetření, bude řízení s ohledem na Tchaj-wan zastaveno.
5. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
5.1 Výroba v Unii
(94)
Pro stanovení celkové výroby v Unii byly použity všechny dostupné informace o výrobcích v Unii, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po jeho zahájení.
(95)
Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba v Unii během období šetření činila asi 121 000 tun. Toto množství zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovanou výrobu výrobců, kteří se během řízení nevyjádřili. Vzhledem k absenci dalších informací byly pro stanovení celkové výroby v Unii a spotřeby Unie použity údaje o výrobcích, kteří se nevyjádřili, uvedené v podnětu. Na výrobce, kteří se nevyjádřili, připadalo v období šetření přibližně 22 % celkové výroby v Unii. Ze známých výrobců v Unii žádný nezaujal neutrální ani nesouhlasné stanovisko k zahájení šetření.
(96)
Objem výroby výrobců v Unii, kteří podnět podpořili, dosáhl v období šetření 94 000 tun, což představuje přibližně 78 % celkové odhadované výroby v Unii.
5.2 Definice výrobního odvětví Unie
(97)
Jak je uvedeno v 96. bodě odůvodnění, šetření ukázalo, že výrobci v Unii, kteří podpořili podnět a souhlasili s tím, že budou při šetření spolupracovat, představují přibližně 78 % celkové výroby v Unii během období šetření. Tito výrobci jsou proto považováni za představitele výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
6. ÚJMA
6.1 Spotřeba v Unii
(98)
Spotřeba byla stanovena na základě údajů o celkovém dovozu získaných z Eurostatu a celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, včetně odhadu prodeje výrobců, kteří se nevyjádřili.
(99)
Jak bylo uvedeno v 95. bodě odůvodnění, kvůli nedostatku jiných informací o výrobcích, kteří se nevyjádřili o své výrobě a prodeji vysokopevnostních nití během posuzovaného období, byly použity údaje týkající těchto výrobců poskytnuté v podnětu.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2005
2006
2007
2008
Období šetření
V tunách
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Index
100
106
120
109
93
Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník.
(100)
Celkově spotřeba v Unii v posuzovaném období poklesla o 7 %. Bylo zjištěno, že spotřeba nejprve vzrostla o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, po čemž poklesla o 22 % mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Snížení spotřeby v roce 2008 a v období šetření byla výsledkem nižší poptávky, zejména v druhé polovině roku 2008, v důsledku hospodářské krize.
6.2 Dovoz do Unie z dotčených zemí
6.2.1 Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí
(101)
Komise zkoumala, zda má být dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu posouzen souhrnně ve shodě s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(102)
Ohledně výše uvedeného dovozu z Tchaj-wanu a Koreje bylo předběžně stanoveno, že tchajwanský a korejský dovoz se v období šetření neuskutečňoval za dumpingové ceny.
(103)
Proto byl učiněn předběžný závěr, že účinek dovozu z Koreje a Tchaj-wanu by neměl být posuzován společně s dumpingovým dovozem z ČLR.
6.2.2 Dumpingový dovoz z ČLR
(104)
Je třeba poznamenat, že u jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR, který byl zahrnut do vzorku, nebyl u prodeje jeho výrobků na trhu Unie zjištěn dumping. Proto by jeho vývoz měl být vyloučen z analýzy týkající se vývoje dumpingového dovozu z ČLR na trhu Unie.
(105)
S cílem vyloučit jakoukoli možnost zveřejnění citlivých obchodních údajů vztahujících se k dotyčnému výrobci však bylo z důvodu zachování důvěrnosti údajů považováno za vhodné nevylučovat údaje o vývozci, u něhož nebyl na trhu Unie zjištěn dumping, z níže uvedených veřejně dostupných údajů, jako jsou údaje Eurostatu.
(106)
První tabulka uvedená níže proto shrnuje veškerý dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR a druhá tabulka ukazuje indexované údaje týkající se dumpingového dovozu na trh Unie během posuzovaného období.
Tabulka 2a
Celkový dumpingový dovoz z ČLR
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Index
100
147
261
317
301
Podíl na trhu
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Index
100
139
217
291
323
Ceny (v EUR/t)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Index
100
87
81
84
83
Zdroj: Eurostat.
(107)
Objem celkového dovozu z ČLR vzrostl během posuzovaného období dramaticky na trojnásobek, přičemž v tomtéž období průměrné dovozní ceny klesly o 17 %. V důsledku toho jeho podíl na trhu významně stoupl ze 7,3 % v roce 2005 na 23,6 % v období šetření. Šetření ukázalo, že dokonce i v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření, kdy spotřeba poklesla o 22 %, objem dovozu z ČLR vzrostl o 15 %, což znamenalo vzrůst o 7,7 procentního bodu v jejich podílu na trhu.
6.2.2.1 Objem, cena a podíl na trhu dumpingového dovozu
Tabulka 2b
Dumpingový dovoz z ČLR
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Dovoz (v tunách)
Index
100
240
582
728
714
Podíl na trhu
Index
100
227
485
667
768
Ceny (v EUR/t)
Index
100
67
61
63
61
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
(108)
Objem dumpingového dovozu z ČLR během posuzovaného období dramaticky vzrostl, což znamenalo více než sedminásobný vzrůst jeho podílu na trhu. Kromě toho šetření ukázalo, že navzdory poklesu spotřeby v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření dumpingový dovoz získal v průběhu období šetření značný podíl na trhu.
(109)
Průměrné ceny dumpingového dovozu z ČLR vykázaly během posuzovaného období pokles o 39 % a v období šetření se podbízely cenám výrobního odvětví Unie, jak je vysvětleno ve 112. bodě odůvodnění.
6.2.2.2 Cenové podbízení
(110)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, srovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z ČLR pro prvního nezávislého odběratele na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou stávajících celních norem a nákladů po dovozu.
(111)
Spolupráce ze strany čínských vývozců byla intenzivní a představuje 69 % celkového objemu vývozu z ČLR do Unie během období šetření. Vzhledem ke skutečnosti, že u jednoho vyvážejícího výrobce nebyl u prodeje jeho výrobků na trhu Unie zjištěn dumping, nebyl pro účely analýzy cenového podbízení vzat v úvahu jeho dovoz.
(112)
Srovnání ukázalo, že v období šetření se dotčený dumpingový výrobek pocházející v ČLR prodávaný v Unii podbízel cenám výrobního odvětví Unie o 24,2 %.
6.3 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
6.3.1 Předběžné poznámky
(113)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnoval přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2005 do konce období šetření.
6.3.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 3
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba (v tunách)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Index
100
100
99
86
64
Kapacita (v tunách)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Index
100
100
100
97
90
Využití kapacity
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Index
100
100
100
88
72
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(114)
Jak je patrné z výše uvedené tabulky, výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 36 %. Je třeba poznamenat, že navzdory nárůstu spotřeby Unie o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, si výroba výrobního odvětví Unie v tomto období zachovala stabilitu, avšak v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření významně poklesla ve shodě s poklesem spotřeby Unie.
(115)
Výrobní odvětví Unie snížilo během období šetření svou výrobní kapacitu až na přibližně 144 000 tun. Nicméně vzhledem ke stagnujícímu prodeji a klesajícímu objemu výroby se využití dostupné kapacity snížilo z 91 % v roce 2005 na 65 % v období šetření. K hlavnímu poklesu došlo v období od roku 2007 do období šetření.
6.3.3 Objem prodeje a podíl na trhu
(116)
Údaje o prodeji uvedené v tabulce níže se týkají objemu prodaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie.
Tabulka 4
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem prodeje (v tunách)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Index
100
101
104
88
71
Podíl na trhu
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Index
100
95
87
81
77
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(117)
Zatímco spotřeba Unie vzrostla o 20 % v průběhu let 2005 až 2007, objem prodeje dotčeného výrobku výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie vzrostl jen o 4 %. To znamená, že výrobní odvětví Unie nemohlo mít ze zvýšené spotřeby v tomto období prospěch. Zatímco ve zbytku posuzovaného období spotřeba v Unii poklesla o 22 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie se snížil ještě víc, a sice o 31 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se proto trvale a významně snižoval a úbytek podílu na trhu dosáhl během posuzovaného období 11,9 procentního bodu.
6.3.4 Průměrné jednotkové ceny výrobního odvětví Unie
(118)
Průměrné prodejní ceny ze závodu výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, se za posuzované období snížily o 9 %. K hlavnímu poklesu došlo v období od roku 2007 do období šetření, tedy současně s výrazným nárůstem levného dumpingového dovozu z ČLR. V důsledku toho a navzdory zvýšení cen surovin výrobní odvětví Unie muselo snížit své prodejní ceny zejména v průběhu období šetření.
Tabulka 5
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrné ceny (v EUR/t)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Index
100
100
99
97
91
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(119)
Vskutku bylo zjištěno, že průměrné náklady na výrobu výrobního odvětví Unie se zvýšily o 6 % mezi rokem 2005 a obdobím šetření. To bylo způsobeno hlavně důsledkem nárůstu cen PET čipů, které jsou hlavní surovinou používanou při výrobě vysokopevnostních nití. Průměrná cena PET čipů se zvýšila o 12 % mezi rokem 2005 a 2008 a pak opět poklesla na úroveň převládající v roce 2005. Ve stejném období však výrobní odvětví Unie bylo nuceno snižovat své prodejní ceny, aby mohlo konkurovat levnému dumpingovému dovozu. V důsledku toho byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie v období šetření významně nižší než náklady.
6.3.5 Stav zásob
(120)
Zásoby v období šetření představovaly asi 15 % objemu výroby. Stav zásob výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 9 %, a to zejména mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Uvedené snížení stavu zásob však může nasvědčovat tomu, že se pro budoucnost předpokládá nižší aktivita po celkovém oslabení výrobního odvětví Unie.
Tabulka 6
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Zásoby (v tunách)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Index
100
112
116
112
91
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
6.3.6 Zaměstnanost, mzdy a produktivita
Tabulka 7
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Zaměstnanost v ekvivalentech plného pracovního úvazku (FTE)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Index
100
99
96
87
77
Náklady na pracovní sílu (v EUR/FTE)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Index
100
102
102
118
106
Produktivita (jednotka/FTE)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Index
100
101
102
99
84
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(121)
Vlivem opatření zaměřených na zmenšení výrobního odvětví Unie byl během posuzovaného období počet zaměstnanců výrazně snížen o 23 %. Na pokles produktivity je třeba nahlížet v souvislosti s omezováním výroby, kdy ke snižování počtů zaměstnanců dochází s určitým zpožděním po poklesu výroby. Náklady na pracovní sílu se během posuzovaného období lehce zvýšily o 6 %.
6.3.7 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál
Tabulka 8
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Ziskovost
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Index
100
-22
-37
- 378
- 438
Peněžní tok (v tisících EUR)
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Index
100
-9
5
- 120
- 141
Investice (v tisících EUR)
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Index
100
49
123
19
11
Návratnost investic
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Index
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(122)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V posuzovaném období se ziskovost výrobního odvětví Unie dramaticky snížila ze zisku ve výši 3 % v roce 2005 na ztrátu ve výši 13,3 % v období šetření. I přesto, že spotřeba v Unii vykazovala mezi rokem 2005 a 2007 rostoucí trend, výrobní odvětví Unie nemohlo mít prospěch z tohoto příznivého vývoje vlivem působení levného dumpingového dovozu z ČLR.
(123)
Trend, který vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, do značné míry odráží vývoj ziskovosti. V důsledku toho peněžní tok vykazuje během posuzovaného období podstatný pokles. Totéž lze říci o návratnosti investic, která za posuzované období zaznamenala podobný nepříznivý vývoj v souladu s negativními výsledky dosaženými výrobním odvětvím Unie během posuzovaného období.
(124)
Vzhledem k výše uvedenému se schopnost výrobního odvětví Unie investovat snížila se zřetelem k významnému zhoršení peněžního toku během posuzovaného období. V důsledku toho investice v posuzovaném období poklesly o 89 %.
6.3.8 Růst
(125)
Zatímco se spotřeba v Unii zvýšila o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit objem prodeje na trhu Unie o pouhá 4 %, což tomuto výrobnímu odvětví znemožnilo využít zvýšení spotřeby Unie. Vzhledem k vývoji během posuzovaného období byl pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 29 % daleko výraznější než pokles spotřeby Unie v tomto období, který se omezil na 7 %. V důsledku toho také významně poklesl o 12 procentních bodů podíl výrobního odvětví Unie na trhu během stejného období.
6.3.9 Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(126)
Dumpingová rozpětí pro ČLR uvedená výše v oddíle o dumpingu jsou jasně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
6.4 Závěr o újmě
(127)
Šetření prokázalo, že se v posuzovaném období zhoršovala většina ukazatelů újmy, jako je výroba (-36 %), využití kapacity (-28 %), objem prodeje na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení (-29 %), podíl na trhu (-12 procentních bodů) a produktivita (-16 %). Kromě toho se projevil vážný dopad na ukazatele újmy související s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, například peněžní tok (-241 %) a ziskovost (-16,3 procentního bodu). To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál zejména v průběhu období šetření.
(128)
Bylo zjištěno, že k hlavním ztrátám došlo v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření kdy se, navzdory významnému poklesu spotřeby Unie, dumpingový dovoz z ČLR i nadále ve velkém množství vyskytoval na trhu Unie, přičemž se v období šetření podbízel cenám výrobního odvětví Unie o více než 24 %.
(129)
Šetření dále ukázalo, že náklady na výrobu výrobního odvětví Unie dosáhly své nejvyšší úrovně v roce 2008, především kvůli prudkému zvýšení cen hlavní suroviny. V období šetření se výrobnímu odvětví Unie podařilo udržet a kontrolovat své náklady výroby díky racionalizaci a vlivem poklesu cen PET, ke kterému došlo zejména v druhé polovině období šetření. Výrobní odvětví Unie však vzhledem ke značnému cenovému podbízení, jehož se během období šetření dopouštěli čínští vývozci, nemohlo zvýšit své prodejní ceny na úroveň, která by pokryla jeho náklady. To se v průběhu období šetření projevilo podstatným zhoršením jeho finanční situace.
(130)
Na základě uvedených skutečností byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
7. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
7.1 Úvod
(131)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly posuzovány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
7.2 Dopad dumpingového dovozu
(132)
Šetření ukázalo, že dumpingový dovoz z ČLR se během posuzovaného období značně zvýšil, čímž se podíl na trhu Unie zvýšil mezi rokem 2005 a obdobím šetření více než sedmkrát. Šetření též ukázalo, že v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření, kdy spotřeba Unie poklesla přibližně o 15 %, zůstal objem dumpingového dovozu z ČLR vysoký a jeho podíl na trhu se dokonce zvýšil o 15 %.
