PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1030/2010
ze dne 17. listopadu 2010
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých polyethylentereftalátů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1467/2004 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých polyethylentereftalátů (PET) pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Výše uloženého cla dosahovala 22,9 % odpovídajících 184 EUR/t u dovozu z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“).
(2)
Po přezkumu pro „nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení Rada nařízení (ES) č. 1467/2004 změnila nařízením (ES) č. 2167/2005 (3).
2. Žádost o přezkum
(3)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (4) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 13. května 2009 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal výbor Polyethylene Terephthalate Committee of Plastics Europe (Výbor pro polyethylentereftaláty při Plastics Europe) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby PET v Unii.
(4)
Žádost o přezkum před pozbytím platnosti vycházela z předpokladu, že pozbytí platnosti opatření by pravděpodobně mělo za následek přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
(5)
Po konzultaci s poradním výborem dospěla Komise k závěru, že existují dostatečné důvody pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti. Dne 18. srpna 2009 proto Komise oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení (5) (dále jen „oznámení o zahájení“).
3. Paralelní řízení
(6)
Je třeba uvést, že dne 3. září 2009 Komise rovněž oznámila zahájení antidumpingového řízení (6) podle článku 5 základního nařízení a antisubvenčního řízení (7) podle článku 10 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (8), v souvislosti s dovozem některých PET pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů.
(7)
Nařízením (EU) č. 857/2010 vyhlášeným dne 29. září 2010 (9) Rada uložila konečné vyrovnávací clo na dovoz některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů. Ve stejné době Komise zastavila antidumpingové řízení (10).
4. Šetření
4.1 Období šetření
(8)
Šetření pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(9)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žádající výrobce, ostatní známé výrobce v Unii, dovozce/obchodníky, uživatele, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a jejich sdružení, vyvážející výrobce a zástupce dotčené vyvážející země. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
(10)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(11)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu výrobců v Unii, vyvážejících výrobců a dovozců do Unie bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude zapotřebí výběr vzorku, a pokud ano, provést tento výběr, byly výše uvedené strany vyzvány, aby se přihlásily do patnácti dnů ode dne zahájení přezkumu a poskytly Komisi informace stanovené v oznámení o zahájení.
(12)
Čtrnáct výrobců v Unii poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Na základě posouzení informací poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii vybrala Komise vzorek pěti výrobců v Unii, který představuje 65 % prodeje všech spolupracujících výrobců v Unii odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení.
(13)
Vzhledem k tomu, že pouze dva vyvážející výrobci z Číny předložili požadované informace, bylo nezbytné vybrat vzorek.
(14)
Pouze jeden dovozní zástupce poskytl požadované informace a souhlasil se zařazením do vzorku. Proto nebyl nutný výběr vzorku, pokud jde o dovozce, kteří nejsou ve spojení.
(15)
Komise zaslala dotazníky výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, vyvážejícím výrobcům a všem uživatelům a dodavatelům, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a všem, kdo se přihlásili ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení. Dotazníky byly rovněž zaslány známým výrobcům v USA (dále jen „zamýšlená srovnatelná země“).
(16)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku, sedmi uživatelů v Unii, tří dodavatelů surovin a dvou výrobců v USA. Kromě toho sedm spolupracujících výrobců v Unii zaslalo požadované obecné údaje pro účely analýzy újmy. Odpovědi na dotazník však neposkytli vyvážející výrobci z Číny.
(17)
V průběhu šetření neměl jeden z pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku možnost poskytnout všechny požadované údaje, a proto musel být vzorek zmenšen na čtyři výrobce, představující 47 % prodeje všech spolupracujících výrobců.
(18)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii
-
Novapet SA, Španělsko,
-
Equipolymers srl, Itálie,
-
UAB Orion Global PET (Indorama), Litva,
-
UAB Neo Group, Litva;
b)
uživatelé v Unii
-
Puccetti, Itálie;
c)
výrobci v USA
-
M&G Polymers USA, LLC, USA,
-
StarPet Inc., USA.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(19)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek, který byl předmětem původního šetření, tj. polyethylentereftalát s viskozitním číslem 78 ml/g nebo vyšším, podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 39076020, pocházející z ČLR.
(20)
Přezkumné šetření potvrdilo zjištění původního šetření o tom, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na domácím trhu jejich země a ve třetích zemích, jakož i výrobky vyráběné a prodávané výrobním odvětvím v Unii, mají stejné fyzikální i chemické vlastnosti a použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(21)
Jak je uvedeno výše, nebylo nutné uplatnit výběr vzorku, pokud jde o vyvážející výrobce v ČLR.
(22)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by skončení platnosti současných opatření vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(23)
Vzhledem k tomu, že objem dovozu z ČLR do Unie není významný, není základem pro reprezentativní zjištění dumpingu. Proto nebyl výpočet dumpingu uskutečněn na základě vývozních cen z ČLR a šetření se soustředilo na pravděpodobnost obnovení dumpingu.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(24)
Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce z ČLR při tomto šetření nespolupracoval, spočívají níže uvedené závěry na údajích dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení, jmenovitě na údajích Eurostatu a údajích obsažených v žádosti o přezkum.
3.1 Vztah mezi běžnou hodnotou a vývozními cenami při vývozu do třetích zemí
(25)
Protože žádný vyvážející výrobce z ČLR nespolupracoval, prodejní ceny na domácím trhu ve třetí zemi s tržním hospodářstvím byly srovnány s vývozními cenami při vývozu z ČLR do třetích zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
(26)
Vzhledem k tomu, že ČLR je hospodářstvím v procesu transformace a v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné běžné hodnoty získané v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(27)
V oznámení o zahájení byl vyjádřen záměr použít USA jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro ČLR a zúčastněné strany byly vyzvány, aby se vyjádřily k vhodnosti této volby. Žádná ze stran v tomto ohledu nevyjádřila připomínky ani námitky. USA byly použity jako srovnatelná země v původním šetření. Proto se USA považují za vhodnou srovnatelnou zemi.
(28)
V souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobců ve srovnatelné zemi, tj. na základě cen zaplacených nebo splatných na domácím trhu USA za typy výrobků, o nichž se zjistilo, že se jejich prodej uskutečnil v běžném obchodním styku.
(29)
Důsledkem toho byla běžná hodnota stanovena jako vážená průměrná prodejní cena na domácím trhu, kterou spolupracující výrobci v USA účtovali odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
(30)
Nejprve bylo u každého z obou spolupracujících vyvážejících výrobců z USA stanoveno, zda byl celkový domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. zda dosáhl či přesáhl 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého do Unie. Prodej obou výrobců z USA na domácím trhu byl shledán v průběhu období šetření za dostatečně reprezentativní.
(31)
Komise následně zkoumala, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu USA v průběhu období přezkumného šetření.
(32)
Vzhledem k tomu, že objem ziskového prodeje obdobného výrobku představoval méně než 80 % celkového objemu prodeje obdobného výrobku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen ziskového prodeje.
(33)
Jak je uvedeno výše, objem dovozu není významný a vyvážející výrobci z ČLR nespolupracují, a proto byla vývozní cena zkoumána na základě údajů dostupných ve vývozní statistice ČLR týkající se množství a hodnoty vývozu z ČLR na její tři nejdůležitější vývozní trhy (Japonsko, Ukrajina, Spojené státy americké), neboť to je nejspolehlivější údaj dostupný v souladu s článkem 18 základního nařízení. Vývoz na tyto trhy představuje přibližně 50 % vývozu výrobku, který je předmětem šetření, z ČLR.
(34)
Údaje z vývozní statistiky ČLR ukázaly, že vývozní ceny při vývozu do výše uvedených třetích zemí jsou nižší, než je stanovená běžná hodnota pro ČLR. Šetřením se ve skutečnosti zjistilo, že celkově byl tento cenový rozdíl v období přezkumného šetření v rozpětí mezi 14 % a 38 %. To ukazuje na pravděpodobnost obnovení dumpingu při vývozu do Unie, pokud by opatření byla zrušena.
3.2 Volné kapacity
(35)
Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici další údaje o výrobě a kapacitě, byla analýza provedena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum.
(36)
Podle dostupných údajů a vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici žádné informace svědčící o opaku, vzrostla výrobní kapacita v ČLR za posuzované období o 16 %. Během období přezkumného šetření byla míra využití kapacity přibližně 72 %. Volná kapacita byla proto značná a činila více než 700 000 tun. Aktivováním této volné kapacity by čínská výroba mohla uspokojit až 23 % spotřeby v Unii.
(37)
Protože se navíc předpokládá, že výrobní kapacita v ČLR poroste rychleji než domácí poptávka, očekává se, že velká část zvýšené výroby bude určena na vývoz.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(38)
Vzhledem k tomu, že ceny při vývozu výrobku, který je předmětem šetření, na hlavní vývozní trhy pro ČLR jsou nižší než běžná hodnota stanovená během období přezkumného šetření, a vzhledem k rostoucí volné kapacitě je pravděpodobné, že by se objem vývozu z ČLR do EU zvýšil, pokud by platnost opatření skončila.
(39)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu, pokud by byla opatření zrušena.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(40)
V průběhu období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek 17 výrobců v Unii. Má se tedy za to, že výstup těchto výrobců (stanovený na základě posouzení podkladů doručených spolupracujícími výrobci, a pro ostatní výrobce v Unii na základě údajů z žádosti o přezkum) představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(41)
Z těchto 17 výrobců jich při šetření 12 plně spolupracovalo. Bylo zjištěno, že těchto 12 výrobců představuje podstatnou část, v tomto případě více než 80 %, celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Těchto 12 spolupracujících výrobců proto představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a je tudíž dále označováno jako „výrobní odvětví Unie“. Zbývající výrobci v Unii jsou dále označováni jako „další výrobci v Unii“. Tito další výrobci v Unii podnět aktivně nepodpořili, ale ani ho neodmítli.
(42)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na následujících dvou úrovních:
-
makroekonomické prvky (výroba, kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, průměrné ceny jednotek a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly vyhodnoceny na úrovni celkové výroby Unie, na základě posouzení podkladů doručených výrobci, kteří vystoupili v souvislosti s výběrem vzorku, a u ostatních výrobců v Unii byl použit odhad založený na údajích z žádosti o přezkum,
-
analýza mikroekonomických prvků (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získat kapitál a investice) byla provedena pro výrobce v Unii zařazené do vzorku na základě jimi dodaných podkladů.
(43)
Je třeba poznamenat, že trh PET v EU je charakterizován poměrně vysokým počtem výrobců, kteří obvykle patří do větších skupin se sídly mimo EU. Trh prochází procesem konsolidace s řadou nedávných případů akvizic a rušení podniků. Například byly od roku 2009 zavřeny výrobní závody PET společnosti Tergal Fibers (Francie), Invista (Německo) a Artenius (Spojené království), zatímco společnost Indorama převzala bývalé závody společnosti Eastman ve Spojeném království a Nizozemsku.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(44)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje vlastní výroby výrobního odvětví Unie na trhu Unie, údajů o objemu dovozu na trh EU získaných od Eurostatu a - pokud jde o další výrobce v Unii - na základě odhadů založených na žádosti o přezkum.