(133)
Výrobní odvětví Unie v období šetření čelilo značnému poklesu objemu prodeje o 29 %, a jeho podíl na trhu se tudíž snížil z 51,1 % na 39,2 %, tedy téměř o 12 procentních bodů. V období mezi rokem 2008 a obdobím šetření podíl výrobního odvětví Unie na trhu poklesl o 2 procentní body, zatímco podíl dumpingového čínského dovozu ve stejném období vzrostl navzdory klesající poptávce na trhu Unie.
(134)
Ceny dumpingového dovozu v posuzovaném období poklesly o 39 % a byly výrazně nižší než ceny, které účtovalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie. Následkem toho bylo výrobnímu odvětví Unie znemožněno provést zvýšení cen, které by pokrylo zdražení surovin. V důsledku toho se ziskovost prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie snížila, jak je vysvětleno výše v 122. bodě odůvodnění, z 3 % zisku v roce 2005 na ztrátu ve výši 13,3 % v období šetření.
(135)
Šetřením bylo rovněž prokázáno, že existence rostoucího objemu levného dumpingového dovozu z ČLR tak měla celkově nepříznivý dopad na trh kvůli tlaku na snižování cen.
(136)
Má se tudíž za to, že pokračující tlak vyvíjený na trhu Unie levným dumpingovým dovozem z ČLR výrobnímu odvětví Unie neumožnil přizpůsobit prodejní ceny zvýšeným nákladům na suroviny, zvláště v roce 2008, kdy ceny PET dosáhly nejvyšších hodnot. Tím se vysvětluje ztráta podílu na trhu i snížení ziskovosti dosahované výrobním odvětvím Unie.
(137)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl vyvozen předběžný závěr, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR měl značně negativní vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
7.3 Vliv dalších činitelů
7.3.1 Vývoj poptávky na trhu Unie
(138)
Jak je uvedeno výše ve 100. bodě odůvodnění, mezi rokem 2005 a 2007 se spotřeba vysokopevnostních nití v Unii nejprve zvýšila, přičemž následně klesala v roce 2008 a v období šetření. Během posuzovaného období výrobní odvětví Unie ztratilo na trhu podstatnou část svého podílu. I když nelze vyloučit, že nepříznivý vývoj spotřeby Unie mezi rokem 2008 a obdobím šetření mohl mít negativní dopad na situaci ve výrobním odvětví Unie, není od věci upozornit, že se čínským vývozcům v tomtéž období podařilo zvýšit jejich podíl na trhu. Proto se má za to, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie nelze přičítat snížené poptávce, nýbrž je způsobeno především výrazným nárůstem levného dumpingového dovozu z ČLR a podbízením uplatňovaným čínskými vývozci.
7.3.2 Ceny surovin
(139)
Ceny surovin, zejména PET čipů, významně vzrostly mezi rokem 2005 a 2008, načež v druhé polovině období šetření poklesly a na konci období šetření dosáhly úrovně roku 2005.
(140)
Šetření potvrdilo, že náklady výrobního odvětví Unie na výrobu vysokopevnostních nití sledovaly stejný trend jako vývoj cen surovin a během posuzovaného období celkově stouply o 6 %. Na trhu, který se řídí účinnými obchodními podmínkami, tj. při neexistenci dumpingu působícího újmu, lze ovšem očekávat, že se ceny budou pravidelně upravovat, aby odrážely vývoj různých složek výrobních nákladů. Tak tomu ale v tomto případě nebylo. Výrobní odvětví Unie bylo nuceno udržovat nízké prodejní ceny, aby mohlo konkurovat levnému dumpingovému dovozu z ČLR, což vedlo ke značnému poklesu jeho ziskovosti. Proto se dospělo k předběžnému závěru, že ceny na trhu Unie byly stlačeny vinou cenového podbízení ze strany čínských vývozců a výrobnímu odvětví Unie tedy bylo znemožněno zvýšit prodejní ceny tak, aby mohly pokrýt náklady.
7.3.3 Výroba pro vlastní spotřebu výrobního odvětví Unie
(141)
Šetření dále ukázalo, že pouze jeden výrobce v Unii, který při šetření spolupracoval, je vertikálně integrován a výroba pro vlastní spotřebu se využívá pro další zpracování v navazujících výrobních odvětvích, při němž vznikají výrobky s přidanou hodnotou. Šetření neukázalo na žádné problémy související s výrobou těchto následných výrobků. Bylo zjištěno, že využití pro vlastní spotřebu zůstalo během posuzovaného období stabilní, přičemž představovalo asi 7 % objemu výroby.
(142)
Na tomto základě se dospělo k závěru, že výroba výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu nepřispěla ke zhoršení jeho finanční situace, zejména během období šetření.
7.3.4 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(143)
Přestože analýza újmy a příčinných souvislostí byla zaměřena na situaci výrobního odvětví Unie na trhu Unie jako možný další činitel, kterým by mohla být vysvětlena zjištěná újma, byla zkoumána i jeho vývozní výkonnost. Analýza ukázala, že během posuzovaného období se vývoz výrobního odvětví Unie určený nezávislým odběratelům držel na poměrně nízké úrovni (kolem 3 %). Snížení objemu vývozu ze zhruba 18 000 tun v roce 2005 na zhruba 7 000 tun v období šetření lze vysvětlit poklesem výroby během stejného období. Vývozní cena však byla vyšší než cena, kterou výrobní odvětví Unie účtovalo odběratelům na trhu Unie. Proto se dospělo k závěru, že snížením objemu vývozu nelze vysvětlit úroveň újmy, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, a zvláště pak značný pokles jeho ziskovosti během období šetření.
7.3.5 Dovoz z ostatních třetích zemí
(144)
Vývoj objemu a cen dovozu z ostatních třetích zemí v období od roku 2005 do období šetření byl následující:
Tabulka 9
Ostatní třetí země
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Dovoz (v tunách)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Index
100
101
97
72
55
Podíl na trhu
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Index
100
96
81
66
59
Cena (v EUR/t)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Index
100
102
98
99
98
Zdroj: Eurostat.
(145)
K ostatním třetím zemím vyvážejícím vysokopevnostní nitě do Unie patří především Švýcarsko, Bělorusko, Japonsko a Thajsko. Jak je patrné z předcházející tabulky, společný objem dovozu z těchto zemí byl poměrně nízký vzhledem ke spotřebě v Unii a během posuzovaného období se snížil o 45 %. Průměrné ceny dovozu zůstaly v období šetření stabilní a poměrně vysoké.
(146)
Na základě uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že dovoz z těchto třetích zemí nepřispěl k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
7.3.6 Dovoz z Koreje a Tchaj-wanu
(147)
Ohledně výše uvedeného dovozu z Tchaj-wanu a Koreje se dospělo k předběžnému závěru, že tchajwanský a korejský dovoz se v období šetření neuskutečňoval za dumpingové ceny. Tento dovoz je uveden v tabulkách 10 a 11 níže:
Tabulka 10
Celkový dovoz z Koreje
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Index
100
118
157
142
140
Podíl na trhu
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Index
100
112
131
130
151
Ceny (v EUR/t)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Index
100
93
91
91
85
Zdroj: Eurostat.
(148)
Jak je patrné z předcházející tabulky, objem dovozu z Koreje sledoval během posuzovaného období zhruba trend podobný trendu spotřeby. Objem dovozu vzrostl ze 17 542 tun v roce 2005 na 24 580 tun v období šetření. To vedlo ke zvýšení podílu na trhu ze 7,9 % v roce 2005 na 11,9 % v období šetření. Je však třeba poznamenat, že objem dovozu se významně snížil mezi rokem 2007 a koncem období šetření.
(149)
Rovněž stojí za zmínku, že zatímco průměrné dovozní ceny z Koreje během posuzovaného období klesly o 15 %, ve stejném období se udržely nad hladinou průměrných cen dovozu z ČLR.
Tabulka 11
Celkový dovoz z Tchaj-wanu
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Index
100
106
140
150
111
Podíl na trhu
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Index
100
100
117
138
119
Ceny (v EUR/t)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Index
100
88
82
85
86
Zdroj: Eurostat.
(150)
Dovoz z Tchaj-wanu vzrostl ze 7 343 tun v roce 2005 na 8 163 tun v období šetření, tedy o 11 %. V tomtéž období mírně stoupl jeho podíl na trhu z 3,3 % v roce 2005 na 4 % v období šetření. Stejně jako korejský dovoz, tak i tchajwanský objem dovozu značně poklesl mezi rokem 2007 a koncem období šetření.
(151)
Průměrné dovozní ceny z Tchaj-wanu během posuzovaného období klesly o 14 %, ale ve stejném období se udržely výrazně nad hladinou cen dovozu z ČLR.
(152)
Na základě výše uvedených skutečností tedy nelze vyloučit, že dovoz z Koreje a Tchaj-wanu mohl do jisté míry přispět k újmě utrpěné výrobním odvětvím Unie. Objem a ceny dovozu v období šetření se však nezdají být na takové úrovni, aby narušovaly příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
7.3.7 Ostatní výrobci v Unii
(153)
Z analýzy údajů týkajících se trhu Unie vyplývá, že podíl ostatních výrobců v Unii na trhu se během posuzovaného období nezvýšil. Šetření neukázalo na žádný konkrétní problém ohledně hospodářské soutěže mezi výrobci v Unii ani na žádný účinek narušující obchod, které by mohly vysvětlit podstatnou újmu, jež byla u výrobního odvětví Unie zjištěna.
(154)
Na tomto základě byl učiněn předběžný závěr, že výrobci nezahrnutí do definice výrobního odvětví Unie nepřispěli k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
7.4 Závěr o příčinných souvislostech
(155)
Výše uvedená analýza ukázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného dumpingového dovozu pocházejícího z ČLR i jeho podíl na trhu. Kromě toho bylo zjištěno, že tento dovoz byl uskutečňován za dumpingové ceny, které byly nižší než ceny, jež na trhu Unie za podobné typy výrobků účtovalo výrobní odvětví Unie.
(156)
Uvedené zvýšení objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu se časově shodovalo s celkovým zvýšením poptávky v Unii v období mezi rokem 2005 a 2007, ale také s nepříznivým vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu během téhož období. Kromě toho mezi rokem 2007 a obdobím šetření, kdy poptávka na trhu Unie poklesla, se čínským vývozcům podařilo zvýšit jejich podíl na trhu. Během téhož období byl zaznamenán další nepříznivý vývoj podílu výrobního odvětví Unie na trhu i hlavních ukazatelů jeho hospodářské situace. Během posuzovaného období totiž výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR, který se neustále podbízel cenám výrobního odvětví Unie, vedl k poklesu ziskovosti výrobního odvětví Unie o více než 16 procentních bodů, což vedlo v období šetření k těžkým ztrátám.
(157)
Zkoumání dalších známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že žádný z nich nemohl mít na toto výrobní odvětví takový vliv, aby narušoval příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(158)
Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
8. ZÁJEM UNIE
8.1 Předběžná poznámka
(159)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
8.2 Výrobní odvětví Unie
(160)
Výrobní odvětví Unie se skládá ze čtyř výrobců působících v různých členských státech Unie, kteří v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku přímo zaměstnávají více než 1 300 lidí.
(161)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že všechny ukazatele újmy během posuzovaného období vykazovaly negativní trend. Vážné dopady se projevily zejména u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok, návratnost investic a ziskovost. Pokud by nebyla přijata opatření, hospodářská situace výrobního odvětví Unie by se s velkou pravděpodobností dále zhoršovala.
(162)
Předpokládá se, že uložením prozatímních antidumpingových cel se na trhu Unie obnoví účinné obchodní podmínky, které výrobnímu odvětví Unie umožní, aby cena vysokopevnostních nití odrážela různé složky nákladů a podmínky na trhu. Lze očekávat, že uložení prozatímních opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo získat zpět přinejmenším část podílu na trhu, o který přišlo během posuzovaného období, což by mělo další kladný dopad na jeho hospodářskou situaci a ziskovost.
(163)
Byl tudíž učiněn závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření pro dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
8.3 Dovozci
(164)
Deseti dovozcům v Unii byly zaslány dotazníky. Jenom dva dovozci, sídlící v Německu (představující 15,4 % celkového dovozu z ČLR) a ve Španělsku (představující 0,2 % celkového dovozu z ČLR), při šetření spolupracovali. Šetření ukázalo, že první uvedený dovozce dovážel pouze z ČLR a že téměř celý jeho obrat souvisel s dotčeným výrobkem. U scénáře „v nejhorším případě“ by antidumpingové clo ve výši 9 % mělo za následek významný pokles jeho ziskovosti a tato společnost by se mohla dostat do ztrátové situace. Odhaduje se však, že vzhledem ke skutečnosti, že tento dovozce má mezi jistými velkoodběrateli silné postavení, měl by být schopen přinejmenším částečně přenést zvýšení nákladů na své zákazníky. Kromě toho by se mohl přeorientovat na jiné zdroje dodávek, přinejmenším v dlouhodobějším horizontu. Pokud jde o druhého dovozce, dotčený výrobek představoval pouze omezený podíl jeho celkového obchodu (0-5 %), a jakýkoli negativní dopad navrhovaných opatření by byl tudíž pravděpodobně zanedbatelný.
(165)
Na základě dostupných informací se došlo k závěru, že ačkoli uložení prozatímních antidumpingových opatření by mělo nepříznivý dopad na jednoho z výše uvedených dovozců; tento dovozce by měl být schopen přinejmenším částečně přenést zvýšení nákladů na své zákazníky a/nebo se přeorientovat na jiné zdroje dodávek. Uložení prozatímních opatření by tudíž nemělo mít na dovozce celkově významný negativní dopad.
8.4 Uživatelé
(166)
Uživatelé vysokopevnostních nití projevili velký zájem o tento případ. Z 68 oslovených uživatelů jich 33 při šetření spolupracovalo. Tito spolupracující uživatelé představovali 25 % celkového dovozu z ČLR. Tyto společnosti mají svá sídla po celé Unii a působí v různých průmyslových odvětvích, jako je odvětví výroby pneumatik a aplikací v automobilovém průmyslu, lan a průmyslových aplikací.
(167)
V zájmu přehlednosti a vzhledem k tomu, že uložení prozatímních opatření by na různé uživatele dopadala různě, v závislosti na odvětví, ve kterém působí, byl dopad opatření na uživatele analyzován pomocí jejich roztřídění do samostatných průmyslových odvětví, jak je uvedeno níže.
(168)
Pokud se jedná o uživatele v odvětví výroby pneumatik, byly od výrobců pneumatik obdrženy čtyři odpovědi na dotazník. Podle údajů poskytnutých výrobci pneumatik podíl vysokopevnostních nití na výrobních nákladech pneumatik byl poměrně omezený, v průměru menší než 1 %, a průměrný zisk z odvětví výroby pneumatik dosahoval přibližně 2 %. Mezi spolupracujícími uživateli se nenašel nikdo, kdo by dotčený výrobek dovážel z ČLR. Pokud by tedy byla uložena prozatímní antidumpingová cla, má se za to, že na tyto uživatele by uložení opatření na vývoz z ČLR nemělo mít žádný dopad. Kromě toho pokud by někteří uživatelé v tomto sektoru dováželi z ČLR, existuje řada alternativních zdrojů dodávek.