(45)
Spotřeba výrobku, který je předmětem šetření, v Unii vzrostla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 11 %. Konkrétně zřejmá poptávka vzrostla v roce 2007 o 8 %, mírně se snížila mezi lety 2007 a 2008 (o 2 procentní body) a vzrostla o dalších 5 procentních bodů mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 1
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Celková spotřeba EU (v tunách)
2 709 400
2 936 279
2 868 775
2 996 698
Index (2006 = 100)
100
108
106
111
Zdroj: Odpovědi na dotazník, údaje Eurostatu a žádost o přezkum.
2. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Čínské lidové republiky
(46)
Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku do EU zůstal poměrně nízký a dokonce se během posuzovaného období snížil. V průběhu období přezkumného šetření dosáhl 13 483 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 0,4 %. Ceny dovozu z ČLR zůstaly mezi lety 2006 a 2008 na stejné úrovni a poté se v období přezkumného šetření výrazně snížily na 897 EUR za tunu na úrovni CIF, tj. o 12 procentních bodů vůči cenám v roce 2008.
Tabulka 2
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z ČLR (v tunách)
16 425
20 159
18 001
13 483
Index (2006 = 100)
100
123
110
82
Podíl dovozu z ČLR na trhu
0,6 %
0,7 %
0,6 %
0,4 %
Cena dovozu (EUR/t)
1 011
1 008
1 020
897
Index (2006 = 100)
100
100
101
89
Zdroj: Eurostat.
3. Dovoz z jiných třetích zemí
a) Dovoz z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů
(47)
Jak je uvedeno výše v 6. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění, antidumpingové a antisubvenční řízení týkající se dovozu PET z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů probíhala zároveň se současným přezkumem.
(48)
Objem dovozu z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů do EU v posuzovaném období výrazně vzrostl a v období přezkumného šetření dosáhl 304 202 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 10,2 %. Ceny tohoto dovozu byly dokonce nižší než ceny dovozu z ČLR.
Tabulka 3
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů (v tunách)
55 939
67 067
218 248
304 202
Index (2006 = 100)
100
120
390
544
Podíl dovozu z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů na trhu
2,1 %
2,3 %
7,6 %
10,2 %
Cena dovozu (EUR/t)
1 030
1 023
1 015
882
Zdroj: Eurostat.
b) Dovoz z Korejské republiky
(49)
Korejská republika podléhá antidumpingovému clu od roku 2000. Dvě korejské společnosti podléhají nulovému antidumpingovému clu a šetřením bylo zjištěno, že dovoz z Korejské republiky zůstal na vysoké úrovni a v posuzovaném období výrazně vzrostl. Korejský dovoz se zvýšil o téměř 150 % mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření a odpovídající podíl na trhu se zvýšil z 3,5 % v roce 2006 na 7,7 % v období přezkumného šetření.
Tabulka 4
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Jižní Koreje (v tunách)
94 023
130 994
177 341
231 107
Index (2006 = 100)
100
139
189
246
Podíl dovozu z Jižní Koreje na trhu
3,5 %
4,5 %
6,2 %
7,7 %
Cena dovozu (EUR/t)
1 084
1 071
1 063
914
Zdroj: Eurostat.
(50)
Průměrná cena korejského dovozu se obecně udržela mírně pod úrovní průměrných cen výrobců v Unii. Korejské ceny však byly vyšší než průměrné ceny ČLR.
c) Dovoz z jiných třetích zemí, které nejsou uvedeny výše
(51)
Objem dovozu dotčeného výrobku z jiných třetích zemí do EU se v posuzovaném období mírně zvýšil a v období přezkumného šetření dosáhl 428 396 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 14,3 %. Ceny tohoto dovozu jsou poměrně vysoké a jsou vyšší než ceny ČLR a zemí dotčených řízením, které probíhá zároveň, a jsou rovněž vyšší než průměrná úroveň cen výrobního odvětví Unie.
Tabulka 5
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z jiných třetích zemí (v tunách)
337 036
407 253
344 626
428 396
Index (2006 = 100)
100
121
102
127
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
12,4 %
13,9 %
12,0 %
14,3 %
Cena dovozu (EUR/t)
1 159
1 127
1 135
978
Zdroj: Eurostat.
(52)
Z výše uvedených skutečností je možné vyvodit, že dovoz z jiných třetích zemí neměl negativní vliv na situaci výrobního odvětví Unie.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(53)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly během posuzovaného období posouzeny všechny hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
4.1 Makroekonomické prvky
a) Výroba
(54)
Výroba v Unii klesla o 4 % mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření. Přesněji vzrostla o 5 % v roce 2007 na přibližně 2 570 000 tun, avšak výrazně poklesla o 10 procentních bodů v roce 2008 oproti roku 2007 a mírně vzrostla o 1 procentní bod mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, kdy dosáhla přibližně 2 300 000 tun.
Tabulka 6
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
2 439 838
2 570 198
2 327 169
2 338 577
Index (2006 = 100)
100
105
95
96
Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(55)
Výrobní kapacita výrobců v Unii se v posuzovaném období zvýšila o 15 %. Konkrétně se v roce 2007 zvýšila o 1 % a poté o dalších 5 procentních bodů v roce 2008 a dokonce o dalších 9 procentních bodů v období přezkumného šetření.
Tabulka 7
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výrobní kapacita (v tunách)
2 954 089
2 971 034
3 118 060
3 385 738
Index (2006 = 100)
100
101
106
115
Využití kapacity
83 %
87 %
75 %
69 %
Index (2006 = 100)
100
105
90
84
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
(56)
Míra využití kapacity činila 83 % v roce 2006, v roce 2007 vzrostla na 87 %, avšak v roce 2008 klesla na 75 % a na pouhých 69 % v období přezkumného šetření. Pokles míry využití v roce 2008 a v období přezkumného šetření odráží sníženou výrobu a zvýšenou výrobní kapacitu v tomto období.
c) Objem prodeje
(57)
Objem prodeje výrobců v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie mírně poklesl v průběhu posuzovaného období. V roce 2007 prodej vzrostl o 5 %, avšak v následujícím roce poklesl mírně pod úroveň roku 2006 a v období přezkumného šetření byl o 3 % nižší než v roce 2006 a činil přibližně 2 100 000 tun. S ohledem na omezený objem zásob vývoj prodeje těsně odráží vývoj výroby.
Tabulka 8
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Prodej v EU (v tunách)
2 202 265
2 318 567
2 171 203
2 133 787
Index (2006 = 100)
100
105
99
97
Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
d) Podíl na trhu
(58)
V průběhu posuzovaného období výrobci v Unii ztratili 10 procentních bodů podílu na trhu, který poklesl z 85 % v roce 2006 na 75 % v období přezkumného šetření. Tato ztráta podílu na trhu odráží skutečnost, že i přes nárůst spotřeby prodej výrobního odvětví Unie poklesl o 3 % v posuzovaném období. Je třeba uvést, že tento klesající trend byl zjištěn též u výrobců v Unii zařazených do vzorku.
Tabulka 9
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Podíl výrobců v Unii na trhu
84,9 %
83,2 %
79,8 %
75,1 %
Index (2006 = 100)
100
98
94
88
Zdroj: Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat.
e) Růst
(59)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se navzdory nárůstu spotřeby Unie o 11 % snížil objem prodeje výrobců v Unii na trhu Unie o 3 % a podíl výrobců v Unii na trhu poklesl o 10 procentních bodů. Závěrem tedy je, že výrobci v Unii nemohli mít prospěch z růstu trhu.
f) Zaměstnanost
(60)
Míra zaměstnanosti výrobců v Unii vykazuje pokles o 15 % mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření. Konkrétně počet zaměstnaných osob poklesl výrazně z 2 400 v roce 2006 na 2 100 v roce 2007, tj. o 13 %, a v roce 2008 i v období přezkumného šetření se udržel přibližně na této úrovni. Propad v roce 2007 je odrazem restrukturalizační snahy vyvíjené řadou výrobců v EU.
Tabulka 10
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost (osoby)
2 410
2 100
2 060
2 057
Index (2006 = 100)
100
87
85
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
g) Produktivita
(61)
Produktivita pracovních sil výrobců v Unii, měřená výstupem (v tunách) na zaměstnance a rok, v průběhu posuzovaného období vzrostla o 12 %. Promítá se v tom skutečnost, že výroba klesala pomalejším tempem než míra zaměstnanosti, a svědčí to o zvýšené účinnosti výrobců v Unii. To je obzvláště zřejmé v roce 2007, kdy výroba vzrostla a míra zaměstnanosti poklesla a produktivita byla o 21 % vyšší než v roce 2006.
Tabulka 11
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
1 013
1 224
1 130
1 137
Index (2006 = 100)
100
121
112
112
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
h) Faktory ovlivňující prodejní ceny
(62)
Roční průměrné prodejní ceny výrobců v Unii pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, se na trhu Unie udržely v letech 2006 až 2008 na stejné úrovni přibližně 1 100 EUR za tunu. V období přezkumného šetření roční průměrná prodejní cena poklesla o 12 % a dosáhla 977 EUR za tunu. Roční průměrná prodejní cena neodráží měsíční ani denní cenové výkyvy PET na evropském (a světovém) trhu, ale je považována za dostačující pro zachycení trendu během posuzovaného období. Prodejní ceny PET zpravidla kopírují cenové trendy hlavních surovin (zejména přečištěné kyseliny tereftalové (PTA) a monoethylenglykolu (MEG)), neboť tyto suroviny představují až 80 % celkových nákladů PET.
Tabulka 12
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Jednotková cena pro trh EU (EUR/t)
1 110
1 105
1 111
977
Index (2006 = 100)
100
100
100
88
Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
i) Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(63)
Je třeba připomenout, že z důvodů v současnosti velmi nízkého objemu dovozu PET z ČLR nebyl proveden výpočet dumpingu. Jak je však uvedeno v 39. bodě odůvodnění, pravděpodobnost obnovení dumpingu byla stanovena na základě cen při dovozu do třetích zemí a přebytečné kapacity. Pokud jde o překonání účinků dřívějšího dumpingu, je třeba připomenout, že po uložení konečných antidumpingových opatření na dovoz z ČLR výrobní odvětví Unie čelilo subvencovanému dovozu z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů, což vedlo k uložení prozatímních vyrovnávacích opatření v červnu 2010 (11). Nebylo tedy zaznamenáno žádné skutečné překonání účinků dřívějšího dumpingu a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává zranitelné vůči poškozujícímu účinku dumpingového dovozu na trhu Unie.
4.2 Mikroekonomické prvky
a) Zásoby
(64)
Konečný stav zásob výrobců zařazených do vzorku poklesl mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 22 %. Je třeba uvést, že zásoby představují méně než 5 % roční produkce, a že je proto význam tohoto ukazatele pro analýzu újmy omezený.
Tabulka 13
Vzorek
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Konečný stav zásob (v tunách)
61 374
57 920
46 951
47 582
Index (2006 = 100)
100
94
77
78
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
b) Mzdy
(65)
Roční mzdové náklady vzrostly o 11 % mezi lety 2006 a 2007, načež v roce 2008 poklesly o 2 procentní body oproti roku 2007 a v období přezkumného šetření o dalších 9 procentních bodů oproti roku 2008, čímž se dostaly na úroveň roku 2006. Roční mzdové náklady se tak celkově udržely na stejné úrovni.