(169)
Pokud se jedná o automobilový průmysl (zejména výrobu bezpečnostních pásů a airbagů), vrátilo se celkem šest odpovědí na dotazník od těchto uživatelů. Těchto šest společností představovalo 5 % celkového dovozu vysokopevnostních nití z ČLR v období šetření. Celkově bylo zjištěno, že v průměru výrobky, ve kterých se využívají vysokopevnostní nitě, představovaly méně než 4 % celkového obratu těchto společností a že průměrný zisk dosažený v tomto odvětví činil kolem 3 %. Dále bylo zjištěno, že těchto šest společností nakupovalo vysokopevnostní nitě zejména od výrobců v Unii, zatímco jen 11 % jejich nákupu bylo dováženo z ČLR. Není tudíž pravděpodobné, že by uložení prozatímních opatření pro dovoz z ČLR mohlo mít vážný celkový dopad na automobilový průmysl, neboť bylo zjištěno, že tyto společnosti jsou ziskové a že ČLR není hlavním zdrojem dodávek.
(170)
Pokud se jedná o výrobce lan, vrátily se tři odpovědi na dotazník, což představuje méně než 1 % celkového dovozu z ČLR v období šetření. Podíl podniků používajících vysokopevnostní nitě se pohyboval kolem 18 % z celkového počtu podniků a průměrná zisková marže dosažená v tomto odvětví činila kolem 8 % v období šetření. Na tomto základě se odhaduje, že uložení prozatímních antidumpingových cel na dovoz z ČLR může pravděpodobně jen mírně snížit jejich ziskovou marži. Šetření též ukázalo, že většina dovozu (66 %) byla v období šetření z ČLR, zatímco 20 % pocházelo z Koreje. Proto, pokud by byla opatření uložena, není pravděpodobné, že tento sektor bude závažně dotčen vzhledem k tomu, že dopad na ziskovou marži je omezen a existují i další zdroje dodávky.
(171)
Někteří výrobci lan namítli, že vzhledem k tomu, že vysokopevnostní nitě jsou používány převážně v jiných průmyslových odvětvích, jako je automobilový průmysl, uložení antidumpingových opatření by vedlo k nedostatku dostupných typů vysokopevnostních nití používaných výrobci lan, neboť výrobci v Unii by se údajně nejprve zaměřili na velké trhy a zboží by dodávaly do zbývajících sektorů pouze tehdy, pokud by jim zbyla volná kapacita. Je však třeba připomenout, že jsou k dispozici i jiné zdroje dodávek, včetně dodávek výrobního odvětví Unie, Koreje a Tchaj-wanu a ostatních třetích zemí, na které se opatření nevztahují. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(172)
Pokud se jedná o uživatele působící v sektoru průmyslových aplikací, jako jsou střešní krytiny, pásy, řemínky a průmyslové textilie, vrátilo se celkem 19 odpovědí na dotazník. Tito uživatelé představovali 19 % celkového dovozu z ČLR v období šetření. Na základě dostupných údajů z tohoto sektoru, podíl společností, kde jsou vysokopevnostní nitě používány, činí 64 % z celkového počtu společností a průměrný zisk dosažený v rámci tohoto odvětví představoval 13 %. Důsledkem antidumpingových cel bude pravděpodobně jen mírný pokles průměrné ziskové marže dosažené v tomto sektoru. Šetření též ukázalo, že tito uživatelé převážně nakupovali od výrobců v Unii a v ČLR. Uložení opatření na dovoz z ČLR by tudíž nemělo mít výrazný nepříznivý dopad na tento sektor vzhledem k omezenému dopadu na ziskovou marži a existenci jiných zdrojů dodávek.
(173)
Někteří uživatelé uvedli, že pokud budou uložena antidumpingová opatření, mělo by to na ně nepříznivý dopad ve dvou směrech. Uvedli, že by nejen nastal nedostatek alternativních zdrojů dodávek, ale že dotčené země by též přeorientovaly svůj export z dotčeného výrobku na výrobky na navazujícím trhu.
(174)
Pokud jde o tvrzení, že nebudou k dispozici žádné alternativní zdroje dodávek, je třeba si předně povšimnout, že žádná prozatímní opatření nebudou uložena na dovoz z Koreje a Tchaj-wanu. Jak je uvedeno ve 171. bodě odůvodnění, jsou k dispozici i jiné zdroje dodávek z ostatních třetích zemí, na které se opatření nevztahují. Za druhé, pokud se jedná o dodávky výrobního odvětví Unie, šetření neupozornilo na některé nedostatky dodávek od některých výrobců v Unii jistým uživatelům. Analýza však neprokázala, že by k těmto nedostatkům docházelo pravidelně. Na základě výše uvedených skutečností, a zejména s ohledem na existenci jiných dostupných zdrojů dodávek bylo toto tvrzení odmítnuto.
(175)
Pokud jde o tvrzení, že výrobci vysokopevnostních nití v dotčených zemích by přeorientovaly svůj vývoz na navazující trh, je třeba si povšimnout, že proti dovozu z Koreje a Tchaj-wanu nebudou uložena žádná prozatímní opatření. Proto i pokud čínští vývozci přesunou část svého vývozu na navazující trh, má se za to, že uživatelé vysokopevnostních nití by měli být schopni si zachovat konkurenceschopnost, protože by i nadále měli být schopni odebírat vysokopevnostní nitě od dalších dodavatelů, na které se opatření nevztahují. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(176)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem, i když na některé uživatele budou mít opatření na dovoz z ČLR nepříznivý dopad, zdá se, že dopad na uživatele v různých průmyslových odvětvích bude celkově omezen. Proto byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací je nanejvýš pravděpodobné, že účinek antidumpingových opatření na dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR nebude mít podstatný nepříznivý dopad na uživatele dotčeného výrobku.
8.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(177)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR.
9. NEULOŽENÍ CLA
(178)
S ohledem na zjištění, že celostátní vážená průměrná dumpingová rozpětí dovozu z Koreje a Tchaj-wanu jsou nepatrná, neukládá se žádné prozatímní antidumpingové clo na dovoz z těchto zemí.
10. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
10.1 Úroveň pro odstranění újmy
(179)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie způsobené dumpingovým dovozem.
(180)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(181)
Při výpočtu výše cla, nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu, se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez dumpingového dovozu, by měl vycházet z údajů z roku 2005, který byl jediným rokem, kdy se výrobnímu odvětví Unie dařilo dosahovat zisku a kdy čínský dovoz byl na trhu Unie přítomen v menší míře. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 3 % z obratu lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(182)
Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána připočtením uvedeného ziskového rozpětí ve výši 3 % k výrobním nákladům.
(183)
Nutné zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozních cen jednotlivých výrobků vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku a újmu nepůsobící ceny typů výrobků prodávaných během období šetření výrobním odvětvím Unie na trhu Unie. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procentuální podíl průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných typů.
10.2 Prozatímní opatření
(184)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla zavést prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(185)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí situaci těchto společností zjištěnou v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(186)
S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, která je spojena například se změnou názvu nebo změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(187)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(188)
Stanovené dumpingové rozpětí a rozpětí újmy jsou následující:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0 %
neuvedeno
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
8,9 %
57,3 %
Všechny ostatní společnosti
9,3 %
57,6 %
11. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(189)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů (jiných než šicích nití), neupravených pro drobný prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, kódu KN 5402 20 00, které pocházejí z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Společnosti uvedené v příloze
8,9
A977
Všechny ostatní společnosti
9,3
A999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 1. června 2010.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 478/2010
2010 m. birželio 1 d.
kuriuo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės labai atspariems tempimui poliesterių siūlams nustatomas laikinasis antidempingo muitas
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,
pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
1.1. Inicijavimas
(1)
2009 m. rugsėjo 8 d. Komisija pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl į Sąjungą importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - KLR), Korėjos Respublikos (toliau - Korėja) ir Taivano (toliau - nagrinėjamosios šalys) kilmės labai atsparių tempimui poliesterių siūlų inicijavimą (toliau - pranešimas apie inicijavimą).
(2)
Tyrimas inicijuotas 2009 m. liepos 27 d. gavus Europos sintetinių pluoštų asociacijos (CIRFS) (toliau - skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 60 %) visų Sąjungoje pagaminamų labai atsparių tempimui poliesterių siūlų, vardu pateiktą skundą. Skunde pateikti šio produkto dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.
1.2. Su tyrimu susijusios šalys
(3)
Apie tyrimo inicijavimą Komisija oficialiai pranešė skundą pateikusiems Sąjungos gamintojams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, naudotojams, kitoms žinomoms susijusioms šalims ir KLR, Korėjos ir Taivano atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą.
(4)
Skundo pateikėjas, kiti Sąjungos gamintojai, KLR, Korėjos ir Taivano eksportuojantys gamintojai, importuotojai ir naudotojai pareiškė savo nuomonę. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(5)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį KLR ir Korėjos eksportuojančių gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo nurodyta, kad gali būti taikoma atranka, kaip numatyta pagrindinio reglamento 17 straipsnyje. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų žinomų KLR ir Korėjos eksportuojančių gamintojų ir Sąjungos importuotojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pagrindinę informaciją apie savo veiklą, susijusią su nagrinėjamuoju produktu, nuo 2008 m. liepos 1 d. iki 2009 m. birželio 30 d.
(6)
Kaip paaiškinta 22-27 konstatuojamosiose dalyse, prašomą informaciją pateikė ir atrankoje dalyvauti sutiko vienuolika KLR eksportuojančių gamintojų. Reikiamą informaciją pateikė ir atrankoje dalyvauti sutiko keturi Korėjos eksportuojantys gamintojai.
(7)
Komisija, remdamasi bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateikta informacija, atrinko tris KLR eksportuojančius gamintojus arba susijusių bendrovių grupes, kurios į Sąjungą eksportuoja didžiausią kiekį. Konsultuotasi su visais susijusiais eksportuojančiais gamintojais, jų asociacija ir KLR valdžios institucijomis; visos šios šalys sutiko, kad atrinktos tinkamos bendrovės.
(8)
Tik keturi Korėjos eksportuojantys gamintojai pateikė atrankai atlikti reikiamą informaciją. Kadangi pageidavimą bendradarbiauti pareiškusių eksportuojančių gamintojų buvo mažai, nuspręsta, kad atranka nebūtina.
(9)
Kad KLR eksportuojantys gamintojai panorėję galėtų pateikti prašymą taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau - RER) arba individualų režimą (toliau - IR), Komisija atrinktiems KLR eksportuojantiems gamintojams ir eksportuojantiems gamintojams, kurie prašė tokių prašymų formų, ketindami kreiptis dėl individualaus nagrinėjimo pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį, nusiuntė prašymo formas.
(10)
Komisija susijusiems KLR eksportuojantiems gamintojams, KLR valdžios institucijoms ir skundo pateikėjams oficialiai atskleidė su RER susijusius nustatytus faktus. Be to, jiems buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti juos išklausyti, jei tam buvo svarbių priežasčių.
(11)
Du eksportuojantys gamintojai, kurie nebuvo atrinkti, nes neatitiko pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalyje nustatytų kriterijų, prašė, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį jiems būtų nustatytas individualus skirtumas. Tačiau manyta, kad dėl individualaus susijusių eksportuojančių gamintojų nagrinėjimo reikėtų atlikti papildomus patikrinimus vietoje ir konkrečią analizę, o tai pernelyg apsunkintų tyrimą ir trukdytų jį laiku užbaigti. Todėl padaryta preliminari išvada, kad minėtų eksportuojančių gamintojų prašymo atlikti individualų nagrinėjimą priimti negalima.
(12)
Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir visoms kitoms bendrovėms, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytus terminus, t. y. keturiems Sąjungos gamintojams, dešimčiai importuotojų ir 68 naudotojams.
(13)
Atsakymus atsiuntė skundą pateikę Sąjungos gamintojai, vienas šiam tyrimui pritaręs Sąjungos gamintojas, du nesusiję importuotojai ir 33 naudotojai.
(14)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, kaip ji mano, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių patalpose.
Sąjungos gamintojai:
-
Brilen SA, Barbastro, Ispanija,
-
Performance Fibers, Bascharage, Liuksemburgas ir susijusios bendrovės - Performance Fibers Longlaville, Longwy, Prancūzija; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld, Vokietija; Performance Fibers, Bobingen, Vokietija; Performance Fibers, Guben, Vokietija,
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Vokietija,
-
Sioen, Mouscron, Belgija.
Sąjungos importuotojai:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Vokietija.
Sąjungos naudotojai:
-
Autoliv Romania SA, Brasov, Rumunija,
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Vokietija,
-
Michelin, Clermont Ferrand, Prancūzija,
-
Mitas AS, Prague, Čekija.
KLR eksportuojantys gamintojai:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd., Shaoxing,
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd., Haining,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd., Huzhou.
Korėjos eksportuojantys gamintojai:
-
Hyosung Corporation, Seoul,
-
Kolon Industries Inc, Seoul,
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan,
-
Samyang Corporation, Seoul.
Taivano eksportuojantys gamintojai:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei,
-
Shinkong Corporation, Taipei.
Susiję Sąjungos importuotojai:
-
Hyosung Luxembourg SA, Liuksemburgas.
Panašios šalies gamintojai:
-
Performance Fibers, Inc. ir Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, JAV.
1.3. Tiriamasis laikotarpis
(15)
Atliekant dempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėtas 2008 m. liepos 1 d.-2009 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėtas laikotarpis nuo 2005 m. sausio mėn. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
2. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
2.1. Nagrinėjamasis produktas
(16)
Nagrinėjamasis produktas - tai KLR, Korėjos ir Taivano kilmės labai atsparūs tempimui poliesterių siūlai (išskyrus siuvimo siūlus), neskirti mažmeninei prekybai (įskaitant mažesnio nei 67 deciteksai ilginio tankio vienagijus siūlus), kurių KN kodas šiuo metu yra 5402 20 00 (toliau - nagrinėjamasis produktas arba LATPS).
(17)
Nagrinėjamasis produktas pasižymi ypatingomis savybėmis ir yra naudojamas įvairioms paskirtims, pavyzdžiui, padangų sutvirtinimui, dideliems ištisiniams audiniams, konvejerių juostoms, saugos diržams, tinklams ir geosintetiniams produktams.
(18)
Tyrimo metu kai kurios šalys teigė, kad padangų gamybai naudojamų siūlų, vadinamųjų aukšto modulio ir silpno susitraukimo siūlų (toliau - AMSS siūlai, angl. HMLS), nereikėtų įtraukti į tyrimo aprėptį. Jos teigė, kad AMSS siūlų savybės ir naudojimo paskirtis skiriasi nuo LATPS.
(19)
Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad nors AMSS siūlai tam tikromis savybėmis skiriasi nuo LATPS (pvz., moduliu, susitraukimu, atsparumu tempimui ir atsparumu varginimui), skirtingų rūšių nagrinėjamam produktui būdingos tos pačios pagrindinės fizinės ir cheminės savybės. Todėl jie laikomi vienu produktu.
2.2. Panašus produktas
(20)
Buvo nustatyta, kad iš KLR, Korėjos ir Taivano į Sąjungą eksportuojamas produktas ir Kinijos eksportuojančio gamintojo, kuriam buvo taikomas RER, gaminamas ir Korėjos, Taivano bei KLR vidaus rinkose parduodamas produktas, taip pat Sąjungos gamintojų gaminamas ir Sąjungoje parduodamas produktas pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis bei naudojimo paskirtimi. Todėl šie produktai preliminariai yra laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
3. ATRANKA
3.1. Importuotojų atranka
(21)
Atsižvelgiant į tai, kad skunde nurodytas didelis importuotojų skaičius, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalimi atlikti importuotojų atranką. Tačiau išnagrinėjus pateiktą informaciją ir atsižvelgiant į tai, kad norą bendradarbiauti pareiškė nedaug importuotojų, nuspręsta, kad atranka nėra būtina.
3.2. KLR eksportuojančių gamintojų atranka
(22)
Atsižvelgiant į didelį KLR eksportuojančių gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalimi atlikti atranką dempingui nustatyti.
(23)
Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), KLR eksportuojančių gamintojų paprašyta per 15 dienų nuo tyrimo inicijavimo dienos pranešti apie save ir pateikti pagrindinę informaciją apie eksportą bei pardavimą vidaus rinkoje, tikslią veiklą, susijusią su nagrinėjamojo produkto gamyba, ir visų savo susijusių bendrovių, dalyvaujančių gaminant ir (arba) parduodant nagrinėjamąjį produktą, pavadinimus ir veiklą.
(24)
Siekiant atrinkti tipines bendroves, taip pat konsultuotasi su KLR valdžios institucijomis ir gamintojų asociacija, t. y. Kinijos tekstilės importo ir eksporto prekybos rūmais.
3.2.1. Išankstinė bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų atranka
(25)
Apie save pranešė ir prašomą informaciją per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą pateikė iš viso vienuolika eksportuojančių gamintojų, įskaitant susijusių KLR bendrovių grupes. Visi jie pranešė apie nagrinėjamojo produkto eksportą į Sąjungą per TL ir pareiškė norą dalyvauti atrankoje. Todėl buvo laikoma, kad atliekant šį tyrimą, bendradarbiavo minėti vienuolika eksportuojančių gamintojų (toliau - bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai).
(26)
Eksportuojantys gamintojai, kurie per minėtą terminą apie save nepranešė arba laiku nepateikė prašomos informacijos, laikyti nebendradarbiaujančiais atliekant tyrimą. Eurostato importo duomenis palyginus su 25 konstatuojamojoje dalyje minėtų bendrovių nurodytu per TL į Sąjungą eksportuotu nagrinėjamojo produkto kiekiu nustatyta, kad Kinijos eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygis buvo aukštas, kaip nurodyta 73 konstatuojamojoje dalyje.
3.2.2. Bendradarbiaujančių KLR eksportuojančių gamintojų atranka
(27)
Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija bendroves atrinko remdamasi didžiausia tipine LATPS eksporto į Sąjungą apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Atrinktos trys bendrovės arba susijusių bendrovių grupės, kurių eksportas sudarė daugiau nei 65 % visos nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimties. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalimi, konsultuotasi su visais susijusiais eksportuojančiais gamintojais, jų asociacijomis ir KLR valdžios institucijomis; visos šios šalys sutiko, kad atrinktos tinkamos bendrovės.
3.3. Individualus nagrinėjimas
(28)
Du eksportuojantys gamintojai, kurie nebuvo atrinkti, nes neatitiko pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalyje nustatytų kriterijų, prašė, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį jiems būtų nustatytas individualus dempingo skirtumas.
(29)
Kaip nurodyta 27 konstatuojamojoje dalyje, pagrįstai atrinkta tik tiek bendrovių, kiek galima išnagrinėti per turimą laikotarpį. Tiriant nagrinėjamųjų šalių dempingą tirtos bendrovės išvardytos 14 konstatuojamojoje dalyje. Atsižvelgiant į tikrinamųjų vizitų, kuriuos reikėtų atlikti šių bendrovių patalpose siekiant patikrinti KLR prašymus taikyti RER ir antidempingo klausimyno atsakymus, skaičių, manyta, kad individualūs nagrinėjimai pernelyg apsunkintų tyrimą ir trukdytų jį laiku užbaigti.
(30)
Todėl padaryta preliminari išvada, kad dviejų prašymų atlikti individualų nagrinėjimą priimti negalima.
4. DEMPINGAS
4.1. Bendrieji metodai
(31)
Toliau išdėstyti bendrieji metodai buvo taikomi visiems Korėjos ir Taivano eksportuojantiems gamintojams, KLR eksportuojančiam gamintojui, kuriam buvo taikomas RER, ir, atsižvelgiant į panašios šalies sąvoką, dviems kitiems atrinktiems KLR eksportuojantiems gamintojams, kuriems nebuvo taikomas RER. Todėl išvadose dėl kiekvienos su šiuo tyrimu susijusios šalies dempingo pateikiama tik tai, kas konkrečiai būdinga kiekvienai eksportuojančiai šaliai.
4.1.1. Normalioji vertė
(32)
Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi, Komisija pirmiausia patikrino, ar eksportuojančio gamintojo panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams buvo tipiškas, t. y. ar visas toks pardavimas sudaro ne mažiau kaip 5 % viso atitinkamo pardavimo eksportui į Sąjungą.
(33)
Vėliau Komisija nustatė bendrovių, kurių pardavimas vidaus rinkoje iš esmės buvo tipiškas, vidaus rinkoje parduodamų rūšių produktus, kurie yra tokie patys arba labai panašūs į eksportui į Sąjungą parduodamų rūšių produktus.
(34)
Buvo nustatyta, ar kiekvienos rūšies produkto, kurį susiję eksportuojantys gamintojai pardavė vidaus rinkoje ir kurį, kaip nustatyta, galima tiesiogiai palyginti su tos rūšies produkto, kuris buvo parduodamas eksportui į Sąjungą, pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo pakankamai tipiška, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Konkrečios rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku, jeigu per TL tos rūšies produkto nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje parduota ne mažiau kaip 5 % viso panašios rūšies produkto parduoto eksportui į Sąjungą kiekio.
(35)
Komisija vėliau nagrinėjo, ar kiekvienos bendrovės pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams parduoto kiekio dalis buvo parduota pelningai.
(36)
Jeigu tam tikros rūšies produkto, kuris buvo parduotas už grynąją pardavimo kainą, lygią jo apskaičiuotosioms gamybos sąnaudoms arba už jas didesnę, parduotas kiekis sudarė daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto parduoto kiekio ir jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, kiekvienos rūšies produkto normalioji vertė apskaičiuota kaip visų tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje kainų svertinis vidurkis.
(37)
Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė ne daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto pardavimo apimties arba jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę kainą vidaus rinkoje, kuri buvo apskaičiuota kaip tik pelningo tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje per TL vidutinė svertinė kaina.
(38)
Jei visų rūšių produktų pardavimas buvo nuostolingas, laikyta, kad jie nebuvo parduoti įprastomis prekybos sąlygomis.
(39)
Tų rūšių produktams, kurie nebuvo parduodami įprastomis prekybos sąlygomis, taip pat tų rūšių produktams, kurie vidaus rinkoje nebuvo parduodami tipišku kiekiu, Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį naudojo apskaičiuotąją normaliąją vertę.
(40)
Apskaičiuojant normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį, panašaus produkto pardavimo, bendrosios ir administracinės išlaidos (toliau - PBA) ir kiekvieno susijusio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo gauto pelno už vidaus rinkoje parduotą panašų produktą svertinis vidurkis įprastomis prekybos sąlygomis per tiriamąjį laikotarpį buvo susumuoti su jų vidutinėmis gamybos sąnaudomis per tiriamąjį laikotarpį. Prireikus nurodytos gamybos sąnaudos ir PBA išlaidos buvo koreguojamos prieš jas panaudojant įprastoms prekybos sąlygoms patikrinti ir normaliosioms vertėms apskaičiuoti.
4.1.2. Eksporto kaina
(41)
Visais nagrinėjamojo produkto eksporto nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje atvejais, eksporto kaina buvo nustatoma pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, t. y. remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis.
(42)
Kai pardavimas buvo vykdomas per susijusį importuotoją, eksporto kaina buvo nustatoma pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį, remiantis kaina, kuria importuoti produktai iš pradžių buvo perparduoti nepriklausomiems pirkėjams. Šiais atvejais pakoreguotos visos nuo importo iki perpardavimo patirtos išlaidos, įskaitant muitus ir mokesčius, taip pat pagrįstą PBA išlaidų bei pelno dydį. Susijusio importuotojo PBA išlaidos buvo panaudotos ir pagrįstas pelno dydis buvo apskaičiuotas remiantis dydžiu, kurį, kaip nustatyta tyrime, taikė nepriklausomas nagrinėjamojo produkto importuotojas.
4.1.3. Palyginimas
(43)
Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis.
(44)
Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant buvo deramai atsižvelgta į kainų ir kainų palyginamumui įtakos turinčius skirtumus. Visais atvejais buvo atliktas atitinkamas koregavimas, kai buvo nustatyta, kad jis yra pagrįstas, tikslus ir paremtas patikrintais įrodymais.
4.1.4. Dempingo skirtumas
(45)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį dempingo skirtumas kiekvienam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui buvo nustatytas remiantis vidutinės svertinės normaliosios vertės ir vidutinės svertinės eksporto kainos palyginimu.
4.2. KLR
4.2.1. RER vertinimas
(46)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą atliekant su KLR kilmės importu susijusius antidempingo tyrimus normalioji vertė tiems eksportuojantiems gamintojams, kurie, kaip nustatyta, atitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus, nustatoma pagal to straipsnio 1-6 dalis.
(47)
Trumpai ir tik aiškumo sumetimais toliau pateikiami apibendrinti kriterijai:
1)
verslo sprendimai priimami ir išlaidos numatomos atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir be didelio valstybės kišimosi; pagrindinės gamybos sąnaudos iš esmės atspindi rinkos vertę;
2)
įmonės turi vieną aiškų pagrindinių apskaitos įrašų, kurie yra tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus (toliau - TAS) ir naudojami visiems tikslams, rinkinį;
3)
nėra jokių reikšmingų iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos;
4)
bankroto ir nuosavybės įstatymais užtikrinamas teisinis tikrumas ir stabilumas;
5)
valiuta konvertuojama pagal rinkos kursą.
(48)
Visos atrinktos bendrovės kreipėsi dėl RER taikymo ir pateikė prašymo taikyti RER atsakymus iki nurodyto termino. Komisija šių bendrovių patalpose paprašė pateikti ir patikrino prašymo formose nurodytą informaciją ir visą kitą, kaip ji mano, būtiną informaciją.
(49)
Atlikus patikrinimą nustatyta, kad du atrinkti KLR eksportuojantys gamintojai neatitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytų kriterijų reikalavimų, kad jiems būtų taikomas RER.
(50)
Vienas atrinktas eksportuojantis gamintojas neatitiko 1-3 kriterijų reikalavimų. Visų pirma jis negalėjo įrodyti, kad jo sprendimai priimami atsižvelgiant į rinkos tendencijas ir be didelio valstybės kišimosi, nes buvo nustatyta pardavimo veiklos apribojimų, kaip antai įsipareigojimas parduoti tam tikrą nagrinėjamojo produkto kiekį vidaus rinkoje. Antra, jis neįrodė, kad jo apskaitos įrašų auditas atliktas laikantis TAS. Atliekant tyrimą pareiškėjo sąskaitose aptikta daug netikslumų ir trūkumų ir nustatyta tam tikrų TAS principų pažeidimų. Galiausiai nustatyti iškraipymai, likę iš ne rinkos ekonomikos sistemos, t. y. neteisingai įvertinta žemės naudojimo teisė.
(51)
Kitas atrinktas eksportuojantis gamintojas negalėjo įrodyti, kad atitinka 1 ir 3 kriterijus. Jis negalėjo įrodyti, kad jo sprendimai priimami atsižvelgiant į rinkos tendencijas ir be didelio valstybės kišimosi, nes buvo nustatyta pardavimo veiklos apribojimų, panašių į minėtuosius 50 konstatuojamojoje dalyje; be to, nepaisant turimo valstybės patvirtinimo, nustatyta, kad dalis jo kapitalo nebuvo įnešta. Taip pat nustatyta iškraipymų, likusių iš ne rinkos ekonomikos sistemos, t. y. neteisingai įvertinta žemės naudojimo teisė.
(52)
Vienas atrinktas eksportuojantis gamintojas įrodė, kad atitiko visus pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto kriterijus ir kad jam galima taikyti RER.
4.2.2. Individualus režimas (IR)
(53)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu visos šalies mastu taikomas muitas prireikus nustatomas šalims, kurioms taikomas minėtas straipsnis, išskyrus tuos atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus ir joms galima taikyti IR.
(54)
Trumpai ir tik aiškumo sumetimais toliau pateikiami apibendrinti kriterijai:
1)
jei įmonės yra visiškai ar iš dalies užsienio kapitalo įmonės ar bendros įmonės, eksportuotojai gali nevaržomai grąžinti kapitalą bei pelną į savo šalį;
2)
eksporto kainos ir apimtis, pardavimo sąlygos ir terminai yra nustatomi laisvai;
3)
dauguma akcijų priklauso privatiems asmenims. Direktorių valdybai priklausantys ar svarbias vadovaujamas pareigas užimantys valstybės pareigūnai sudaro mažumą, arba įrodoma, kad įmonė vis dėlto yra pakankamai nepriklausoma nuo valstybės kišimosi;
4)
valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą; ir
5)
valstybės kišimasis nėra toks, kad būtų galima išvengti nustatytų priemonių, jei atskiriems eksportuotojams nustatytos skirtingos muitų normos.
(55)
Atrinkti eksportuojantys gamintojai, kurie neatitiko RER kriterijų, kreipėsi ir dėl IR statuso suteikimo tuo atveju, jeigu jiems nebūtų suteiktas RER statusas.
(56)
Remiantis turima informacija padaryta preliminari išvada, kad toliau išvardyti du KLR eksportuojantys gamintojai atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus reikalavimus dėl IR taikymo:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3. Panaši šalis
(57)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kuriems netaikomas RER, pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalyse turi būti nustatyta remiantis kaina arba apskaičiuotąja verte trečiojoje rinkos ekonomikos šalyje (toliau - panaši šalis).
(58)
Pranešime apie inicijavimą panašia šalimi nustatant normaliąją vertę KLR buvo pasiūlytos Jungtinės Amerikos Valstijos (toliau - JAV). Komisija paragino visas suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl šio pasiūlymo.