Tabulka 14
Vzorek
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Roční mzdové náklady (v EUR)
27 671 771
30 818 299
30 077 380
27 723 396
Index (2006 = 100)
100
111
109
100
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
c) Ziskovost a návratnost investic
(66)
V průběhu posuzovaného období zůstala ziskovost prodeje obdobného výrobku odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie výrobci zařazenými do vzorku, vyjádřená procentem z čistého prodeje, stále záporná, a dokonce poklesla z - 6,9 % na - 7,5 %. Přesněji, situace výrobců zařazených do vzorku se z hlediska ziskovosti zlepšila v roce 2007, kdy čisté ztráty představovaly pouze - 1,5 % čistého prodeje, avšak v roce 2008 se výrazně zvýšily na - 9,3 %. V období přezkumného šetření se situace mírně zlepšila.
Tabulka 15
Vzorek
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Ziskovost EU (v % čistého prodeje)
-6,9 %
-1,5 %
-9,3 %
-7,5 %
Index (2006 = - 100)
- 100
-22
- 134
- 108
Návratnost investic (zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
-9,6 %
-3,1 %
-16,8 %
-12,3 %
Index (2006 = - 100)
- 100
-32
- 175
- 127
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(67)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala uvedený vývoj ziskovosti. Vzrostla z úrovně - 9,6 % v roce 2006 na - 3,1 % v roce 2007. Poté poklesla na - 16,8 % v roce 2008 a opět vzrostla na - 12,3 % v období přezkumného šetření. Celkově zůstala návratnost investic záporná a v průběhu posuzovaného období se zhoršila o 2,7 procentního bodu.
d) Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(68)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti byl v roce 2006 záporný ve výši - 18,5 milionu EUR. V roce 2007 se podstatně zlepšil, když dosáhl kladné hodnoty 19,5 milionu EUR, avšak v roce 2008 se výrazně zhoršil (- 42 miliony EUR), načež se dostal na zápornou hodnotu - 11 milionů EUR v období přezkumného šetření. Peněžní tok se v průběhu posuzovaného období celkově zlepšil, avšak zůstal záporný.
(69)
Nebyly zaznamenány žádné známky toho, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s těžkostmi při získávání kapitálu, zejména díky tomu, že někteří výrobci jsou součástí větších skupin.
Tabulka 16
Vzorek
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (v EUR)
-18 453 130
19 478 426
-42 321 103
-11 038 129
Index (2006 = 100)
- 100
206
- 229
-60
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
e) Investice
(70)
Roční investice společností zařazených do vzorku výroby obdobného výrobku se snížily mezi lety 2006 a 2007 o 34 %, mezi lety 2007 a 2008 o dalších 59 procentních bodů a poté se v období přezkumného šetření mírně snížily oproti roku 2008. Celkově investice v posuzovaném období poklesly o 96 %. Tento prudký pokles investic lze částečně vysvětlit skutečností, že v letech 2006 a 2007 byly získány nové výrobní linky se záměrem zvýšit kapacitu.
Tabulka 17
Vzorek
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čisté investice (v EUR)
98 398 284
64 607 801
6 537 577
4 298 208
Index (2006 = 100)
100
66
7
4
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(71)
Nízká úroveň investic v roce 2008 a v období přezkumného šetření je považována za důsledek současné obtížné finanční situace výrobního odvětví Unie.
5. Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(72)
Z rozboru makroekonomických údajů vyplývá, že výrobci v Unii během posuzovaného období snížili výrobu a prodej. Ačkoli zaznamenaný pokles nebyl dramatický sám o sobě, je třeba na něj nahlížet v souvislostech zvýšené poptávky mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření, která měla za následek pokles podílu výrobců v Unii na trhu o 10 procentních bodů na 75 %.
(73)
Relevantní mikroekonomické ukazatele současně ukazují zjevné zhoršení hospodářské situace u výrobců v Unii zařazených do vzorku. Ziskovost a návratnost investic zůstaly záporné a celkově ještě dále poklesly mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření. Peněžní tok i přes celkový příznivý vývoj zůstal v období přezkumného šetření rovněž záporný.
(74)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se dospělo k závěru, že podstatná újma způsobená výrobnímu odvětví Unie ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení přetrvává, situace uvedeného výrobního odvětví je velmi nestabilní a obtížná a toto odvětví zdaleka nedosahuje výsledků, které by bylo možné očekávat, kdyby účinky újmy zjištěné během původního šetření byly překonány.
F. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv cen v případě zrušení opatření
(75)
V souladu se závěrem ve výše uvedeném 38. bodě odůvodnění vyvážející výrobci v ČLR disponují značnými volnými kapacitami a zjevným potenciálem pro zvýšení objemu vývozu na trh Unie.
(76)
Vývozní ceny CIF při vývozu PET pocházejícího z ČLR do třetích zemí byly nižší než průměrné ceny výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření. Je třeba uvést, že rozdíl nebyl značný a vzhledem k tomu, že tento dovoz podléhá smluvní celní sazbě a některým nákladům po dovozu, nemělo by se jednat o cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, které převládaly v období přezkumného šetření. Je však třeba zdůraznit, že údaje pocházející ze zároveň probíhajícího antisubvenčního řízení uvedeného v 6. bodě odůvodnění ukazují, že ceny výrobního odvětví Unie v období přezkumného řízení byly výrazně stlačeny vlivem subvencovaného dovozu z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů. Skutečnost, že v období přezkumného šetření nedošlo ke skutečnému cenovému podbízení, tedy neznamená, že by v případě pokračování dovozu z ČLR dovozní ceny nezpůsobily újmu.
(77)
Srovnání ročních dovozních cen při dovozu z ČLR s cenami, které nepůsobí újmu, ukázalo, že dovoz z ČLR by znamenal podbízení vůči cenám výrobního odvětní Unie (které nepůsobí újmu). Proto v případě neuplatňování antidumpingových cel na dovoz pocházející z ČLR by jakýkoli zvýšený objem pravděpodobně dumpingového dovozu z ČLR vyvolal ještě silnější cenový tlak na výrobní odvětví Unie a způsobil újmu.
(78)
Dále vzhledem ke stávajícím volným kapacitám pro PET v ČLR spolu se skutečností, že vývozci z ČLR by se s největší pravděpodobností pokusili o znovunabytí ztracených podílů na trhu, by důsledkem zrušení opatření s největší pravděpodobností byly nižší vývozní ceny. To by zesílilo cenový tlak na situaci výrobního odvětví Unie, které již čelí obtížím a podstatné újmě a mělo by na ně další očekávaný nepříznivý dopad.
(79)
Ačkoli účinky dovozu z ČLR na současný nestabilní stav výrobního odvětví Unie byly omezené z důvodu nízké úrovně dovozu během posuzovaného období, tato situace by se s největší pravděpodobností změnila, pokud by byla uložená opatření zrušena. Pokud by totiž stávající opatření byla zrušena a výrobní odvětví Unie by bylo vystaveno zvýšenému objemu dovozu z ČLR za dumpingové ceny, důsledkem by bylo další zhoršení již nyní nestabilní finanční situace odvětví a další ztráty.
2. Závěry týkající se přetrvání/obnovení újmy
(80)
Na tomto základě se došlo k závěru, že v případě zrušení opatření vůči ČLR by s největší pravděpodobností přetrvala újma pro výrobní odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
(81)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie bylo založeno na hodnocení všech dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(82)
Je vhodné připomenout, že při původním šetření bylo stanoveno, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který platná antidumpingová opatření mohla mít na dotčené strany.
(83)
Na tomto základě se posuzovalo, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvávání či obnovení dumpingu působícího újmu neexistují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii
(84)
Zachování antigumpingových opatření uložených na dovoz z dotčené země by umožnilo, aby výrobní odvětví Unie snadněji dosáhlo přiměřené úrovně ziskovosti, neboť tato opatření by zamezila jeho odsunutí z trhu kvůli značnému objemu dumpingového dovozu z ČLR. Skutečně existuje zřejmá pravděpodobnost dumpingu značného objemu působícího újmu, jemuž by výrobní odvětví Unie nemohlo odolávat. Výrobní odvětví Unie by proto nadále mělo užitek ze zachování platných antidumpingových opatření.
(85)
Vyvozuje se proto závěr, že by zachování antidumpingových opatření vůči ČLR bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii.
2. Zájem dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení
(86)
Jak je uvedeno výše, pouze jeden dovozní zástupce poskytl informace v rámci výběru vzorku. Tento zástupce se zásadně postavil proti veškerému zachování opatření, přestože neuvedl žádný dovoz z ČLR. Proto se dospělo k závěru, že zachování opatření vůči dovozu z ČLR nebude mít žádný podstatný vliv na činnost tohoto zástupce.
(87)
Žádný jiný dovozce nedodal relevantní informace. Vzhledem k tomu, že dovoz z jiných zemí, ve kterých v současnosti platí antidumpingová opatření, neustal a že je k dispozici dovoz ze zemí bez antidumpingových opatření (např. Omán, USA, Brazílie), má se za to, že dovozci by mohli nadále využívat alternativní zdroje dodávek.
(88)
Vzhledem k tomu, že není prokázáno, že platná opatření dovozce značně postihují, má se za to, že zachování opatření nebude mít žádný zásadní nepříznivý dopad na dovozce v Unii.
3. Zájem dodavatelů surovin v Unii
(89)
Tři dodavatelé surovin (dva dodavatelé PTA a jeden dodavatel MEG) při šetření spolupracovali a zaslali svou odpověď na dotazník ve stanovené lhůtě. Počet zaměstnanců zaměstnaných v jejich evropských podnicích a podílejících se na výrobě PTA/MEG se pohyboval kolem 700.
(90)
Spolupracující výrobci PTA představují přibližně 50 % nákupu PTA výrobců z Unie zařazených do vzorku. Výrobci PTA jsou do značné míry závislí na postavení výrobců PET, kteří jsou jejich hlavními odběrateli. Nízké ceny PET vedou k nižším cenám PTA a nižším rozpětím pro výrobce PTA. Proto by uložení opatření na dumpingový dovoz PET přineslo užitek výrobcům PTA.
(91)
Pro spolupracujícího dodavatele MEG představuje MEG méně než 10 % jeho celkového obratu. Pokud jde o MEG, PET není jeho jediným nebo dokonce hlavním možným použitím a výrobci MEG jsou na situaci výrobního odvětví PET závislí méně. Obtíže výrobního odvětví PET však mohou mít určitý omezený dopad na dodavatele MEG, alespoň v krátkodobém a střednědobém horizontu.
(92)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem závěr zní, že zachování opatření vůči dovozu z ČLR by bylo v zájmu dodavatelů surovin.
4. Zájem uživatelů
(93)
PET, který je předmětem tohoto řízení (tj. s viskozitním číslem 78 ml/g nebo vyšším, tzv. „polotovar vhodný pro výrobu lahví“), se nejčastěji používá při výrobě lahví na vodu a další nápoje. Využití PET při výrobě jiných obalů (pevné potraviny nebo detergenty) a k výrobě fólií se rozvíjí, ale ještě zůstává poměrně omezené. Lahve z PET se vyrábějí ve dvou fázích: i) nejprve se vyrobí předtvarovaný polotovar vstřikem PET do šablony a ii) předtvarovaný polotovar se zahřeje a vyfoukne do tvaru lahve. Výroba lahví může být integrovaným procesem (tj. tatáž společnost nakupuje PET, vyrábí předtvarovaný polotovar a vyfukuje ho do lahve), nebo se omezuje na druhou fázi (vyfukování předtvarovaného polotovaru do lahve). Předtvarované polotovary mohou být poměrně snadno přepravovány, neboť jsou malé a kompaktní, zatímco prázdné lahve jsou nestabilní a kvůli jejich velikosti je jejich přeprava finančně velmi náročná.
(94)
PET lahve jsou plněny vodou nebo jinými nápoji v balírnách. Balírny se často účastní podnikání s PET buď pomocí integrovaných operací výroby lahví, nebo prostřednictvím dohod o zpracování s najatými zpracovateli a/nebo výrobci lahví, pro které vyjednávají cenu PET s výrobcem (měkké poplatky (soft tolling)), nebo dokonce kupují PET pro své vlastní lahve (tvrdé poplatky (hard tolling)).
(95)
Proto lze rozlišit dvě skupiny uživatelů:
-
zpracovatelé a/nebo výrobci lahví, kteří nakupují PET přímo od výrobců, upraví jej na předtvarované polotovary (nebo lahve) a prodají pro další zpracování (nebo plnění), a
-
balírny, které nakupují PET pro své najaté zpracovatele/výrobce lahví (tvrdé poplatky), nebo vyjednají cenu, za kterou najatý zpracovatel/výrobce lahví získá PET (měkké poplatky).
(96)
Během šetření bylo kontaktováno více než 70 uživatelů, ale pouze sedm z nich (zpracovatelé a balírny) se rozhodlo ke spolupráci a vyplnilo dotazník.
(97)
Zjistilo se, že spolupracující uživatelé dovezli z dotčené země pouze zanedbatelné množství PET a nakupovali PET především od výrobců v Unii a/nebo v dalších zemích.
(98)
Vzhledem k tomu, že alternativní zdroje dodávek jsou nadále k dispozici a uživatelé v současnosti dovážejí z ČLR pouze velmi omezený objem dotčeného výrobku, má se za to, že zachování opatření vůči dovozu z ČLR nebude mít žádný významný nepříznivý dopad na uživatele v Unii.
(99)
Po poskytnutí informací o stěžejních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit, aby byla stávající opatření zachována, některé zúčastněné strany, zejména uživatelé, vyjádřily připomínky.
(100)
Výrobci v Unii, kteří podali žádost o přezkum, v zásadě souhlasili se zjištěními, jež šetření přineslo, a zejména se závěry ohledně zájmu Unie.
(101)
Naopak sedm uživatelů a jedno sdružení uživatelů se postavili zásadně proti opětovnému uložení platných antidumpingových opatření, s tím, že zjištění Komise týkající se zájmu Unie vykazují závažné nedostatky a nepřesnosti; svá tvrzení však nepodložili.
(102)
Vzhledem k nedostatku důkazů na podporu uvedených tvrzení týkajících se údajné nepřesnosti zjištění Komise byla tato tvrzení odmítnuta jako neopodstatněná.
(103)
Po poskytnutí informací se spolupracující dovozní zástupce rovněž postavil zásadně proti opětovnému uložení opatření.
(104)
Zúčastněná strana uvedla, že Komise řádně nezohlednila zájem výrobního odvětví uživatelů PET, které bude údajně postiženo jakýmkoli zvýšením ceny PET, neboť nebude možné, aby takové zvýšení nákladů přeneslo.
(105)
V této souvislosti je třeba uvést, že zmíněná zúčastněná strana neprokázala, jak by zachování stávajících opatření mohlo v praxi vést k jakémukoli zvýšení cen PET na trhu Unie ani v jakém rozsahu.
(106)
Je třeba rovněž připomenout, že vzhledem k poměrně slabé spolupráci uživatelů během tohoto šetření nejsou k dispozici údaje, které by ukázaly, že zachování opatření by mělo nepřiměřený účinek na uživatele.
(107)
Proto se na základě dostupných údajů má za to, že zachování opatření nebude mít žádné nepřiměřené nepříznivé účinky, pokud jde o ceny PET v EU, a tvrzení týkající se nepříznivého dopadu na uživatele, které předložil dovozní zástupce, je tedy zamítnuto.
(108)
Tatáž zúčastněná strana tvrdí, že Komise nepřezkoumala dopad zachování současných opatření na společnosti vyrábějící obaly z PET, a proto je analýza zájmu Unie neúplná a nesprávná.
(109)
V této souvislosti je třeba připomenout, že po zahájení tohoto přezkumu se zapojilo pouze sedm uživatelů a údaje dostupné v rámci tohoto řízení neumožnily analýzu zájmu této podskupiny uživatelů v Unii.
(110)
Připomínky předložené po poskytnutí informací, včetně připomínek od obalových společností, byly (jak je uvedeno v 101. a 102. bodě odůvodnění) nepodložené a nemohly být použity pro úplnější analýzu týkající se obalového průmyslu.
5. Závěr týkající se zájmu Unie
(111)
Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se dospělo k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(112)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech vzaty náležitě v úvahu.
(113)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření použitelná na dovoz PET pocházejícího z ČLR zachována. Jedná se o opatření spočívající ve zvláštních clech.
(114)
Antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se vztahují výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného těmito společnostmi, a tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v čl. 1 odst. 2 spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tento dovoz podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(115)
Jakákoli žádost o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měla být bezodkladně adresována Evropské komisi (12), generálnímu ředitelství pro obchod, se všemi příslušnými informacemi, obzvláště o jakékoli změně činností společnosti spojených s výrobou, domácím a vývozním prodejem např. v souvislosti se změnou názvu nebo se změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz polyethylentereftalátu s viskozitním číslem 78 ml/g nebo vyšším, podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 39076020, pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo
(EUR/t)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd
184
A505
Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd
0
A506
Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd
157
A507
Far Eastern Industries Shanghai Ltd
22
A508
Yuhua Polyester Co. Ltd. of Zhuhai
184
A509
Jiangyin Chengsheng New Packing Material Co., Ltd
45
A510
Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. and Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd.
184
A511
Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd. (Sichuan) and Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd. (Sichuan)
184
A512
Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd
151
A513
Všechny ostatní společnosti
184
A999
3. V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu a kdy je proto cena, která skutečně byla nebo má být zaplacena, poměrně rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (13), se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě odstavce 2 výše, sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení ceny, která skutečně byla nebo má být zaplacena.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. listopadu 2010.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1030/2010
2010 m. lapkričio 17 d.
kuriuo, pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/200911 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, nustatomas galutinis antidempingo muitas tam tikram importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės polietileno tereftalatui
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį ir 11 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau - Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Galiojančios priemonės
(1)
Atlikus antidempingo tyrimą (toliau - pradinis tyrimas), Reglamentu (EB) Nr. 1467/2004 (2) Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą tam tikram importuojamam, inter alia, Kinijos Liaudies Respublikos kilmės polietileno tereflatui (PET) (toliau - galutinės antidempingo priemonės). Nustatyti muito dydžiai buvo iki 22,9 %, o tai atitiko 184 EUR/t importuojamo Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - nagrinėjamoji šalis arba KLR) kilmės produkto.
(2)
Atlikus naujojo eksportuotojo peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalį, Reglamentu (EB) Nr. 2167/2005 (3) Taryba iš dalies pakeitė Reglamentą (EB) Nr. 1467/2004.
2. Prašymas atlikti peržiūrą
(3)
Paskelbus pranešimą (4) apie artėjantį taikomų galutinių antidempingo priemonių galiojimo terminą, 2009 m. gegužės 13 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Prašymą pateikė „Plastics Europe“ polietileno tereftalato komitetas (toliau - pareiškėjas) gamintojų, kurie gamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau kaip 50 %) viso PET Sąjungoje, vardu.
(4)
Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą buvo grindžiamas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei gali tęstis arba pasikartoti.
(5)
Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu, Komisija nustatė, kad yra pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą. 2009 m. rugpjūčio 18 d. Komisija pranešimu apie inicijavimą (5) (toliau - pranešimas apie inicijavimą) paskelbė apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.
3. Tuo pačiu metu atliekami tyrimai
(6)
Pažymima, kad 2009 m. rugsėjo 3 d. Komisija taip pat paskelbė antidempingo tyrimo (6) pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį ir antisubsidijų tyrimo (7) pagal 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (8) 10 straipsnį inicijavimą dėl tam tikro importuojamo Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės PET.
(7)
2010 m. rugsėjo 29 d. Reglamentu (ES) Nr. 857/2010 (9) Taryba tam tikram importuojamam Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės polietileno tereftalatui nustatė galutinį kompensacinį muitą. Tuo pačiu metu Komisija baigė antidempingo tyrimą (10).
4. Tyrimas
4.1. Tiriamasis laikotarpis
(8)
Atliekant dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės tyrimą buvo nagrinėjamas 2008 m. liepos 1 d.-2009 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau - peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Analizuojant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2006 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
4.2. Su tyrimu susijusios šalys
(9)
Apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą Komisija oficialiai pranešė skundą pateikusiems gamintojams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, importuotojams ir (arba) prekiautojams bei žinomiems susijusiems naudotojams ir jų asociacijoms, eksportuojantiems gamintojams ir eksportuojančios nagrinėjamosios šalies atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą.
(10)
Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(11)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį Sąjungos gamintojų, eksportuojančių gamintojų ir importuotojų skaičių, laikyta tikslinga, remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsniu, išnagrinėti, ar nereikėtų atlikti atrankos. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves) pirmiau minėtų šalių prašyta per 15 dienų nuo peržiūros inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.
(12)
Keturiolika Sąjungos gamintojų pateikė prašomą informaciją ir sutiko, kad gali būti atrenkami. Remdamasi iš bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų gauta informacija, Komisija atrinko penkis Sąjungos gamintojus, kurie nesusijusiems pirkėjams ES parduoda 65 % visų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų parduodamo kiekio.
(13)
Kadangi tik du eksportuojantys Kinijos gamintojai pateikė prašomą informaciją, atrankos atlikti nereikėjo.
(14)
Tik vienas importuotojas pateikė prašomą informaciją ir sutiko, kad gali būti atrenkamas. Todėl nesusijusių importuotojų atrankos atlikti nereikėjo.
(15)
Komisija klausimynus nusiuntė atrinktiems Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems gamintojams ir visiems žinomiems susijusiems ir apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą pranešusiems naudotojams ir tiekėjams. Klausimynai taip pat nusiųsti žinomiems JAV (numatoma panaši šalis) gamintojams.
(16)
Klausimyno atsakymus pateikė penki atrinkti Sąjungos gamintojai, septyni Sąjungos naudotojai, trys žaliavų tiekėjai ir du JAV gamintojai. Be to, septyni bendradarbiaujantys Sąjungos gamintojai pateikė prašomus bendruosius duomenis, kurių reikėjo žalos analizei atlikti. Tačiau eksportuojantys Kinijos gamintojai jokių klausimyno atsakymų nepateikė.
(17)
Atliekant tyrimą vienas iš penkių atrinktų Sąjungos gamintojų negalėjo pateikti visų prašomų duomenų, todėl atrinktų bendrovių skaičius turėjo būti sumažintas iki keturių gamintojų, kurie parduoda 47 % visų bendradarbiaujančių gamintojų parduodamo kiekio.