(59)
Didelė dalis šalių paprieštaravo šiam pasiūlymui ir pasiūlė Taivaną arba Korėją, nes jų teigimu šios šalys yra tinkamesnės. Pateikti šie argumentai:
a)
JAV gamybos procesai ir sąnaudos labai skiriasi nuo KLR, nes JAV naudojami įrenginiai yra seni ir susidėvėję, o Kinijos gamintojų naudojama įranga yra moderni ir pagrįsta naujausiomis technologijomis. Dauguma Kinijos, Taivano ir Korėjos eksportuojančių gamintojų naudoja naujausias vieno etapo gamybos technologijas, todėl jų našumas didesnis nei JAV gamintojų;
b)
tai, kad Taivano ir Korėjos eksportuotojai tariamai vykdė dempingą, nėra svarbu pasirenkant tinkamą panašią šalį;
c)
skundo pateikėjai turi susijusių bendrovių JAV, todėl nebūtų tinkama normaliąją vertę pagrįsti remiantis šių susijusių bendrovių pateikta informacija;
d)
konkurencijos sąlygos JAV skiriasi nuo konkurencijos sąlygų KLR. JAV rinka faktiškai monopolizuota vieno gamintojo, o Taivano, Korėjos ir KLR vidaus rinkose yra daug vietinių gamintojų.
(60)
Komisija išnagrinėjo išvardytas pastabas ir nusprendė, kad jos yra pagrįstos, pasirenkant panašią šalį. Toliau buvo tiriama, ar Taivanas arba Korėja tiktų kaip galima trečioji rinkos ekonomikos šalis nustatant normaliąją vertę KLR.
(61)
Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad visų pirma Taivano galutinius produktus galima tinkamiau palyginti su KLR. Buvo pažymėta, kad Taivano eksportuojantys gamintojai per susijusius gamintojus veiklą vykdo ir KLR; be to, jie iš esmės veikia panašiomis sąlygomis abiejose šalyse.
(62)
Atsižvelgiant į tai, nuspręsta, kad Taivanas yra tinkamesnė panaši šalis nustatant normaliąją vertę KLR pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį.
(63)
Pasirinkus Taivaną panašia šalimi, normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis duomenimis, patikrintais tyrime visapusiškai bendradarbiavusių Taivano eksportuojančių gamintojų patalpose. Normalioji vertė buvo nustatoma pagal Taivano vidaus rinkoje sumokėtas arba mokėtinas kainas už parduotus palyginamų rūšių produktus, jei buvo nustatyta, kad tie produktai buvo parduodami tipišku kiekiu įprastomis prekybos sąlygomis. Taip buvo kelių eksportuotų rūšių produktų atveju.
4.2.4. Normalioji vertė
4.2.4.1. Atrinktas eksportuojantis gamintojas, kuriam buvo taikomas RER
(64)
Nustatyta, kad didžioji dalis atrinkto eksportuojančio gamintojo, kuriam taikomas RER, vykdyto pardavimo vidaus rinkoje buvo tipiška ir vyko įprastomis prekybos sąlygomis. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalimi, šių rūšių produktų normalioji vertė buvo nustatyta remiantis nepriklausomų pirkėjų KLR vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis.
(65)
Tų rūšių produktų, kurie nebuvo parduodami įprastomis prekybos sąlygomis, taip pat tų rūšių produktų, kurie vidaus rinkoje nebuvo parduodami tipišku kiekiu, normalioji vertė turėjo būti apskaičiuota taip, kaip nustatyta 40 konstatuojamojoje dalyje.
4.2.4.2. Atrinkti eksportuojantys gamintojai, kuriems nebuvo taikomas RER
(66)
Kaip minėta 57-63 konstatuojamosiose dalyse, normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kuriems netaikomas RER, turi būti nustatyta pagal trečiosios rinkos ekonomikos šalies, šiuo atveju Taivano, kainą arba apskaičiuotąją vertę.
(67)
Turėjo būti apskaičiuota kitų rūšių eksportuotų produktų, kurie Taivane nebuvo parduodami įprastomis prekybos sąlygomis arba Taivano gamintojų vidaus rinkoje parduotas kiekis nebuvo tipiškas, normalioji vertė. Normalioji vertė buvo apskaičiuota 40 konstatuojamojoje dalyje nustatytu būdu.
4.2.5. Eksporto kaina
(68)
Trys atrinkti eksportuojantys gamintojai visą nagrinėjamojo produkto kiekį nepriklausomiems pirkėjams Sąjungos rinkoje pardavė tiesiogiai. Todėl eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 dalies 8 dalį remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis.
4.2.6. Palyginimas
(69)
Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, koreguojant pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Tuo remiantis, prireikus ir pateisinamais atvejais koreguojant atsižvelgta į visų tirtų eksportuojančių gamintojų vežimo, jūrų frachto ir draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomų sąnaudų, pakavimo ir kreditų išlaidų, komisinių atlyginimų skirtumus, nuolaidas ir lengvatas bei netiesioginius mokesčius.
4.2.7. Dempingo skirtumai
4.2.7.1. Atrinktiems eksportuojantiems gamintojams
(70)
Atrinktų bendrovių kiekvienos rūšies produkto vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.
(71)
Tuo remiantis procentais išreikšti laikinieji CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą vidutiniai svertiniai dempingo skirtumai yra tokie:
Bendrovė
Laikinasis dempingo skirtumas
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2. Kitiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams
(72)
Neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų vidutinis svertinis dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas vadovaujantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalies nuostatomis. Šis skirtumas buvo nustatytas remiantis atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nustatytais skirtumais, neatsižvelgiant į eksportuojančio gamintojo, kuriam nustatytas nulinis dempingo skirtumas, skirtumą. Tuo remiantis neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms apskaičiuotas laikinasis 8,9 % dempingo skirtumas.
(73)
Kalbant apie visus kitus KLR eksportuotojus, Komisija pirmiausia nustatė jų bendradarbiavimo lygį. Visų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateiktuose atrankos klausimyno atsakymuose nurodytas visas eksportuotas kiekis palygintas su visu iš KLR importuotu kiekiu, apskaičiuotu pagal Eurostato statistinius importo duomenis. Nustatytas 100 % bendradarbiavimo lygis. Tuo remiantis laikyta, kad bendradarbiavimo lygis buvo aukštas, todėl manyta esant tikslinga nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatyti didžiausią dempingo skirtumą, nustatytą atrinktiems eksportuojantiems gamintojams.
(74)
Tuo pagrindu laikinai nustatytas dempingo lygis visos šalies mastu buvo 9,3 %.
4.3. Korėja
4.3.1. Normalioji vertė
(75)
Nustatyta, kad didžioji dalis visų keturių tirtų bendrovių vykdyto tam tikrų rūšių produkto, parduoto eksportui į Sąjungą, pardavimo vidaus rinkoje buvo tipiška ir vyko įprastomis prekybos sąlygomis. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalimi, šių rūšių produkto normalioji vertė buvo nustatyta remiantis nepriklausomų pirkėjų Korėjos vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis.
(76)
Tų rūšių produktams, kurie nebuvo parduoti įprastomis prekybos sąlygomis, taip pat tų rūšių produktams, kurie vidaus rinkoje nebuvo parduoti tipišku kiekiu, turėjo būti apskaičiuota normalioji vertė. Visos keturios tirtos bendrovės tam tikrų rūšių produktą vidaus rinkoje pardavė netipišku kiekiu arba neįprastomis prekybos sąlygomis. Šiais atvejais normalioji vertė buvo apskaičiuota 40 konstatuojamojoje dalyje nustatytu būdu.
4.3.2. Eksporto kaina
(77)
Vienas eksportuojantis gamintojas dalį eksporto pardavė tiesiogiai susijusiam Sąjungos importuotojui. Todėl pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį eksporto kaina buvo nustatyta remiantis kainomis, kuriomis produktas buvo pirmą kartą perparduotas nepriklausomam pirkėjui, ir taikant 42 konstatuojamojoje dalyje išdėstytus metodus.
(78)
Likusi minėto eksportuojančio gamintojo nagrinėjamojo produkto eksporto dalis ir visas kitų trijų eksportuojančių gamintojų eksportui skirtas kiekis parduotas tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Tokio pardavimo eksporto kaina buvo nustatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi pagal faktiškai sumokėtas ar mokėtinas kainas.
4.3.3. Palyginimas
(79)
Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, koreguojant pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį deramai atsižvelgta į kainoms ir kainų palyginamumui įtakos turinčius skirtumus. Tuo remiantis, prireikus ir pateisinamais atvejais buvo atsižvelgta į visų tirtų eksportuojančių gamintojų vežimo, jūrų frachto ir draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomų sąnaudų, pakavimo ir kreditų išlaidų ir komisinių atlyginimų skirtumus.
(80)
Visos keturios tirtos bendrovės prašė koreguoti sąlyginį apmokestinimą muitais pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies b punktą, remdamosi tuo, kad importo mokesčiai tariamai buvo mokėti už panašų produktą, skirtą vartojimui eksportuojančioje šalyje, tačiau buvo grąžinti, arba nebuvo mokėti, kai produktas buvo parduodamas eksportui į Sąjungą.
(81)
Šis prašymas buvo laikomas nepagrįstu, nes visoms keturioms bendrovėms nepavyko įrodyti, kad bendrovėms grąžinti importo mokesčiai buvo susiję su nagrinėjamojo produkto eksportu į Sąjungą.
4.3.4. Dempingo skirtumai
(82)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalimi, kiekvienos bendrovės vidutinė svertinė normalioji vertė, nustatyta kiekvienos rūšies produktui, buvo lyginama su kiekvienos atitinkamos rūšies produkto vidutine svertine eksporto kaina.
(83)
Tuo remiantis nustatyta, kad visų susijusių Korėjos eksportuojančių gamintojų procentais išreikšti CIF importo kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumai yra mažesni nei de minimis 2 % riba, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje.
(84)
Reikėtų pažymėti, kad, palyginus su Eurostato importo duomenimis, keturiems Korėjos eksportuojantiems gamintojams priskiriamas visas šios šalies kilmės importas. Taigi, padaryta preliminari išvada, kad nėra tikslinga nustatyti antidempingo priemones Korėjos kilmės importui.
(85)
Jeigu vėliau atliekant tyrimą šios išvados pasitvirtins, tyrimas dėl Korėjos bus baigtas.
4.4. Taivanas
4.4.1. Normalioji vertė
(86)
Nustatyta, kad didžioji dalis tų rūšių produktų, kuriuos dvi tirtos bendrovės pardavė eksportui į Sąjungą, vidaus rinkoje parduota tipišku kiekiu ir įprastomis prekybos sąlygomis. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalimi, šių rūšių produkto normalioji vertė buvo nustatyta remiantis nepriklausomų pirkėjų Taivano vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis.
(87)
Tų rūšių produktams, kurie nebuvo parduoti įprastomis prekybos sąlygomis, taip pat tų rūšių produktams, kurie vidaus rinkoje nebuvo parduoti tipišku kiekiu, turėjo būti apskaičiuota normalioji vertė. Abi tirtos bendrovės tam tikrų rūšių produktą vidaus rinkoje pardavė netipišku kiekiu arba neįprastomis prekybos sąlygomis. Šiais atvejais normalioji vertė buvo apskaičiuota 40 konstatuojamojoje dalyje nustatytu būdu.
4.4.2. Eksporto kaina
(88)
Du bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai tiesiogiai pardavė visą nagrinėjamojo produkto kiekį nepriklausomiems pirkėjams Sąjungos rinkoje. Todėl eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 dalies 8 dalį remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis.
4.4.3. Palyginimas
(89)
Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, koreguojant pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį deramai atsižvelgta į kainoms ir kainų palyginamumui įtakos turinčius skirtumus. Tuo remiantis, prireikus ir pateisinamais atvejais buvo atsižvelgta į visų tirtų eksportuojančių gamintojų vežimo, jūrų frachto ir draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomų sąnaudų, pakavimo ir kreditų išlaidų ir komisinių atlyginimų skirtumus, nuolaidas ir lengvatas.
4.4.4. Dempingo skirtumai
(90)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalimi, kiekvienos bendrovės vidutinė svertinė normalioji vertė, nustatyta kiekvienos rūšies produktui, buvo lyginama su kiekvienos atitinkamos rūšies produkto vidutine svertine eksporto kaina.
(91)
Tuo remiantis, procentais išreikšti CIF importo kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumai yra tokie:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
de minimis
(92)
Reikėtų pažymėti, kad palyginus su Eurostato importo duomenimis, dviems bendradarbiaujantiems Taivano eksportuojantiems gamintojams priskiriamas visas šios šalies kilmės importas. Taivanui buvo nustatytas visos šalies mastu taikomas dempingo skirtumas. Nustatyta, kad šis visos šalies mastu taikomas dempingo skirtumas buvo mažesnis nei pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje nustatyta 2 % de minimis riba. Tuo remiantis daroma preliminari išvada, kad nėra tikslinga nustatyti antidempingo priemones Taivano kilmės importui.
(93)
Jeigu vėliau atliekant tyrimą šios išvados pasitvirtins, tyrimas dėl Taivano bus baigtas.
5. SĄJUNGOS PRAMONĖ
5.1. Sąjungos gamyba
(94)
Norint nustatyti visą Sąjungoje pagamintą produkto kiekį naudotasi visa turima informacija apie Sąjungos gamintojus, taip pat skunde nurodyta informacija ir Sąjungos gamintojų prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus pateiktais duomenimis.
(95)
Tuo remiantis nustatyta, kad Sąjungoje per TL iš viso pagaminta 121 000 tonų produkto. Šiam kiekiui priskiriamas visų apie save pranešusių Sąjungos gamintojų pagamintas kiekis ir gamintojų, kurie atliekant tyrimą nuomonės nepateikė (toliau - tylieji gamintojai), apytikriai apskaičiuotas pagamintas kiekis. Kadangi nebuvo jokios kitos informacijos, nustatant Sąjungoje pagamintą ir suvartotą kiekį naudoti skunde nurodyti duomenys apie tyliuosius gamintojus. Tyliųjų gamintojų gamyba sudarė apie 22 % visos Sąjungos gamybos per TL. Nešališkų arba prieštaravusių tyrimo inicijavimui žinomų Sąjungos gamintojų nebuvo.
(96)
Skundui pritarusių Sąjungos gamintojų gamybos apimtis buvo 94 000 tonų per TL - taigi, jie sudarė apie 78 % visos apskaičiuotos Sąjungos gamybos.
5.2. Sąjungos pramonės apibrėžtis
(97)
Kaip minėta 96 konstatuojamojoje dalyje, atlikus tyrimą paaiškėjo, kad skundui pritarusiems ir tyrime bendradarbiauti sutikusiems Sąjungos gamintojams priskiriama apytikriai 78 % visos Sąjungos gamybos apimties per TL. Todėl šių gamintojų gamyba laikoma Sąjungos pramonės dalimi, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje.
6. ŽALA
6.1. Sąjungos suvartojimas
(98)
Suvartojimas apskaičiuotas remiantis visu importuotu kiekiu, nustatytu pagal Eurostato duomenis, ir visu Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduotu kiekiu, įskaitant apskaičiuotą tyliųjų gamintojų parduotą kiekį.