(18)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, reikalinga dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybei ir Sąjungos interesams nustatyti. Tikrinamieji vizitai surengti toliau nurodytų bendrovių patalpose:
a)
Sąjungos gamintojai
-
Novapet SA, Ispanija,
-
Equipolymers srl, Italija,
-
UAB Orion Global PET (Indorama), Lietuva,
-
UAB Neo Group, Lietuva.
b)
Sąjungos naudotojai
-
Puccetti, Italija.
c)
JAV gamintojai
-
M&G Polymers USA, LLC, JAV,
-
StarPet Inc., JAV.
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
(19)
Nagrinėjamasis produktas - tas pats produktas, kaip ir pradiniame tyrime, t. y. KLR kilmės polietileno tereftalatas, kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628-5 yra 78 ml/g arba didesnis ir kurio KN kodas šiuo metu yra 39076020.
(20)
Atlikus peržiūros tyrimą patvirtinta pradinio tyrimo išvada, kad nagrinėjamasis produktas, eksportuojančių gamintojų gaminami ir vidaus rinkoje arba trečiosioms šalims parduodami produktai ir Sąjungos pramonės gaminami ir parduodami produktai pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir cheminėmis charakteristikomis bei naudojami ta pačia paskirtimi. Todėl šie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
C. DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
1. Pirminės pastabos
(21)
Kaip nurodyta pirmiau, nebuvo būtina atlikti atranką ir atrinkti eksportuojančius KLR gamintojus.
(22)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi buvo tiriama, ar yra tikimybė, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas bus tęsiamas arba pasikartos.
2. Importas dempingo kaina PTL
(23)
Kadangi importo iš KLR į Sąjungą apimtis nebuvo didelė, nebuvo pagrindo daryti pagrįstą išvadą dėl dempingo. Todėl nebuvo atliktas dempingo skaičiavimas remiantis eksporto iš KLR kainomis, o atliekant tyrimą dėmesys buvo skiriamas dempingo pasikartojimo tikimybei nustatyti.
3. Importo raida, jeigu priemonės būtų panaikintos
(24)
Atsižvelgiant į tai, kad nė vienas eksportuojantis KLR gamintojas nebendradarbiavo atliekant šį tyrimą, toliau nurodytos išvados pagrįstos turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, t. y. Eurostato duomenimis ir prašymu atlikti peržiūrą.
3.1. Normaliosios vertės ir eksporto į trečiąsias šalis kainų santykis
(25)
Kadangi nė vienas eksportuojantis KLR gamintojas nebendradarbiavo, rinkos ekonomikos trečiosios šalies vidaus rinkos pardavimo kainos buvo lyginamos su eksporto iš KLR į trečiąsias šalis kainomis remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalimi.
(26)
Kadangi KLR yra pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalis ir pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkto nuostatas normalioji vertė turėjo būti nustatyta remiantis kaina ar apskaičiuotąja normaliąja verte, gauta atitinkamoje trečiojoje rinkos ekonomikos šalyje (toliau - panaši šalis), arba pagal kainą, taikomą importuojant iš panašios šalies į kitas šalis, įskaitant Sąjungą, arba, jei tai neįmanoma, bet kuriuo kitu pagrįstu būdu, įskaitant už panašų produktą Sąjungoje faktiškai sumokėtą arba mokėtiną kainą, kuri prireikus tinkamai pakoreguojama, kad būtų įskaičiuotas pagrįstas pelno dydis.
(27)
Pranešime apie inicijavimą tinkama panašia šalimi KLR normaliajai vertei nustatyti numatyta pasirinkti JAV, ir suinteresuotosios šalys buvo paragintos pateikti savo pastabas. Pastabų ar prieštaravimų šiuo klausimu iš šalių nebuvo gauta. JAV buvo pasirinkta panašia šalimi atliekant pradinį tyrimą. Todėl JAV laikoma tinkama panašia šalimi.
(28)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį normalioji vertė buvo nustatyta remiantis panašios šalies gamintojų pateikta ir patikrinta informacija, t. y. remiantis JAV vidaus rinkoje sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis už produktų, kurie, kaip buvo nustatyta, buvo parduoti įprastinėmis prekybos sąlygomis, rūšis.
(29)
Atsižvelgiant į tai normalioji vertė buvo nustatyta kaip vidutinė svertinė pardavimo vidaus rinkoje kaina, kurią nesusijusiems pirkėjams taikė bendradarbiaujantys JAV gamintojai.
(30)
Visų pirma buvo nustatyta, ar kiekvieno iš šių dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių JAV gamintojų bendras panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams kiekis buvo tipiškas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį, t. y. ar jis sudarė ne mažiau kaip 5 % bendro eksportui į Sąjungą parduoto nagrinėjamojo produkto kiekio. Nustatyta, kad per tiriamąjį laikotarpį abiejų JAV gamintojų pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku.
(31)
Po to Komisija nagrinėjo, ar panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia JAV rinkoje parduoto panašaus produkto dalis per PTL buvo pelningai parduota vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams.
(32)
Kadangi panašaus produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė mažiau nei 80 % visos panašaus produkto pardavimo apimties, normalioji vertė buvo pagrįsta faktine vidaus rinkos kaina, apskaičiuota kaip svertinis pelningo pardavimo vidurkis.
(33)
Kaip nurodyta pirmiau, kadangi importo apimtis buvo nedidelė ir jokie eksportuojantys KLR gamintojai nebendradarbiavo, eksporto kaina buvo nagrinėjama remiantis turimais KLR statistiniais eksporto duomenimis apie produkto, eksportuojamo iš KLR į tris svarbiausias eksporto rinkas (Japoniją, Ukrainą ir Jungtines Valstijas), kiekį ir vertę; tai buvo tinkamiausia turima informacija pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Eksportas į šias rinkas sudarė apytiksliai 50 % KLR nagrinėjamojo produkto eksporto.
(34)
Iš KLR statistinių eksporto duomenų matyti, kad eksporto į pirmiau minėtas trečiąsias šalis kainos buvo mažesnės už nustatytą normaliąją vertę KLR. Iš tikrųjų atlikus tyrimą nustatyta, kad apskritai šis kainų skirtumas per PTL buvo 14-38 %. Tai rodo, kad yra tikimybė, jog eksportas į Sąjungą bus vėl vykdomas dempingo kaina, jeigu priemonės bus panaikintos.
3.2. Nepanaudoti pajėgumai
(35)
Kadangi nebuvo kitos informacijos apie gamybą ir pajėgumus, analizė atlikta pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remiantis prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija.
(36)
Remiantis turima informacija ir kadangi nebuvo jokios paneigiančios informacijos, per nagrinėjamąjį laikotarpį gamybos pajėgumai KLR padidėjo 16 %. Per PTL buvo naudojama apie 72 % pajėgumų. Todėl nepanaudoti pajėgumai buvo dideli ir viršijo 700 000 tonų. Panaudojus šiuos pajėgumus, Kinijos tiekiamo produkto kiekis galėtų sudaryti iki 23 % Sąjungos suvartojamo produkto kiekio.
(37)
Be to, kadangi tikėtina, kad KLR gamybos pajėgumai augs daug sparčiau nei vidaus paklausa, didelė padidėjusios produkcijos dalis greičiausiai bus eksportuojama.
4. Išvada dėl dempingo pasikartojimo tikimybės
(38)
Atsižvelgiant į tai, kad nagrinėjamojo produkto eksporto į pagrindines KLR eksporto rinkas kainos yra mažesnės už per PTL nustatytą normaliąją vertę, ir atsižvelgiant į didinamus nepanaudotus pajėgumus, tikėtina, kad nustojus galioti priemonėms, Kinijos eksporto į ES dempingo kaina apimtis padidės.
(39)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, tikėtina, kad nustojus galioti priemonėms dempingas gali pasikartoti.
D. SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS
(40)
Per PTL Sąjungoje panašų produktą gamino 17 gamintojų. Todėl laikoma, kad šių gamintojų produkcija (apskaičiuota remiantis iš bendradarbiaujančių gamintojų gauta informacija, o kitų Sąjungos gamintoju atveju - remiantis prašyme atlikti peržiūrą pateiktais duomenimis) sudaro Sąjungos gamybą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.
(41)
Iš šių 17 gamintojų 12 visapusiškai bendradarbiavo atliekant tyrimą. Nustatyta, kad šie 12 gamintojų pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 80 %) viso panašaus produkto Sąjungoje. Todėl šie 12 bendradarbiaujančių gamintojų sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau - Sąjungos pramonė). Kiti Sąjungos gamintojai toliau vadinami „kitais Sąjungos gamintojais“. Šie kiti Sąjungos gamintojai skundui nei pritarė, nei prieštaravo.
(42)
Siekiant išnagrinėti žalą, toliau nurodytais dviem lygmenimis buvo nustatyti žalos rodikliai:
-
makroekonominiai rodikliai (gamyba, pajėgumai, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, vidutinės vieneto kainos, dempingo skirtumų dydis ir atsigavimas nuo ankstesnio dempingo poveikio) įvertinti visos Sąjungos gamybos lygiu, remiantis informacija, surinkta iš gamintojų, kurie kreipėsi per atranką, o kitų Sąjungos gamintojų atveju - remiantis vertinimu, pagrįstu prašyme atlikti peržiūrą pateiktais duomenimis,
-
atrinktų Sąjungos gamintojų mikroekonominiai rodikliai (atsargos, darbo užmokestis, pelningumas, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas, pajėgumas padidinti kapitalą ir investicijos) analizuoti remiantis tų gamintojų pateikta informacija.
(43)
Pažymima, kad ES PET rinkoje yra pakankamai daug gamintojų, paprastai priklausančių didesnėms grupėms, kurių pagrindinė buveinė yra ne ES. Rinkoje vyksta konsolidacijos procesas - neseniai būta susiliejimų ir uždarymų. Pavyzdžiui, Tergal Fibers (Prancūzija), Invista (Vokietija) ir Artenius (JK) PET gamyklos nuo 2009 m. uždarytos, o Indorama perėmė buvusias Eastman gamyklas JK ir Nyderlanduose.
E. PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE
1. Sąjungos suvartojimas
(44)
Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtimi ir iš Eurostato gautais duomenimis apie Sąjungos rinkos importo apimtį ir skaičiavimais, pagrįstais prašyme atlikti peržiūrą nurodyta informacija apie kitus Sąjungos gamintojus.
(45)
Nagrinėjamojo produkto suvartojimas Sąjungoje nuo 2006 m. iki PTL pabaigos padidėjo 11 %. Tiksliau tikroji paklausa 2007 m. padidėjo 8 %, 2007-2008 m. šiek tiek sumažėjo (2 procentiniais punktais), o nuo 2008 m. iki PTL pabaigos padidėjo 5 procentiniais punktais.
1 lentelė
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Bendras ES suvartojimas (tonomis)
2 709 400
2 936 279
2 868 775
2 996 698
Indeksas (2006 m. = 100)
100
108
106
111
Šaltinis: klausimyno atsakymai, Eurostato duomenys ir prašymas atlikti peržiūrą.
2. Importo iš Kinijos Liaudies Respublikos apimtis, rinkos dalis ir kainos
(46)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį nagrinėjamojo produkto importo dempingo kaina į ES apimtis buvo santykinai maža ir net sumažėjo. Per PTL ji sudarė 13 483 tonas arba 0,4 % rinkos dalies. 2006-2008 m. Kinijos importo kainos nekito, po to per PTL gerokai sumažėjo iki 897 EUR/t CIF lygiu, t. y. 12 procentinių punktų, palyginti su 2008 m. kainomis.
2 lentelė
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Importo iš KLR apimtis (tonomis)
16 425
20 159
18 001
13 483
Indeksas (2006 m. = 100)
100
123
110
82
Importo iš KLR rinkos dalis
0,6 %
0,7 %
0,6 %
0,4 %
Importo kaina (EUR/toną)
1 011
1 008
1 020
897
Indeksas (2006 m.=100)
100
100
101
89
Šaltinis: Eurostatas.
3. Importas iš kitų trečiųjų šalių
a) Importas iš Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų
(47)
Kaip minėta 6 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, antidempingo ir antisubsidijų tyrimai dėl iš Irano, Pakistano ir Junginių Arabų Emyratų importuojamo PET buvo vykdomi tuo pačiu metu kaip ir ši peržiūra.
(48)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš Irano, Pakistano ir Junginių Arabų Emyratų į ES apimtis labai padidėjo ir per PTL sudarė 304 202 tonas arba 10,2 % rinkos dalies. Šio importo kainos buvo net mažesnės už importo iš KLR kainas.
3 lentelė
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Importo iš Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų apimtis (tonomis)
55 939
67 067
218 248
304 202
Indeksas (2006 m. = 100)
100
120
390
544
Importo iš Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų rinkos dalis
2,1 %
2,3 %
7,6 %
10,2 %
Importo kaina (EUR/toną)
1 030
1 023
1 015
882
Šaltinis: Eurostatas.
b) Importas iš Korėjos Respublikos
(49)
Korėjos Respublikai antidempingo muitai taikomi nuo 2000 m. Tačiau dviem Korėjos bendrovėms taikomas nulinis antidempingo muitas, o atlikus tyrimą nustatyta, kad iš Korėjos Respublikos toliau importuojamas didelis kiekis, kuris labai padidėjo per nagrinėjamąjį laikotarpį. Importo iš Korėjos apimtis nuo 2006 m. iki PTL pabaigos padidėjo beveik 150 %, o jam tenkanti rinkos dalis padidėjo nuo 3,5 % 2006 m. iki 7,7 % per PTL.
4 lentelė
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Importo iš Pietų Korėjos apimtis (tonomis)
94 023
130 994
177 341
231 107
Indeksas (2006 m. = 100)
100
139
189
246
Importo iš Pietų Korėjos rinkos dalis
3,5 %
4,5 %
6,2 %
7,7 %
Importo kaina (EUR/t)
1 084
1 071
1 063
914
Šaltinis: Eurostatas.
(50)
Vidutinė importo iš Korėjos kaina iš esmės buvo šiek tiek mažesnė už vidutines Sąjungos gamintojų kainas. Tačiau Korėjos kainos buvo didesnės už vidutines KLR kainas.
c) Importas iš kitų pirmiau nenurodytų trečiųjų šalių
(51)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį nagrinėjamojo produkto importo iš kitų trečiųjų šalių į ES apimtis šiek tiek padidėjo ir per PTL sudarė 428 396 tonas arba 14,3 % rinkos dalies. Šio importo kainos yra santykinai didelės ir viršija atitinkamas importo iš KLR ir šalių, nagrinėtų tuo pačiu metu atliekamuose tyrimuose, kainas bei vidutinį Sąjungos pramonės kainų lygį.
5 lentelė
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis (tonomis)
337 036
407 253
344 626
428 396
Indeksas (2006 m. = 100)
100
121
102
127
Importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalis
12,4 %
13,9 %
12,0 %
14,3 %
Importo kaina (EUR/t)
1 159
1 127
1 135
978
Šaltinis: Eurostatas
(52)
Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, galima daryti išvadą, kad importas iš kitų trečiųjų šalių neturėjo jokio neigiamo poveikio Sąjungos pramonės padėčiai.
4. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
(53)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėti visi ekonominiai veiksniai ir rodikliai, kurie nagrinėjamuoju laikotarpiu turėjo įtakos Sąjungos pramonės būklei.
4.1. Makroekonominiai rodikliai
a) Gamyba
(54)
Sąjungos gamybos apimtis nuo 2006 m. iki PTL pabaigos sumažėjo 4 %. Tiksliau, 2007 m. ji padidėjo 5 % iki apytiksliai 2 570 000 tonų, tačiau 2008 m. sumažėjo net 10 procentinių punktų, palyginti su 2007 m., o nuo 2008 m. iki PTL pabaigos nežymiai padidėjo 1 procentiniu punktu ir sudarė apie 2 300 000 tonų.
6 lentelė
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Gamyba (tonomis)
2 439 838
2 570 198
2 327 169
2 338 577
Indeksas (2006 m. = 100)
100
105
95
96
Šaltinis: klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą.
b) Gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(55)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojų gamybos pajėgumai padidėjo 15 %. Tiksliau, 2007 m. jie padidėjo 1 %, 2008 m. - dar 5 procentiniais punktais, o per PTL - net dar 9 procentiniais punktais.
7 lentelė
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Gamybos pajėgumai (tonomis)
2 954 089
2 971 034
3 118 060
3 385 738
Indeksas (2006 m. = 100)
100
101
106
115
Pajėgumų naudojimas
83 %
87 %
75 %
69 %
Indeksas (2006 m.=100)
100
105
90
84
Šaltinis: klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą.
(56)
Pajėgumų naudojimas 2006 m. siekė 83 %, 2007 m. padidėjo iki 87 %, tačiau 2008 m. sumažėjo iki 75 %, o per PTL - net iki 69 %. Iš mažėjančio pajėgumų naudojimo koeficiento 2008 m. ir per PTL matyti, kad tuo laikotarpiu sumažėjo gamybos apimtis ir padidėjo gamybos pajėgumai.
c) Pardavimo apimtis
(57)
Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo nedaug. Pardavimo apimtis 2007 m. padidėjo 5 %, tačiau kitais metais sumažėjo ir buvo šiek tiek mažesnė nei 2006 m., o per PTL buvo 3 % mažesnė nei 2006 m., t. y. siekė apie 2 100 000 tonų. Atsižvelgiant į tai, kad atsargų nebuvo daug, iš pardavimo apimties raidos aiškiai matyti gamybos apimties raida.
8 lentelė
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
ES pardavimas (tonomis)
2 202 265
2 318 567
2 171 203
2 133 787
Indeksas (2006 m. = 100)
100
105
99
97
Šaltinis: klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą.
d) Rinkos dalis
(58)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos gamintojai prarado 10 procentinių punktų rinkos dalies, kuri sumažėjo nuo 85 % 2006 m. iki 75 % per PTL. Iš sumažėjusios rinkos dalies matyti, kad nepaisant padidėjusio suvartojamo kiekio Sąjungos pramonės pardavimo apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 3 %. Pažymima, kad tokia mažėjimo tendencija nustatyta ir atrinktiems Sąjungos gamintojams.
9 lentelė
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Sąjungos gamintojų rinkos dalis
84,9 %
83,2 %
79,8 %
75,1 %
Indeksas (2006 m. = 100)
100
98
94
88
Šaltinis: klausimyno atsakymai, prašymas atlikti peržiūrą ir Eurostatas.
e) Augimas
(59)
Nuo 2006 m. iki PTL pabaigos, kai Sąjungos suvartojimas padidėjo 11 %, Sąjungos gamintojų pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje sumažėjo 3 %, o Sąjungos gamintojų rinkos dalis sumažėjo 10 procentinių punktų. Taigi daroma išvada, kad Sąjungos gamintojai negalėjo pasinaudoti rinkos augimu.
f) Užimtumas
(60)
Sąjungos gamintojų užimtumo lygis nuo 2006 m. iki PTL pabaigos sumažėjo 15 %. Tiksliau, įdarbintų žmonių skaičius labai sumažėjo nuo 2 400 (2006 m.) iki 2 100 (2007 m.) arba 13 % ir buvo labai panašus 2008 m. ir per PTL. Užimtumas 2007 m. sumažėjo dėl to, kad daug ES gamintojų stengėsi vykdyti restruktūrizaciją.
10 lentelė
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Užimtumas (darbuotojai)
2 410
2 100
2 060
2 057
Indeksas (2006 m. = 100)
100
87
85
85
Šaltinis: klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą.
g) Našumas
(61)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojų darbo jėgos našumas, vertinamas pagal darbuotojo išdirbį (tonomis) per metus, padidėjo 12 %. Iš to matyti, kad gamybos apimtis mažėjo lėčiau nei užimtumo lygis ir kad Sąjungos gamintojų efektyvumas padidėjo. Tai ypač akivaizdu 2007 m., kai gamybos apimtis didėjo, nors užimtumo lygis mažėjo, o našumas buvo 21 % didesnis nei 2006 m.
11 lentelė
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Našumas (tonomis vienam darbuotojui)
1 013
1 224
1 130
1 137
Indeksas (2006 m. = 100)
100
121
112
112
Šaltinis: klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą.
h) Pardavimo kainoms poveikio turintys veiksniai
(62)
Sąjungos gamintojų metinės vidutinės pardavimo kainos Sąjungos rinkoje nesusijusiems pirkėjams 2006-2008 m. nesikeitė ir sudarė apie 1 100 EUR/t. Per PTL metinė vidutinė pardavimo kaina sumažėjo 12 % ir sudarė 977 EUR/t. Iš metinės vidutinės pardavimo kainos nematyti PET kainos svyravimų Europos (ir pasaulio) rinkoje per mėnesį ar net dieną, tačiau jos pakanka, norint nustatyti nagrinėjamojo laikotarpio tendenciją. PET pardavimo kainos paprastai kinta taip pat, kaip pagrindinės žaliavos (daugiausia grynintos tereftalio rūgšties (PTA) ir monoetileno glikolio (MEG)) kainos, nes pagrindinės žaliavos sudaro iki 80 % visų PET sąnaudų.
12 lentelė
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Vieneto kaina ES rinkoje (EUR/t)
1 110
1 105
1 111
977
Indeksas (2006 m. = 100)
100
100
100
88
Šaltinis: klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą.
i) Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po ankstesnio dempingo
(63)
Primenama, kad dėl šiuo metu labai nedidelės PET importo iš KLR apimties nebuvo atliktas joks dempingo skaičiavimas. Tačiau, kaip nurodyta 39 konstatuojamoje dalyje, dempingo pasikartojimo tikimybė nustatyta remiantis trečiosioms šalims taikomomis kainomis ir pertekliniais pajėgumais. Dėl atsigavimo po ankstesnio dempingo svarbu priminti, kad nustačius galutines antidempingo priemones iš KLR importuojamam produktui, Sąjungos pramonė patyrė neigiamą poveikį dėl subsidijuoto importo iš Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų, dėl kurio 2010 m. birželio mėn. (11) buvo nustatytos laikinosios kompensacinės priemonės. Todėl nebuvo galima nustatyti jokio faktinio atsigavimo po ankstesnio dempingo ir yra manoma, kad Sąjungos pramonė dėl bet kokio importo dempingo kaina į Sąjungos rinką yra pažeidžiama.