(99)
Kaip nurodyta 95 konstatuojamojoje dalyje, neturint jokios kitos informacijos apie tyliųjų gamintojų LATS gamybą ir pardavimą per nagrinėjamąjį laikotarpį, buvo naudojami skunde pateikti šių gamintojų duomenys.
1 lentelė
Sąjungos suvartojimas
2005
2006
2007
2008
TL
Tonos
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Indeksas
100
106
120
109
93
Šaltinis: Eurostato duomenys, skunde pateikti duomenys ir klausimyno atsakymai.
(100)
Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos suvartojimas sumažėjo 7 %. Nustatyta, kad iš pradžių 2005-2007 m. suvartojimas padidėjo 20 %, vėliau nuo 2007 m. iki TL pabaigos jis sumažėjo 22 %. 2008 m. ir per TL suvartojimas sumažėjo smukus paklausai, visų pirma antroje 2008 m. pusėje, dėl ekonominės krizės.
6.2. Importas į Sąjungą iš nagrinėjamųjų šalių
6.2.1. Suvestinis importo iš nagrinėjamųjų šalių poveikio vertinimas
(101)
Komisija nagrinėjo, ar KLR, Korėjos ir Taivano kilmės LATPS importą reikėtų vertinti bendrai pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalį.
(102)
Kaip minėta pirmiau, preliminariai įvertinta, kad Taivano ir Korėjos importas per TL nebuvo vykdomas dempingo kainomis.
(103)
Todėl padaryta preliminari išvada, kad importo iš Korėjos ir Taivano poveikis neturėtų būti vertinamas bendrai su importu dempingo kaina iš KLR.
6.2.2. Importas dempingo kainomis iš KLR
(104)
Reikėtų pažymėti, kad nustatyta, jog vienas atrinktas KLR eksportuojantis gamintojas Sąjungos rinkoje produktus pardavė ne dempingo kainomis. Todėl jo eksporto nereikėtų nagrinėti analizuojant importo iš KLR dempingo kainomis raidą Sąjungos rinkoje.
(105)
Tačiau siekiant išvengti su minėtu gamintoju susijusių slaptų verslo duomenų atskleidimo, nuspręsta, kad dėl konfidencialumo būtų tikslinga nepateikti viešų duomenų, pvz., Eurostato duomenų, be eksportuotojo, kuris, kaip nustatyta, Sąjungos rinkoje dempingo nevykdė, duomenų.
(106)
Todėl toliau pateiktoje pirmoje lentelėje nurodytas visas importuotas KLR kilmės LATPS kiekis, o antroje lentelėje - indeksuoti importo į Sąjungos rinką per nagrinėjamąjį laikotarpį dempingo kainomis duomenys.
2a lentelė
Visas importas iš KLR
2005
2006
2007
2008
TL
Kiekis (tonomis)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Indeksas
100
147
261
317
301
Rinkos dalis
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Indeksas
100
139
217
291
323
Kainos (EUR/t)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Indeksas
100
87
81
84
83
Šaltinis: Eurostatas.
(107)
Viso importo iš KLR apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį labai padidėjo - net tris kartus, o vidutinės importo kainos tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo 17 %. Dėl šios priežasties rinkos dalis labai išaugo - nuo 7,3 % 2005 m. iki 23,6 % per TL. Atlikus tyrimą, paaiškėjo, kad net laikotarpiu nuo 2007 m. ir TL, kai suvartojimas sumažėjo 22 %, importo iš KLR apimtis padidėjo 15 %, todėl šio importo rinkos dalis padidėjo 7,7 procentiniais punktais.
6.2.2.1. Importo dempingo kainomis apimtis, kaina ir rinkos dalis
2b lentelė
Importas iš KLR dempingo kainomis
2005
2006
2007
2008
TL
Importas (tonomis)
Indeksas
100
240
582
728
714
Rinkos dalis
Indeksas
100
227
485
667
768
Kainos (EUR/t)
Indeksas
100
67
61
63
61
Šaltinis: Eurostatas ir klausimyno atsakyany.
(108)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu labai padidėjo importo iš KLR dempingo kainomis apimtis, dėl to šio importo rinkos dalis padidėjo daugiau kaip septynis kartus. Be to, atlikus tyrimą paaiškėjo, kad nepaisant sumažėjusio suvartojimo laikotarpiu nuo 2007 m. ir TL, importo dempingo kainomis rinkos dalis per TL gerokai padidėjo.
(109)
Vidutinės importo iš KLR dempingo kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 39 %, dėl to Sąjungos pramonės kainos per TL buvo priverstinai mažinamos, kaip paaiškinta 112 konstatuojamojoje dalyje.
6.2.2.2. Priverstinis kainų mažinimas
(110)
Siekiant išnagrinėti priverstinį kainų mažinimą, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos vidutinės svertinės Sąjungos pramonės kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis iš KLR importuojamo produkto kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytomis remiantis CIF ir atitinkamu koregavimu atsižvelgiant į galiojantį muitą ir išlaidas po importo.
(111)
Kinijos eksportuotojų bendradarbiavimo lygis buvo aukštas. o jų eksportas sudarė 69 % visos eksporto iš KLR į Sąjungą apimties per TL. Atsižvelgiant į aplinkybę, kad vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas produktų Sąjungos rinkoje nepardavė dempingo kainomis, į jo importą nebuvo atsižvelgta nagrinėjant priverstinį kainų mažinimą.
(112)
Palyginus kainas, nustatyta, kad per TL dėl KLR kilmės nagrinėjamojo produkto pardavimo Sąjungoje dempingo kainomis Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai sumažintos 24,2 %.
6.3. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
6.3.1. Pirminės pastabos
(113)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kainomis poveikį Sąjungos pramonei buvo vertinami visi ekonominiai rodikliai, siekiant įvertinti Sąjungos pramonės padėtį nuo 2005 m. iki TL pabaigos.
6.3.2. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
3 lentelė
2005
2006
2007
2008
TL
Gamyba (tonomis)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Indeksas
100
100
99
86
64
Pajėgumai (tonomis)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Indeksas
100
100
100
97
90
Pajėgumų naudojimas
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Indeksas
100
100
100
88
72
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
(114)
Kaip matyti iš pateiktos lentelės, per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės gamyba sumažėjo 36 %. Reikėtų pažymėti, kad, nors Sąjungos suvartojimas 2005-2007 m. padidėjo 20 %, Sąjungos pramonės gamyba tuo laikotarpiu beveik nepakito, o nuo 2007 m. iki TL pabaigos žymiai sumažėjo, tuo pačiu metu mažėjant ir Sąjungos suvartojimui.
(115)
Per TL Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai sumažėjo iki apytikriai 144 000 tonų. Tačiau dėl lėtėjančio pardavimo tempo ir mažėjančios gamybos apimties, turimų gamybos pajėgumų naudojimas sumažėjo nuo 91 % 2005 m. iki 65 % per TL, labiausiai - nuo 2007 m. iki TL pabaigos.
6.3.3. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
(116)
Toliau esančioje lentelėje pateikti duomenys apie pardavimą yra susiję su pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje parduotu produkto kiekiu.
4 lentelė
2005
2006
2007
2008
TL
Parduotas kiekis (tonomis)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Indeksas
100
101
104
88
71
Rinkos dalis
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Indeksas
100
95
87
81
77
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
(117)
Nors Sąjungos suvartojimas 2005-2007 m. laikotarpiu padidėjo 20 %, Sąjungos pramonės nepriklausomiems pirkėjams Sąjungos rinkoje parduotas nagrinėjamojo produkto kiekis padidėjo tik 4 %. Tai reiškia, kad Sąjungos pramonė tuo laikotarpiu naudos iš padidėjusio suvartojimo negalėjo turėti. Be to, per likusį nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos suvartojimas sumažėjo 22 %, o dar labiau, net 31 %, sumažėjo Sąjungos pramonės pardavimo apimtis. Todėl toliau labai mažėjo Sąjungos pramonės pardavimo apimtis, o rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo net 11,9 procentinių punktų.
6.3.4. Vidutinės Sąjungos pramonės vieneto kainos
(118)
Vidutinės Sąjungos pramonės pardavimo kainos EXW sąlygomis nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 9 %, labiausiai - nuo 2007 m. iki TL pabaigos. Tai sutapo su padidėjusiu importu iš KLR mažomis dempingo kainomis. Dėl šios priežasties, nepaisant padidėjusių žaliavų kainų, Sąjungos pramonė turėjo sumažinti pardavimo kainas, visų pirma per TL.
5 lentelė
2005
2006
2007
2008
TL
Vidutinė kaina (EUR/t)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Indeksas
100
100
99
97
91
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
(119)
Iš tiesų nustatyta, kad vidutinės Sąjungos pramonės gamybos sąnaudos nuo 2005 m. iki TL pabaigos padidėjo 6 % iš esmės dėl to, kad padidėjo PET granulių, kurios yra pagrindinė LATPS gamybos žaliava, kaina. Vidutinė PET granulių kaina 2005-2008 m. padidėjo 12 %, vėliau ji sumažėjo iki lygio, panašaus į tą, kuris vyravo 2005 m. Tačiau tuo pačiu laikotarpiu Sąjungos pramonė buvo priversta sumažinti pardavimo kainas, kad galėtų konkuruoti su importu mažomis dempingo kainomis. Taigi, per TL Sąjungos pramonės pardavimo kainos buvo iš esmės mažesnės už sąnaudas.
6.3.5. Atsargos
(120)
Per TL atsargos sudarė apie 15 % gamybos apimties. Sąjungos pramonė atsargų lygį per nagrinėjamąjį laikotarpį, ypač nuo 2007 m. iki TL pabaigos, sumažino 9 %. Tačiau, šį atsargų sumažėjimą reikėtų vertinti atsižvelgiant į tai, kad sumažėjus Sąjungos pramonei, sumažėjo veiklos lygis.
6 lentelė
2005
2006
2007
2008
TL
Atsargos (tonomis)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Indeksas
100
112
116
112
91
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
6.3.6. Užimtumas, darbo užmokestis ir našumas
7 lentelė
2005
2006
2007
2008
TL
Užimtumas. Visos darbo dienos ekvivalentas (etatai)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Indeksas
100
99
96
87
77
Darbo sąnaudos (EUR etatui)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Indeksas
100
102
102
118
106
Našumas (tonų etatui)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Indeksas
100
101
102
99
84
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
(121)
Dėl sumažėjusios Sąjungos pramonės veiklos, nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo 23 % sumažintas darbuotojų skaičius. Našumo mažėjimą reikėtų vertinti atsižvelgiant į bendrą veiklos mažėjimą, kai sumažėjus gamybos mastui po kurio laiko sumažėjo darbuotojų skaičius. Darbo sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 6 %.
6.3.7. Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą
8 lentelė
2005
2006
2007
2008
TL
Pelningumas
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Indeksas
100
-22
-37
- 378
- 438
Grynųjų pinigų srautas (tūkst. EUR)
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Indeksas
100
-9
5
- 120
- 141
Investicijos (tūkst. EUR)
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Indeksas
100
49
123
19
11
Investicijų grąža
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Indeksas
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
(122)
Sąjungos pramonės pelningumas nustatytas ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą, išreiškus tokio pardavimo apyvartos procentu. Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės pelningumas labai sumažėjo - nuo 3 % pelno 2005 m. iki 13,3 % nuostolių per TL. Nepaisant fakto, kad Sąjungos suvartojimas 2005-2007 m. didėjo, šis naudingas pokytis Sąjungos pramonei nebuvo naudingas dėl importo iš KLR mažomis dempingo kainomis.
(123)
Su grynųjų pinigų srautu (t. y. pramonės gebėjimu pačiai finansuoti savo veiklą) susijusi tendencija iš esmės rodo, kaip kito pelningumas. Taigi, grynųjų pinigų srautas nagrinėjamuoju laikotarpiu iš esmės sumažėjo. Tą patį galima pasakyti ir apie investicijų grąžą, kurios raidos tendencija per nagrinėjamąjį laikotarpį taip pat buvo neigiama, kaip ir Sąjungos pramonės veiklos rezultatai.
(124)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, Sąjungos pramonės pajėgumas investuoti tapo ribotas, nes nagrinėjamuoju laikotarpiu grynųjų pinigų srautas labai sumažėjo. Todėl nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijos sumažėjo 89 %.
6.3.8. Augimas
(125)
Nors Sąjungos suvartojimas 2005-2007 m. padidėjo 20 %, Sąjungos pramonei savo pardavimo apimtį Sąjungos rinkoje pavyko padidinti tik 4 %, todėl ji negalėjo pasinaudoti padidėjusiu Sąjungos suvartojimu. Kalbant apie nagrinėjamojo laikotarpio raidą, Sąjungos pramonės prekybos apimties sumažėjimas 29 % buvo gerokai didesnis nei 7 % sumažėjęs Sąjungos suvartojimas. Dėl to Sąjungos pramonės rinkos dalis per tą patį laikotarpį taip pat sumažėjo net 12 procentinių punktų.
6.3.9. Faktinio dempingo skirtumo dydis
(126)
Skirsnyje apie dempingą nurodyti KLR dempingo skirtumai yra didesni už de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo dempingo kainomis kiekį ir kainas, faktinių dempingo skirtumų poveikio negalima laikyti nereikšmingu.
6.4. Išvada dėl žalos
(127)
Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu pablogėjo dauguma dempingo rodiklių, kaip antai gamyba (- 36 %), pajėgumų naudojimas (- 28 %), pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje apimtis (- 29 %), rinkos dalis (- 12 procentinių punktų) ir našumas (- 16 %). Be to, didelis poveikis padarytas su Sąjungos pramonės finansine veikla susijusiems žalos rodikliams, kaip antai grynųjų pinigų srautui (- 241 %) ir pelningumui (- 16,3 procentinio punkto). Tai reiškia, kad Sąjungos pramonės pajėgumui didinti kapitalą per TL taip pat padarytas neigiamas poveikis.
(128)
Nustatyta, kad didžiausi nuostoliai patirti nuo 2008 m. iki TL pabaigos, kai nepaisant itin sumažėjusio Sąjungos suvartojimo importas iš KLR dempingo kainomis į Sąjungos rinką toliau buvo didelis, o Sąjungos pramonės kainos per TL buvo priverstinai sumažintos daugiau nei 24 %.
(129)
Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad Sąjungos pramonės gamybos sąnaudos labiausiai išaugo 2008 m., daugiausia dėl staiga padidėjusių pagrindinių žaliavų kainų. Per TL Sąjungos pramonei pavyko išlaikyti ir kontroliuoti gamybos sąnaudas racionalizavus pastangas ir sumažėjus PET kainoms, labiausiai TL antroje pusėje. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad Kinijos eksportuotojai per TL vykdė didelį priverstinį kainų mažinimą, Sąjungos pramonė negalėjo didinti savo pardavimo kainų iki tokio lygio, kad būtų padengtos sąnaudos. Dėl to Sąjungos pramonės finansinė padėtis per TL iš esmės pablogėjo.