4.2. Mikroekonominiai rodikliai
a) Atsargos
(64)
Atrinktų gamintojų laikotarpio pabaigos atsargos nuo 2006 m. iki PTL pabaigos sumažėjo 22 %. Pažymima, kad atsargos sudarė mažiau nei 5 % metinės gamybos apimties, todėl šis rodiklis nėra labai svarbus analizuojant žalą.
13 lentelė
Atrinktos bendrovės
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)
61 374
57 920
46 951
47 582
Indeksas (2006 m. = 100)
100
94
77
78
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
b) Darbo užmokestis
(65)
Metinės darbo sąnaudos 2006-2007 m. padidėjo 11 %, o 2008 m. sumažėjo 2 procentiniais punktais, palyginti su 2007 m., ir per PTL - dar 9 procentiniais punktais, palyginti su 2008 m., bei pasiekė 2006 m. lygį. Taigi, apskritai darbo sąnaudos nekito.
14 lentelė
Atrinktos bendrovės
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Metinės darbo sąnaudos (EUR)
27 671 771
30 818 299
30 077 380
27 723 396
Indeksas (2006 m. = 100)
100
111
109
100
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
c) Pelningumas ir investicijų grąža
(66)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktų gamintojų panašaus produkto pardavimo Sąjungos rinkoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas, išreikštas grynojo pardavimo procentiniu dydžiu, buvo neigiamas ir net sumažėjo nuo - 6,9 iki - 7,5 %. Tiksliau, su atrinktų gamintojų pelningumu susijusi padėtis 2007 m. pagerėjo, kai grynieji nuostoliai sudarė tik - 1,5 % grynojo pardavimo apimties, tačiau 2008 m. nuostoliai padidėjo net iki - 9,3 %. Per TL padėtis šiek tiek pagerėjo.
15 lentelė
Atrinktos bendrovės
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
ES pelningumas (grynojo pardavimo %)
-6,9 %
-1,5 %
-9,3 %
-7,5 %
Indeksas (2006 m. = - 100)
- 100
-22
- 134
- 108
Investicijų grąža (investicijų grynosios buhalterinės vertės pelnas %)
-9,6 %
-3,1 %
-16,8 %
-12,3 %
Indeksas (2006 m.= - 100)
- 100
-32
- 175
- 127
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
(67)
Iš esmės, investicijų grąža (toliau - IG), išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelno dydžiu, kito taip pat, kaip pelningumas. Investicijų grąža nuo - 9,6 % 2006 m. padidėjo iki - 3,1 % 2007 m. 2008 m. ji sumažėjo iki - 16,8 % ir PTL vėl padidėjo iki - 12,3 %. Iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijų grąža buvo neigiama ir sumažėjo 2,7 procentinio punkto.
d) Grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą
(68)
Iš veiklos gaunamų grynųjų pinigų srautas 2006 m. buvo neigiamas, t. y. - 18,5 mln. EUR. Jis gerokai padidėjo 2007 m., kai tapo teigiamu ir sudarė 19,5 mln. EUR, tačiau 2008 m. labai sumažėjo (- 42 mln. EUR) ir per PTL sudarė - 11 mln. EUR. Apskritai nagrinėjamuoju laikotarpiu grynųjų pinigų srautas pagerėjo, nors ir buvo neigiamas.
(69)
Požymių, kad Sąjungos pramonė būtų patyrusi sunkumų padidinti kapitalą, nebuvo iš esmės dėl to, kad kai kurie gamintojai priklauso didelėms grupėms.
16 lentelė
Atrinktos bendrovės
2006 m.
2007 m.
2008 m.
PTL
Grynųjų pinigų srautas (EUR)
-18 453 130
19 478 426
-42 321 103
-11 038 129
Indeksas (2006 m. = 100)
- 100
206
- 229
-60
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
e) Investicijos
(70)
Atrinktų bendrovių metinės investicijos į panašaus produkto gamybą 2006-2007 m. sumažėjo 34 %, 2007-2008 m. - dar 59 procentiniais punktais, o PTL lyginant su 2008 - tik šiek tiek. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį investicijos sumažėjo 96 %. Šį didelį investicijų sumažėjimą galima iš dalies paaiškinti tuo, kad 2006 ir 2007 m. įsigytos naujos gamybos linijos, kuriomis siekta padidinti pajėgumus.
17 lentelė
Atrinktos bendrovės
2006
2007
2008
PTL
Grynosios investicijos (EUR)
98 398 284
64 607 801
6 537 577
4 298 208
Indeksas (2006 m. = 100)
100
66
7
4
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
(71)
Manoma, kad mažą investicijų lygį 2008 m. ir per PTL lėmė dabartinė pažeidžiama Sąjungos pramonės finansinė padėtis.
5. Išvada dėl Sąjungos pramonės padėties
(72)
Išanalizavus makroekonominius duomenis nustatyta, kad Sąjungos gamintojai nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažino gamybos ir pardavimo apimtį. Nors sumažėjimas nebuvo labai didelis, jį reikia vertinti atsižvelgiant į tai, kad nuo 2006 m. iki PTL pabaigos padidėjo paklausa, dėl to Sąjungos gamintojų rinkos dalis sumažėjo 10 procentinių punktų iki 75 %.
(73)
Tuo pačiu metu iš atitinkamų mikroekonominių rodiklių matyti, kad atrinktų Sąjungos gamintojų ekonominė padėtis akivaizdžiai blogėjo. Pelningumas ir investicijų grąža buvo neigiami, ir nuo 2006 m. iki PTL pabaigos šie rodikliai apskritai toliau blogėjo. Grynųjų pinigų srautas, nepaisant bendrų teigiamų pokyčių, per PTL taip pat buvo neigiamas.
(74)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad Sąjungos pramonė ir toliau patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje, ir kad jos padėtis yra labai nestabili, pažeidžiama ir labai skiriasi nuo padėties, kurios būtų galima tikėtis, jei ji būtų atsigavusi nuo žalos, nustatytos atliekant pradinį tyrimą.
F. ŽALOS TĘSIMOSI TIKIMYBĖ
1. Numatomos importo apimties ir kainų poveikis panaikinus priemones
(75)
Kaip nustatyta 38 konstatuojamojoje dalyje, eksportuojantys KLR gamintojai turėjo didelių nepanaudotų pajėgumų ir akivaizdžių galimybių didinti eksporto į Sąjungos rinką apimtį.
(76)
Per PTL KLR kilmės PET eksporto į trečiąsias šalis CIF kainos buvo mažesnės už vidutines Sąjungos pramonės kainas. Pažymima, kad šis skirtumas nebuvo reikšmingas, ir atsižvelgiant į tai, kad šiam importuojamam produktui taikomas įprastas muitas ir tam tikri mokesčiai po importo, dėl jų nebūtų priverstinai mažinamos per PTL taikytos Sąjungos pramonės kainos. Vis dėlto reikia pabrėžti, kad tuo pačiu metu atlikto antisubsidijų tyrimo, nurodyto 6 konstatuojamojoje dalyje, informacija rodo, kad per PTL Sąjungos pramonės kainos buvo gerokai sumažintos dėl subsidijuoto importo iš Irano, Pakistano ir JAE. Vadinasi tai, kad per PTL kainos faktiškai nebuvo priverstinai mažinamos, nereiškia, jog pradėjus vėl importuoti produktą iš KLR, jų kainų lygis nebūtų žalingas.
(77)
Iš tikrųjų, palyginus faktines importo iš KLR kainas su nežalingų kainų lygiu, nustatyta, kad importas iš KLR Sąjungos pramonės (nežalingas) kainas priverstinai sumažintų. Todėl importuojamam KLR kilmės produktui netaikant antidempingo muitų ir padidėjus importo dempingo kaina iš KLR apimčiai, Sąjungos pramonei būtų daromas dar stipresnis spaudimas mažinti kainas ir būtų daroma žala.
(78)
Be to, atsižvelgiant į esamus nepanaudotus PET gamybos pajėgumus KLR ir į tai, kad KLR eksportuotojai greičiausiai sieks susigrąžinti prarastas rinkos dalis, labai tikėtina, kad panaikinus priemones, eksporto kainos gali sumažėti. Tai sustiprintų spaudimą mažinti kainas ir veikiausiai toliau darytų neigiamą poveikį Sąjungos pramonei, kurios padėtis ir taip pažeidžiama ir kuri patyrė materialinę žalą.
(79)
Nors importo iš KLR poveikis dabartinei nestabiliai Sąjungos pramonės būklei buvo ribotas dėl nedidelio importuojamo kiekio nagrinėjamuoju laikotarpiu, labai tikėtina, kad panaikinus priemones padėtis pasikeistų. Iš tikrųjų, jei priemonės būtų panaikintos ir Sąjungos pramonė nebūtų apsaugota nuo padidėjusios importo dempingo kaina iš KLR, toliau blogėtų ir taip nestabili finansinė padėtis ir būtų patiriama daugiau nuostolių.
2. Išvada dėl žalos tęsimosi ir (arba) pasikartojimo tikimybės
(80)
Tuo remiantis daroma išvada, kad, panaikinus KLR taikomas priemones, labai tikėtina, jog Sąjungos pramonei daroma žala tęstųsi.
G. SĄJUNGOS INTERESAI
(81)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu buvo nagrinėjama, ar toliau taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų pažeisti visos Sąjungos interesai. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai. Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį.
(82)
Reikėtų priminti, kad atliekant pradinį tyrimą laikyta, kad priemonių priėmimas neprieštarauja Sąjungos interesams. Be to, atsižvelgiant į tai, kad šis tyrimas yra peržiūra, kurią atliekant analizuojama padėtis, kuri jau buvo nustačius antidempingo priemones, ir leidžiama vertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį susijusioms šalims, kurį daro dabartinės antidempingo priemonės.
(83)
Todėl nagrinėta, ar nepaisant išvadų, kad žalingas dempingas tikriausiai tęstųsi arba pasikartotų, buvo įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju toliau taikant priemones būtų pažeisti Sąjungos interesai.
1. Sąjungos pramonės ir kitų Sąjungos gamintojų interesai
(84)
Toliau taikant antidempingo priemones iš nagrinėjamosios šalies importuojamam produktui, Sąjungos pramonė turėtų daugiau galimybių pasiekti pagrįstą pelningumo lygį ir taip išvengtų būti išstumta iš rinkos dėl didelės importo dempingo kaina iš KLR apimties. Iš tiesų labai tikėtina, kad bus vykdomas žalingas dempingas dideliais kiekiais, prieš kurį Sąjungos pramonė negalės atsilaikyti. Todėl Sąjungos pramonei būtų naudinga jei ir toliau būtų taikomos dabartinės antidempingo priemonės.
(85)
Atitinkamai daroma išvada, kad toliau taikant antidempingo priemones KLR, nebūtų prieštaraujama Sąjungos pramonės ir kitų Sąjungos gamintojų interesams.
2. Nesusijusių Sąjungos importuotojų interesai
(86)
Kaip nurodyta pirmiau, tik vienas atrankoje dalyvaujantis importuotojas pateikė tam tikros informacijos Šis importuotojas griežtai prieštaravo tolesniam priemonių taikymui, nors patvirtino importo iš KLR nevykdęs. Todėl daroma išvada, kad tolesnis priemonių taikymas iš KLR importuojamam produktui neturėtų jokio reikšmingo poveikio šio importuotojo veiklos rezultatams.
(87)
Joks kitas importuotojas atitinkamos informacijos nepateikė. Kadangi toliau importuojama iš kitų šalių, kurioms šiuo metu taikomos galiojančios antidempingo priemonės, ir galima importuoti iš šalių, kurioms nenustatytos antidempingo priemonės (pvz., Omano, JAV, Brazilijos), manoma, kad importuotojai gali ir toliau naudotis šiais alternatyviais tiekimo šaltiniais.
(88)
Turint omenyje, kad nėra įrodymų, patvirtinančių, jog galiojančios priemonės turėjo didelio neigiamo poveikio importuotojams, daroma išvada, kad tolesnis priemonių taikymas neturės reikšmingo neigiamo poveikio Sąjungos importuotojams.
3. Žaliavų tiekėjų interesai Sąjungoje
(89)
Atliekant tyrimą bendradarbiavo žaliavų tiekėjai (du PTA ir vienas MEG tiekėjas) ir per nustatytą terminą pateikė klausimyno atsakymus. Tiekėjų Europos įmonėse įdarbinta apie 700 su PTA ir (arba) MEG gamyba susijusių darbuotojų.
(90)
Atrinkti Sąjungos gamintojai apie 50 % PTA įsigyja iš bendradarbiaujančių PTA gamintojų. PTA gamintojai ypač priklausomi nuo PET gamintojų, kurie yra pagrindiniai jų klientai, padėties. Mažos PET kainos reiškia mažesnes PTA kainas ir mažesnį PTA gamintojų pelną. Taigi, manoma, kad priemonių nustatymas dempingo kaina importuojamam PET gali būti naudingas PTA gamintojams.
(91)
Bendradarbiaujančio MEG tiekėjo atveju MEG sudaro mažiau nei 10 % jo visos apyvartos. Pažymima, kad PET nėra vienintelė ar didžiausia galima MEG panaudojimo paskirtis, todėl MEG gamintojai mažiau priklausomi nuo padėties PET pramonėje. Nepaisant to, sunkumai PET pramonėje MEG tiekėjams gali turėti tam tikro nedidelio poveikio, bent jau trumpą ar vidutinišką laikotarpį.
(92)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad tolesnis priemonių taikymas iš KLR importuojamam produktui atitiktų žaliavų tiekėjų interesus.
4. Naudotojų interesai
(93)
Šiame tyrime nagrinėjamas PET (t. y. kurio klampos skaičius 78 ml/g arba didesnis, vadinamasis butelių rūšies PET) daugiausia naudojamas buteliams vandeniui ir kitiems gėrimams gaminti. Jo panaudojimo kitoms pakuotėms (kietų maisto produktų ar valymo priemonių pakuotėms) ir plėvelei gaminti galimybės dar plėtojamos, tačiau tokioms paskirtims šis produktas naudojamas labai retai. Buteliai iš PET gaminami dviem etapais: i) pirmiausia į formą įpurškiant PET padaromi ruošiniai ir ii) vėliau ruošinys kaitinamas ir iš jo pučiamas butelis. Butelių gamyba gali būti integruotas procesas (t. y. ta pati bendrovė perka PET, gamina ruošinį ir iš jo pučia butelį) arba gali būti atliekamas tik antrasis etapas (butelio pūtimas iš ruošinio). Ruošinius palyginti lengva gabenti, nes jie yra nedideli ir jų galima daug sudėti, tuo tarpu tušti buteliai yra nestabilūs ir dėl dydžio juos brangu gabenti.
(94)
PET butelius vandeniu ir (arba) kitais skysčiais užpildo išpilstymo į butelius bendrovės. Išpilstymo į butelius bendrovės dažnai su PET verslu susijusios per integruotas butelių gaminimo operacijas arba žaliavų perdirbimo susitarimus su subrangovais perdirbėjais ir (arba) butelių gamintojais, kurių vardu jos derasi dėl PET kainų su gamintoju (lengvasis žaliavų perdirbimas) arba netgi perka PET saviems buteliams (sunkusis žaliavų perdirbimas).
(95)
Taigi, galima išskirti dvi naudotojų grupes:
-
perdirbėjai ir (arba) butelių gamintojai, kurie PET perka tiesiogiai iš gamintojų, perdirba į ruošinius (ar butelius) ir parduoda toliau perdirbimui (ar užpildymui), ir
-
išpilstymo į butelius bendrovės, kurios perka PET savo subrangovams butelių gamintojams ir (arba) perdirbėjams (sunkusis žaliavų perdirbimas) arba derasi dėl kainos, už kurią subrangovas perdirbėjas ir (arba) butelių gamintojas gaus PET (lengvasis žaliavų perdirbimas).
(96)
Atliekant šį tyrimą kreiptasi į daugiau nei 70 naudotojų, tačiau tik septyni iš jų (perdirbėjai ir butelių gamintojai) nusprendė bendradarbiauti ir užpildė naudotojo klausimyną.
(97)
Nustatyta, kad bendradarbiaujantys naudotojai iš nagrinėjamosios šalies importavo tik nedidelius PET kiekius, o daugiausia jį pirko iš Sąjungos gamintojų ir (arba) kitų šalių.
(98)
Atsižvelgiant į tai, kad alternatyviais tiekimo šaltiniais ir toliau galima naudotis ir kad šiuo metu naudotojai importavo tik labai nedidelį nagrinėjamojo produkto kiekį iš KLR, daroma išvada, kad tolesnis priemonių taikymas iš KLR importuojamam produktui neturės jokio reikšmingo neigiamo poveikio Sąjungos naudotojams.
(99)
Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones, kai kurios suinteresuotosios šalys, visų pirma naudotojai, pateikė savo pastabas.
(100)
Atlikti peržiūrą prašę Sąjungos gamintojai iš esmės pritarė tyrimo išvadoms, visų pirma išvadoms dėl Sąjungos interesų.
(101)
Kita vertus, septyni naudotojai ir viena naudotojų asociacija griežtai prieštaravo pakartotiniam dabartinių antidempingo priemonių nustatymui ir toliau nepagrįsdama savo argumentų tvirtino, kad Komisijos išvadose dėl Sąjungos interesų yra rimtų trūkumų ir netikslumų.
(102)
Atsižvelgiant į tai, kad jokių įrodymų, pagrindžiančių argumentus dėl tariamų Komisijos išvadų netikslumų, nebuvo, šie argumentai atmetami kaip nepagrįsti.
(103)
Atskleidus faktus, bendradarbiaujantis importuotojas taip pat griežtai prieštaravo pakartotiniam priemonių nustatymui.
(104)
Ši suinteresuotoji šalis tvirtino, kad Komisija tinkamai neatsižvelgė į PET naudotojų pramonės interesus ir nurodė, kad padidėjus PET kainai pramonė tariamai patirtų neigiamą poveikį, nes negalėtų perkelti kainų padidėjimo.
(105)
Šiuo atžvilgiu pažymima, kad ši suinteresuotoji šalis neįrodė, kaip ir kiek praktiškai padidėtų PET kaina Sąjungos rinkoje toliau taikant jau nustatytas dabartines priemones.
(106)
Taip pat pakartojama, kad atsižvelgiant į pakankamai žemą naudotojų bendradarbiavimo šiame tyrime lygį, nebuvo informacijos, rodančios, kad tolesnis priemonių taikymas turėtų neproporcingo poveikio naudotojams.
(107)
Todėl remiantis turima informacija, manoma, kad tolesnis priemonių taikymas neturės jokio neproporcingo neigiamo poveikio PET kainų ES lygiui, todėl importuotojo argumentas dėl neigiamo poveikio naudotojams atmetamas.
(108)
Ta pati suinteresuotoji šalis teigė, kad Komisija neįvertino tolesnio dabartinių priemonių taikymo poveikio PET pakuotes gaminančioms bendrovėms ir kad dėl šios priežasties Sąjungos interesų analizė yra nebaigta ir netiksli.
(109)
Šiuo atžvilgiu pakartojama, kad, inicijavus šią peržiūrą, kreipėsi tik septyni naudotojai, o remiantis šiame tyrime turima informacija buvo neįmanoma atlikti šio Sąjungos naudotojų pogrupio interesų analizės.
(110)
Po faktų atskleidimo pateiktos pastabos, įskaitant pakuotes gaminančių bendrovių pateiktas pastabas, buvo (kaip nurodyta pirmiau 101 ir 102 konstatuojamosiose dalyse) nepagrįstos ir negalėjo būti naudojamos išsamesnei pakavimo pramonės analizei atlikti.
5. Išvada dėl Sąjungos interesų
(111)
Atsižvelgiant į visus minėtus veiksnius daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, prieštaraujančių tolesniam dabartinių antidempingo priemonių taikymui.
H. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(112)
Visoms šalims buvo pranešta apie pagrindinius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Be to, nustatytas laikotarpis, per kurį, atskleidus šią informaciją, šalys galėjo pareikšti prieštaravimus. Į pateiktą pagrįstą informaciją ir pastabas buvo deramai atsižvelgta.
(113)
Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, antidempingo priemonės, taikomos importuojamam KLR kilmės PET, turėtų būti toliau taikomos. Primenama, kad šios priemonės - tai konkrečiai nustatyti muitai.
(114)
Šiame reglamente nurodytos bendrovėms individualiai nustatytos antidempingo muito normos taikomos tik tam importuojamam nagrinėjamajam produktui, kurį pagamino minėtos bendrovės, t. y. konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamajam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nenurodytas 1 straipsnio 2 dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai minėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos - jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
(115)
Bet koks prašymas taikyti šias individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įsteigus naują gamybos arba prekybos subjektą) turėtų būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (12), pateikiant jame visą susijusią informaciją, ypač apie bendrovės veiklos, kaip, pvz., gamyba, prekyba vidaus rinkoje ir eksportas, pasikeitimus, susijusius su šiuo pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Prireikus reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikoma individuali muito norma, sąrašą,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
(1) Kinijos Liaudies Respublikos kilmės polietileno tereftalatui, kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628-5 yra 78 ml/g arba didesnis ir kurio KN kodas šiuo metu yra 39076020, nustatomas galutinis antidempingo muitas.
(2) Antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytų produktų, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:
Šalis
Bendrovė
Antidempingo muitas
(EUR/t)
Papildomas TARIC kodas
KLR
Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd,
184
A505
Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd,
0
A506
Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd,
157
A507
Far Eastern Industries Shanghai Ltd,
22
A508
Yuhua Polyester Co. Ltd. of Zhuhai,
184
A509
Jiangyin Chengsheng New Packing Material Co., Ltd
45
A510
Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. and Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd.
184
A511
Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd. (Sichuan) and Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd. (Sichuan)
184
A512
Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd
151
A513
Visoms kitoms bendrovėms
184
A999
(3) Jeigu prekės buvo sugadintos prieš jas išleidžiant į laisvą apyvartą, todėl faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina, siekiant nustatyti muitinę vertę, paskirstoma proporcingai pagal 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (13), 145 straipsnį, antidempingo muito dydis, apskaičiuotas remiantis 2 dalimi, sumažinamas proporcingai faktiškai sumokėtai arba mokėtinai kainai.
(4) Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2010 m. lapkričio 17 d.