(130)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.
7. PRIEŽASTINIS RYŠYS
7.1. Įvadas
(131)
Remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis nagrinėta, ar KLR kilmės nagrinėjamojo produkto importas dempingo kainomis Sąjungos pramonei padarė tokią žalą, kad ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kainomis nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui dempingo kainomis.
7.2. Importo dempingo kainomis poveikis
(132)
Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad importas iš KLR dempingo kainomis per nagrinėjamąjį laikotarpį labai padidėjo, dėl to nuo 2005 m. iki TL pabaigos daugiau nei septynis kartus padidėjo jo užimama Sąjungos rinkos dalis. Taip pat nustatyta, kad nuo 2008 m. iki TL pabaigos, kai Sąjungos pramonės suvartojimas sumažėjo apie 15 %, importo iš KLR dempingo kainomis apimtis ir toliau buvo didelė, o jo rinkos dalis padidėjo net 15 %.
(133)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pardavimo apimtis labai sumažėjo - 29 %, dėl to buvo prarasta tam tikra rinkos dalis (nuo 51,1 % iki 39,2 %) - beveik 12 procentinių punktų. Nuo 2008 m. iki TL pabaigos Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo dviem procentiniais punktais, o importas iš Kinijos dempingo kainomis padidėjo nepaisant mažėjančios paklausos Sąjungos rinkoje.
(134)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo dempingo kainos sumažėjo 39 %, todėl buvo iš esmės priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės taikomos kainos Sąjungos rinkoje. Taigi Sąjungos pramonė negalėjo padidinti kainų, kad galėtų padengti padidėjusias žaliavų kainas. Todėl Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje pelningumas sumažėjo, kaip paaiškinta 122 konstatuojamojoje dalyje, nuo 3 % pelno 2005 m. iki 13,3 % nuostolių per TL.
(135)
Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad didėjanti importo iš KLR mažomis dempingo kainomis apimtis apskritai turėjo neigiamo poveikio rinkai, nes smukdė kainas.
(136)
Todėl manoma, kad dėl toliau daromo importo iš KLR mažomis dempingo kainomis spaudimo Sąjungos rinkoje Sąjungos pramonė negalėjo pardavimo kainų pritaikyti prie padidėjusių žaliavų sąnaudų, ypač 2008 m., kai PET kainos buvo pačios didžiausios. Tai paaiškina sumažėjusią Sąjungos pramonės rinkos dalį ir sumažėjusį pelningumą.
(137)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad importo mažomis dempingo kainomis iš KLR augimas darė didelį neigiamą poveikį Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai.
7.3. Kitų veiksnių poveikis
7.3.1. Paklausos Sąjungos rinkoje raida
(138)
Kaip minėta 100 konstatuojamojoje dalyje, 2005-2007 m. LATPS suvartojimas Sąjungoje iš pradžių padidėjo, o vėliau 2008 m. ir per TL sumažėjo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė prarado didelę rinkos dalį. Nors negalima atmesti, kad ši neigiama Sąjungos suvartojimo raida nuo 2008 m. iki TL pabaigos galėjo turėti neigiamą poveikį Sąjungos pramonės padėčiai, pažymėtina, kad Kinijos eksportuotojai tuo pačiu metu sugebėjo padidinti savo rinkos dalį. Taigi manoma, kad pablogėjusios Sąjungos pramonės ekonominės padėties negalima paaiškinti sumažėjusia paklausa, nes ji pablogėjo iš esmės dėl padidėjusio importo iš KLR dempingo kainomis ir Kinijos eksportuotojų vykdyto priverstinio kainų mažinimo.
7.3.2. Žaliavų kainos
(139)
Žaliavų kainos, ypač PET granulių, 2005-2008 m. labai padidėjo; vėliau antroje TL pusėje jos sumažėjo, o TL pabaigoje vėl buvo tokios pačios, kaip 2005 m.
(140)
Atlikus tyrimą patvirtinta, kad Sąjungos pramonės LATPS gamybos sąnaudų tendencijos buvo panašios į žaliavų kainų raidą ir apskritai nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 6 %. Tačiau būtų galima manyti, kad rinkoje, kurioje vyrauja veiksmingos prekybos sąlygos, t. y. nėra žalingo dempingo, kainos nuolat koreguojamos, atsižvelgiant į besikeičiančias įvairias gamybos sąnaudų sudėtines dalis. Šiuo atveju taip nebuvo. Iš tiesų Sąjungos pramonė buvo priversta sumažinti pardavimo kainas, kad galėtų konkuruoti su importu iš KLR mažomis dempingo kainomis; dėl to labai smuko jos pelningumas. Todėl daroma preliminari išvada, kad dėl Kinijos eksportuotojų vykdyto priverstinio kainų mažinimo smuko kainos Sąjungos rinkoje ir Sąjungos pramonė negalėjo padidinti pardavimo kainų, kad jomis būtų padengtos sąnaudos.
7.3.3. Sąjungos pramonės uždaroji gamyba
(141)
Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad tik vienas tyrime bendradarbiavęs Sąjungos gamintojas buvo susijęs vertikaliai ir kad uždarąja gamyba buvo naudojamasi produktus toliau perdirbant į pridėtinės vertės produktus vartotojams skirtuose pramonės sektoriuose. Atlikus tyrimą nenustatyta jokių gamybos problemų, susijusių su šiais vartotojams skirtais produktais. Iš tiesų uždarasis naudojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo išliko nepakitęs ir sudarė apie 7 % gamybos apimties.
(142)
Tuo remiantis manyta, kad Sąjungos pramonės uždaroji gamyba nebuvo susijusi su Sąjungos pramonės finansinės padėties blogėjimu, ypač per TL.
7.3.4. Sąjungos pramonės eksportas
(143)
Nagrinėjant žalą ir priežastinį ryšį daugiausia dėmesio skirta Sąjungos pramonės padėčiai Sąjungos rinkoje, tačiau Sąjungos pramonės eksportas nagrinėtas kaip galimas kitas veiksnys, kuriuo būtų galima paaiškinti nustatytą žalą. Išnagrinėjus žalą ir priežastinį ryšį nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė eksportui nesusijusioms šalims pardavė nedidelį produkto kiekį (apie 3 %). Pardavimo eksportui kiekio sumažėjimą nuo apytikriai 18 000 tonų 2005 m. iki apytikriai 7 000 tonų per TL galima paaiškinti tuo, kad per tą patį laikotarpį sumažėjo gamybos apimtis. Tačiau eksporto kaina buvo didesnė už Sąjungos pramonės pirkėjams Sąjungos rinkoje taikomą kainą. Taigi manyta, kad sumažėjusia eksporto apimtimi negalima paaiškinti, kodėl Sąjungos pramonė patyrė tokio lygio žalą ir ypač kodėl per TL taip sumažėjo pelningumas.
7.3.5. Importas iš kitų trečiųjų šalių
(144)
Importo iš kitų trečiųjų šalių apimties ir kainų tendencijos nuo 2005 m. iki TL pabaigos:
9 lentelė
Kitos trečiosios šalys
2005
2006
2007
2008
TL
Importas (tonomis)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Indeksas
100
101
97
72
55
Rinkos dalis
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Indeksas
100
96
81
66
59
Kaina (EUR/t)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Indeksas
100
102
98
99
98
Šaltinis: Eurostatas.
(145)
Pagrindinės kitos trečiosios šalys, eksportuojančios LATPS į Sąjungą, yra Šveicarija, Baltarusija, Japonija ir Tailandas. Kaip matyti iš pateiktos lentelės, bendra importo iš šių šalių apimtis yra gana maža, palyginti su Sąjungos suvartojimu, be to, per nagrinėjamąjį laikotarpį ji sumažėjo 45 %. Vidutinės importo kainos per TL beveik nepakito ir išliko didelės.
(146)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad importas iš šių trečiųjų šalių nebuvo susijęs su materialine žala Sąjungos pramonei.
7.3.6. Importas iš Korėjos ir Taivano
(147)
Kaip minėta pirmiau, preliminariai įvertinta, kad Taivano ir Korėjos importas per TL nebuvo vykdomas dempingo kainomis. Importo iš šių šalių rodikliai pateikti 10 ir 11 lentelėse.
10 lentelė
Bendras importas iš Korėjos
2005
2006
2007
2008
TL
Kiekis (tonomis)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Indeksas
100
118
157
142
140
Rinkos dalis
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Indeksas
100
112
131
130
151
Kainos (EUR/t)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Indeksas
100
93
91
91
85
Šaltinis: Eurostatas.
(148)
Kaip matyti iš pateiktos lentelės, nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Korėjos apimties tendencijos iš esmės buvo panašios į suvartojimo tendencijas. Importo apimtis padidėjo nuo 17 542 tonų 2005 m. iki 24 580 tonų per TL. Dėl to padidėjo jo rinkos dalis - nuo 7,9 % 2005 m. iki 11,9 % per TL. Tačiau pažymėtina, kad nuo 2007 m. iki TL pabaigos importo apimtis iš esmės sumažėjo.
(149)
Taip pat pažymėtina, kad, nors vidutinės importo iš Korėjos kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 15 %, jos išliko didesnės nei vidutinės importo iš KLR kainos tuo pačiu laikotarpiu.
11 lentelė
Bendras importas iš Taivano
2005
2006
2007
2008
TL
Kiekis (tonomis)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Indeksas
100
106
140
150
111
Rinkos dalis
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Indeksas
100
100
117
138
119
Kainos (EUR/t)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Indeksas
100
88
82
85
86
Šaltinis: Eurostatas.
(150)
Importas iš Taivano padidėjo nuo 7 343 tonų 2005 m. iki 8 163 tonų per TL, t. y. 11 %. Tuo pačiu metu jo rinkos dalis šiek tiek padidėjo - nuo 3,3 % 2005 m. iki 4 % per TL. Kaip ir importas iš Korėjos, importas iš Taivano nuo 2007 m. iki TL pabaigos gerokai sumažėjo.
(151)
Vidutinės importo iš Taivano kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 14 %, tačiau vis tiek buvo gerokai didesnės už importo iš KLR kainas tuo pačiu laikotarpiu.
(152)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, negalima atmesti to, kad importas iš Korėjos ir Taivano galėjo padaryti tam tikrą žalą Sąjungos pramonei. Tačiau importo apimtis ir kainos per TL nebuvo tokio lygio, kad būtų galėjusios nutraukti nustatytą importo iš KLR dempingo kainomis ir Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastinį ryšį.
7.3.7. Kiti Sąjungos gamintojai
(153)
Išnagrinėjus su Sąjungos rinka susijusius duomenis nustatyta, kad kitų Sąjungos gamintojų rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį nepadidėjo. Atlikus tyrimą nenustatyta jokia konkreti problema, susijusi su Sąjungos gamintojų konkurencija, ar koks nors prekybą iškraipantis poveikis, kuriuo būtų galima paaiškinti nustatytą Sąjungos pramonei padarytą materialinę žalą.
(154)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad Sąjungos pramonės apibrėžčiai nepriskiriami gamintojai nebuvo susiję su Sąjungos pramonei padaryta žala.
7.4. Išvada dėl priežastinio ryšio
(155)
Išnagrinėjus su Sąjungos rinka susijusius duomenis nustatyta, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį itin padidėjo KLR kilmės importo mažomis dempingo kainomis apimtis ir rinkos dalis. Be to, nustatyta, kad importuota tokiomis dempingo kainomis, kurios buvo mažesnės už Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje už panašių rūšių produktus taikomas kainas.
(156)
Šis importo iš KLR mažomis dempingo kainomis apimties ir rinkos dalies padidėjimas sutapo ne tik su bendru paklausos Sąjungoje padidėjimu 2005-2007 m. laikotarpiu, bet ir su neigiamais Sąjungos pramonės rinkos dalies pokyčiais tuo pačiu laikotarpiu. Be to, nuo 2007 m. iki TL pabaigos, kai paklausa Sąjungos rinkoje sumažėjo, Kinijos eksportuotojų rinkos dalis padidėjo. Nustatyta, kad tuo pačiu metu sumažėjo Sąjungos pramonės rinkos dalis ir pablogėjo pagrindiniai ekonominės padėties rodikliai. Iš tiesų, dėl nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjusio importo iš KLR mažomis dempingo kainomis, privertusio Sąjungos pramonę nuolat mažinti kainas, Sąjungos pramonės pelningumas smuko daugiau nei 16 procentinių punktų, dėl to ji patyrė didelių nuostolių per TL.
(157)
Išnagrinėjus kitus žinomus veiksnius, kurie galėjo padaryti žalą Sąjungos pramonei, paaiškėjo, kad tie veiksniai negalėjo nutraukti importo iš KLR dempingo kainomis ir Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastinio ryšio.
(158)
Remiantis minėtu nagrinėjimu, kurį atlikus buvo tinkamai nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo žalingo poveikio, kurį daro importas dempingo kainomis, padaryta preliminari išvada, kad importas iš KLR dempingo kainomis Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.
8. SĄJUNGOS INTERESAI
8.1. Pirminė pastaba
(159)
Remiantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu nagrinėta, ar nepaisant preliminarios išvados dėl žalingo dempingo buvo įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju laikinųjų antidempingo priemonių nustatymas neprieštarautų Sąjungos interesams. Sąjungos interesų nagrinėjimas buvo pagrįstas visų susijusių dalyvių interesų, taip pat Sąjungos pramonės, nagrinėjamojo produkto importuotojų ir naudotojų interesų, vertinimu.
8.2. Sąjungos pramonė
(160)
Sąjungos pramonę sudaro keturi gamintojai, įsikūrę skirtingose Sąjungos valstybėse narėse ir įdarbinę daugiau nei 1 300 darbuotojų, kurių darbas yra tiesiogiai susijęs su nagrinėjamuoju produktu.
(161)
Sąjungos pramonei dėl importo dempingo kainomis iš KLR padaryta materialinė žala. Primenama, kad visų žalos rodiklių raida per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo neigiama. Visų pirma didelis poveikis padarytas su Sąjungos pramonės finansine veikla susijusiems žalos rodikliams, kaip antai grynųjų pinigų srautui, investicijų grąžai ir pelningumui. Panašu, kad nenustačius priemonių Sąjungos pramonės ekonominė padėtis toliau blogėtų.
(162)
Tikimasi, kad nustačius laikinuosius antidempingo muitus Sąjungos rinkoje bus atkurtos veiksmingos prekybos sąlygos ir kad LATPS kainos bus nustatytos atsižvelgiant į įvairių sudedamųjų dalių sąnaudas ir rinkos sąlygas. Galima tikėtis, kad nustačius laikinąsias priemones Sąjungos pramonė galėtų atgauti bent dalį per nagrinėjamąjį laikotarpį prarastos rinkos dalies, o tai vėliau turėtų teigiamo poveikio jos ekonominei padėčiai ir pelningumui.
(163)
Todėl padaryta išvada, kad importuojamiems KLR kilmės LATPS nustačius laikinąsias antidempingo priemones, nebūtų prieštaraujama Sąjungos pramonės interesams.
8.3. Importuotojai
(164)
Dešimčiai Sąjungos importuotojų buvo išsiųsti klausimynai. Tyrime bendradarbiavo tik du importuotojai, įsikūrę Vokietijoje ir Ispanijoje, kurių importas sudarė atitinkamai 15,4 % ir 0,2 % viso importo iš KLR. Atlikus tyrimą nustatyta, kad pirmasis importuotojas importavo tik iš KLR ir beveik visa jo apyvarta buvo susijusi su nagrinėjamuoju produktu. Blogiausiu atveju nustačius 9 % antidempingo muitą labai sumažėtų šio importuotojo pelningumas ir bendrovė taptų nuostolinga. Tačiau manoma, kad ji galėtų bent dalį padidėjusių sąnaudų perkelti savo pirkėjams, atsižvelgiant į tvirtą bendrovės padėtį tam tikrų stambių naudotojų rinkoje. Be to, ji galėtų ilgainiui rinktis kitus tiekimo šaltinius. Antrojo importuotojo vykdomas nagrinėjamojo produkto importas sudarė tik mažą viso jo verslo dalį (0-5 %), todėl bet koks neigiamas siūlomų priemonių poveikis greičiausiai būtų nedidelis.
(165)
Remiantis turima informacija padaryta išvada, kad, nors nustačius laikinąsias antidempingo priemones vienam iš minėtų importuotojų būtų padarytas neigiamas poveikis, šis importuotojas galėtų bent dalį padidėjusių sąnaudų perkelti savo pirkėjams ir (arba) rinktis kitus tiekimo šaltinius. Todėl laikinųjų priemonių nustatymas apskritai neturėtų padaryti didelio neigiamo poveikio šiems importuotojams.
8.4. Naudotojai
(166)
LATPS naudotojai pareiškė didelį susidomėjimą šiuo tyrimu. Iš 68 naudotojų, su kuriais buvo susisiekta, 33 bendradarbiavo tyrime. Šie bendradarbiaujantys naudotojai sudarė 25 % viso importo iš KLR. Šios bendrovės yra įsisteigusios visoje Sąjungos teritorijoje ir veikia įvairiuose pramonės sektoriuose, kaip antai padangų, automobilių, virvių ir pramonės įrenginių.
(167)
Siekiant aiškumo ir atsižvelgiant į tai, kad nustačius laikinąsias priemones poveikis naudotojams skirtųsi priklausomai nuo sektoriaus, kuriame jie veikia, priemonių poveikis naudotojams buvo nagrinėtas sugrupuojant juos į atskirus pramonės sektorius, kaip paaiškinta toliau.
(168)
Atsakymus į klausimyną pateikė keturi padangų gamintojai. Remiantis padangų gamintojų pateiktais duomenimis, LATPS dalis, atsižvelgiant į padangų gamybos sąnaudas, buvo gana maža, t. y. vidutiniškai mažesnė nei 1 %, o vidutinis padangų gamybos verslo pelno dydis buvo apytikriai 2 %. Nustatyta, kad nei vienas bendradarbiaujantis naudotojas neimportavo nagrinėjamojo produkto iš KLR. Taigi, manoma, kad importui iš KLR nustačius laikinuosius antidempingo muitus, šiems naudotojams neturėtų būti padarytas neigiamas poveikis. Be to, jei kuris nors šio sektoriaus naudotojas pradės importuoti iš KLR, jis galės naudotis kitais esamais tiekimo šaltiniais.
(169)
Atsakymus į klausimyną pateikė šeši naudotojai iš automobilių sektoriaus (daugiausia saugos diržų ir oro pagalvių). Šioms šešioms bendrovėms teko 5 % viso LATPS importo iš KLR kiekio per TL. Apskritai nustatyta, kad produktai, kurių sudėtyje naudojami LATPS, vidutiniškai sudarė mažiau nei 4 % visos šių bendrovių apyvartos, o vidutinis iš šio verslo gautas pelnas siekė apytikriai 3 %. Be to, nustatyta, kad šios šešios bendrovės LATPS pirko daugiausia iš Sąjungos pirkėjų ir tik 11 % jų pirkto kiekio buvo importuota iš KLR. Todėl mažai tikėtina, kad laikinosios priemonės importui iš KLR turėtų didelio poveikio visam automobilių sektoriui, nes šios bendrovės veikė pelningai, o KLR nebuvo pagrindinis tiekimo šaltinis.
(170)
Virvių sektoriuje klausimyno atsakymus pateikė trys gamintojai, kurių importuojamas kiekis sudarė mažiau nei 1 % visos importo iš KLR apimties per TL. Verslo dalis, kuriai naudojami LATPS, sudarė apytikriai 18 % viso jų verslo, o vidutinis pelno dydis per TL siekė apytikriai 8 %. Tuo remiantis buvo nustatyta, jog tikėtina, kad nustačius laikinąsias antidempingo priemones importui iš KLR, šių gamintojų pelno dydis nežymiai sumažėtų. Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad didžioji dalis per TL importuoto kiekio (66 %) buvo KLR kilmės, o 20 % buvo Korėjos kilmės. Todėl mažai tikėtina, kad nustačius priemones šiam sektoriui būtų padarytas didelis poveikis, nes poveikis pelno dydžiui yra nedidelis, be to, esama kitų tiekimo šaltinių.
(171)
Kai kurie virvių gamintojai teigė, kad, kadangi LATPS iš esmės naudojami kituose sektoriuose, kaip antai pramonės įrenginių ir automobilių sektoriuose, nustačius antidempingo priemones, pradėtų trūkti tų rūšių LATPS, kurias naudoja virvių gamintojai, nes Sąjungos gamintojai tariamai pirmiausia orientuotųsi į dideles rinkas, o kitiems sektoriams LATPS tiektų tik tuo atveju, jei būtų papildomų pajėgumų. Tačiau pažymėtina, kad galima rinktis kitus tiekimo šaltinius, įskaitant Sąjungos pramonę, Korėją ir Taivaną bei kitas trečiąsias šalis, kurioms priemonės netaikomos. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.
(172)
Pramonės įrenginių sektoriuje, kuriame gaminami, pvz., stogai, juostos, diržai ir pramoninės tekstilės gaminiai, klausimyno atsakymus iš viso pateikė 19 naudotojų. Šių naudotojų importuojamas kiekis sudarė 19 % visos importo iš KLR apimties per TL. Remiantis turima šio sektoriaus informacija, verslo dalis, kuriai naudojami LATPS, sudaro 64 % viso verslo, o vidutinis pelnas šiame versle siekė 13 %. Tikėtina, kad dėl antidempingo muitų šio sektoriaus vidutinis pelnas sumažės tik nežymiai. Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad šie naudotojai daugiausia pirko iš Sąjungos gamintojų ir KLR. Todėl nustačius priemones importui iš KLR, šiam sektoriui neturėtų būti padarytas didelis neigiamas poveikis, atsižvelgiant į nedidelį poveikį pelno dydžiui ir galimybę rinktis kitus tiekimo šaltinius.
(173)
Kai kurie naudotojai tvirtino, kad antidempingo priemonių nustatymas juos neigiamai paveiktų dėl dviejų priežasčių. Jie teigė, kad ne tik pritrūktų kitų šaltinių, bet taip pat nagrinėjamosios šalys vietoj nagrinėjamojo produkto eksportuotų vartotojams skirtus produktus.
(174)
Dėl teiginio apie kitų šaltinių trūkumą pirmiausia pažymėtina, kad importui iš Korėjos ir Taivano laikinosios priemonės nebus nustatytos. Be to, kaip minėta 171 konstatuojamojoje dalyje, galima rinktis kitus tiekimo šaltinius iš kitų trečiųjų šalių, kurioms priemonės netaikomos. Antra, kalbant apie Sąjungos pramonės tiekimą, atlikus tyrimą paaiškėjo, kad kai kurie Sąjungos gamintojai tiekimą tam tikriems naudotojams vykdė ne itin sklandžiai. Tačiau atlikus minėtą nagrinėjimą nenustatyta jokių įrodymų, kad šie nesklandumai būtų kartojęsi nuolat. Remiantis tuo, kas išdėstyta, ir visų pirma atsižvelgiant į galimybę rinktis kitus esamus tiekimo šaltinius, šis teiginys buvo atmestas.
(175)
Dėl teiginio, kad LATPS gamintojai susijusiose šalyse nukreips eksportą į vartotojams skirtų produktų rinką, reikėtų pažymėti, kad importui iš Korėjos ir Taivano laikinosios priemonės nebus nustatytos. Todėl manoma, kad, net jeigu Kinijos eksportuotojai perkeltų dalį eksporto į vartotojams skirtų produktų rinką, LATPS naudotojų konkurencingumas išliktų toks pats, nes jie vis tiek galėtų gauti LATPS iš kitų tiekėjų, kuriems priemonės netaikomos. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.
(176)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, nors ir tikėtina, kad dėl importui iš KLR taikomų priemonių kai kuriems naudotojams bus padarytas neigiamas poveikis, apskritai poveikis naudotojams įvairiuose pramonės sektoriuose turėtų būti nedidelis. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada kad, remiantis turima informacija, importuojamiems KLR kilmės LATPS taikomos antidempingo priemonės veikiausiai neturės didelio neigiamo poveikio nagrinėjamojo produkto naudotojams.
8.5. Išvada dėl Sąjungos interesų
(177)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad apskritai, remiantis turima informacija apie Sąjungos interesus, nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių importuojamiems KLR kilmės LATPS nereikėtų nustatyti laikinųjų priemonių.
9. MUITŲ NENUSTATYMAS
(178)
Atsižvelgiant į išvadas, kad Korėjos ir Taivano kilmės importui visos šalies mastu taikomi svertiniai vidutiniai dempingo skirtumai yra de minimis, šių šalių kilmės importui nėra nustatomi jokie laikinieji antidempingo muitai.
10. PASIŪLYMAS DĖL LAIKINŲJŲ ANTIDEMPINGO PRIEMONIŲ
10.1. Žalos pašalinimo lygis
(179)
Atsižvelgiant į išvadas dėl dempingo, jo padarytos žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, reikėtų nustatyti laikinąsias priemones, kad būtų užkirstas kelias tolesnei žalai, kurią Sąjungos pramonei daro importas dempingo kainomis.
(180)
Nustatant šių priemonių dydį buvo atsižvelgta į nustatytus dempingo skirtumus ir muito dydį, kurio reikia Sąjungos pramonės patiriamai žalai pašalinti.
(181)
Apskaičiuojant muito dydį, reikalingą žalingo dempingo poveikiui pašalinti, manyta, kad esant bet kokioms priemonėms Sąjungos pramonė galėtų padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokios rūšies pramonė pagrįstai galėtų uždirbti tokiame sektoriuje įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kainomis, panašų produktą parduodama Sąjungoje. Manoma, kad pelnas, kurį būtų galima gauti nesant importo dempingo kainomis, turėtų būti pagrįstas 2005 m., nes tai vieninteliai metai, kuriais Sąjungos pramonė gavo pelną, o importo iš Kinijos apimtis Sąjungos rinkoje buvo mažesnė. Todėl manyta, kad 3 % apyvartos sudarantis pelno dydis galėtų būti laikomas tinkamu minimaliu dydžiu, kurį Sąjungos pramonė būtų galėjusi tikėtis pasiekti, jeigu nebūtų buvę žalingo dempingo.
(182)
Šiuo pagrindu buvo apskaičiuota nežalinga Sąjungos pramonės panašaus produkto kaina. Nežalinga kaina buvo apskaičiuota prie gamybos sąnaudų pridėjus pirmiau minėtą 3 % pelno dydį.
(183)
Būtinas kainų padidėjimas tuomet buvo nustatytas remiantis atrinktų KLR eksportuojančių gamintojų visų rūšių produktų svertinės vidutinės importo kainos palyginimu su nežalinga Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduotų visų rūšių produktų kaina per TL. Atlikus minėtą kainų palyginimą gautas skirtumas buvo išreikštas vidutinės palygintų rūšių CIF importo vertės procentais.
10.2. Laikinosios priemonės
(184)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manoma, kad remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi importuojamiems KLR kilmės produktams turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kurių dydis prilygtų mažesniam iš dempingo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle.
(185)
Šiame reglamente nurodytos atskiroms bendrovėms taikomos antidempingo muitų normos buvo nustatytos pagal šio tyrimo išvadas. Taigi, jos atitinka šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Todėl šios muito normos (kitaip nei visos šalies mastu nustatytas muitas, taikomas visoms kitoms bendrovėms) taikomos tik tiems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės produktams, kuriuos pagamino minėtos bendrovės, t. y. konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėtas šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai minėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos - jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
(186)
Bet koks prašymas taikyti šias bendrovėms individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą) turėtų būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (3), pateikiant jame visą susijusią informaciją, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, kaip, pvz., gamyba, prekyba vidaus rinkoje ir eksportas, susijusius su šiuo pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Prireikus, reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikoma individuali muito norma, sąrašą.
(187)
Siekiant užtikrinti tinkamą antidempingo muito taikymą, kitiems eksportuotojams taikomas muito dydis turėtų būti taikomas ne tik nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, bet ir tiems gamintojams, kurie per TL neeksportavo į Sąjungą.
(188)
Nustatyti dempingo ir žalos skirtumai:
Bendrovė
Dempingo skirtumas
Žalos skirtumas
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
Nėra duomenų
Bendradarbiaujančios neatrinktos bendrovės
8,9 %
57,3 %
Visos kitos bendrovės
9,3 %
57,6 %
11. ATSKLEIDIMAS
(189)
Pirmiau nurodytos preliminarios išvados bus atskleistos visoms suinteresuotosioms šalims, kurios bus paragintos raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Jų pastabos bus nagrinėjamos ir, prireikus, į jas bus atsižvelgta prieš priimant galutinį sprendimą. Be to, reikėtų pažymėti, kad išvados dėl antidempingo muitų nustatymo, padarytos šio reglamento tikslais, yra preliminarios ir jas gali reikėti persvarstyti, jeigu būtų nuspręsta padaryti galutines išvadas,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės labai atspariems tempimui poliesterių siūlams (išskyrus siuvimo siūlus), neskirtiems mažmeninei prekybai (įskaitant mažesnio nei 67 deciteksai ilginio tankio vienagijus siūlus), kurių KN kodas šiuo metu yra 5402 20 00, nustatomas laikinasis antidempingo muitas.
2. Laikinojo antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytų produktų, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:
Bendrovė
Muitas (%)
Papildomas TARIC kodas
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Priede išvardytos bendrovės
8,9
A977
Visos kitos bendrovės
9,3
A999
3. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
1. Nepažeisdamos Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 20 straipsnio, suinteresuotosios šalys gali reikalauti atskleisti esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, Komisijai raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.
2. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 21 straipsnio 4 dalį susijusios šalys per vieną mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali pateikti pastabas dėl jo taikymo.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2010 m. birželio 1 d.