ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 15. září 2010
o státní podpoře C 26/09 (ex N 289/09), kterou zamýšlí poskytnout Lotyšsko na restrukturalizaci podniku AS Parex banka
(oznámeno pod číslem K(2010) 6202)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/364/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Dne 10. listopadu 2008 oznámilo Lotyšsko Komisi balíček opatření ve prospěch podniku AS Parex banka (dále jen „banka Parex“) určených na podporu stability finančního systému, který byl schválen dne 24. listopadu 2008 (2) (dále jen „první rozhodnutí o podpoře na záchranu“), a to na základě závazku Lotyšska, že do šesti měsíců předloží plán restrukturalizace banky Parex. Dne 26. ledna 2009 Lotyšsko Komisi informovalo o řadě změn v opatřeních státní podpory pro banku Parex. Tyto změny byly schváleny dne 11. února 2009 (3) (dále jen „druhé rozhodnutí o podpoře na záchranu“). Dne 29. března 2009 Lotyšsko Komisi oznámilo, že jsou nutné další změny rekapitalizačního opatření. Tyto změny byly schváleny rozhodnutím Komise ze dne 11. května 2009 (4) (dále jen „třetí rozhodnutí o podpoře na záchranu“).
(2)
Plán restrukturalizace banky Parex předalo Lotyšsko dne 11. května 2009. Dne 5. června 2009 byla lotyšským orgánům zaslána žádost o informace. Dne 15. června 2009 se uskutečnila schůzka lotyšských orgánů a Komise. Lotyšsko na žádost o informace částečně odpovědělo dopisem ze dne 7. července 2009.
(3)
Dopisem ze dne 29. července 2009 Komise Lotyšsko informovala, že se s ohledem na podporu na restrukturalizaci rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU (5) (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“).
(4)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie ze dne 6. října 2009 a zúčastněné strany byly požádány, aby do jednoho měsíce ode dne zveřejnění předložily své připomínky k navrhovaným opatřením podpory na restrukturalizaci. Komise neobdržela od zúčastněných stran žádné připomínky. Po uplynutí stanovené lhůty však Komise obdržela dopisy bývalých většinových akcionářů banky Parex (Valerijs Kargins a Viktors Krasovickis), (dále jen „bývalí většinoví akcionáři“), ze dne 15. června a 13. července 2010. Komise dále obdržela dopisy od členů lotyšského parlamentu ze dne 22. června a 1. července 2010.
(5)
Dopisem ze dne 12. srpna 2009 požádaly lotyšské orgány o prodloužení lhůty pro poskytnutí doplňujících informací, která byla stanovena v rozhodnutí o zahájení řízení, do dne 15. října 2009. Dne 4. září 2009 předložily lotyšské orgány v reakci na rozhodnutí o zahájení řízení revidovaný plán restrukturalizace banky Parex spolu s doplňujícími informacemi. Revidovaný plán restrukturalizace byl dále aktualizován dne 22. září 2009 a byly poskytnuty doplňující informace. Schůzky lotyšských orgánů a Komise se konaly ve dnech 11. a 17. září 2009.
(6)
Lotyšsko poskytlo další informace a vysvětlení dne 11. září, 6. a 26. října, 9. a 23. prosince 2009, 19. února a 2. března 2010.
(7)
Dne 12. a 26. října 2009 poskytlo Lotyšsko informace ohledně možné změny strategie restrukturalizace banky Parex. Dne 22. března 2010 se konala schůzka Komise a lotyšských orgánů. Dopisem ze dne 31. března 2010 předložilo Lotyšsko novou verzi plánu restrukturalizace banky Parex ze dne 31. března 2010, který byl později doplněn podáními ze dne 14. května, 9., 12., 17. a 21. června 2010.
(8)
Komise si dne 10. května 2010 vyžádala další informace. Lotyšsko odpovědělo dopisem ze dne 7. července 2010. V tomto dopise poskytlo Lotyšsko rovněž aktualizovanou verzi plánu restrukturalizace ze dne 31. března 2010. Plán restrukturalizace byl následně pozměněn dne 18. a 27. srpna 2010 (dále jen „konečný plán restrukturalizace“).
(9)
Dopisy ze dne 2., 18. a 27. srpna a 2. září 2010 poskytlo Lotyšsko dodatečná vysvětlení ohledně závazků, jež mají být přijaty. Dne 3. září 2010 obdržela Komise konečný seznam závazků.
(10)
Dne 2. září 2010 lotyšské orgány Komisi informovaly, že výjimečně souhlasí s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato v angličtině.
2. POPIS
2.1 PŘÍJEMCE A JEHO POTÍŽE
(11)
Banka Parex byla druhou největší bankou v Lotyšsku s celkovými aktivy ke dni 31. prosince 2008 ve výši 3,4 miliardy LVL (4,9 miliardy EUR). Na konci roku 2007 (před začátkem krize) měla banka největší podíl (18 %) na domácím trhu vkladů a třetí největší podíl (12 %) na úvěrovém trhu (6). Lotyšské orgány měly tudíž za to, že má pro finanční systém systémový význam.
(12)
Banka Parex nabízela širokou škálu bankovních produktů, a to jak přímo, tak prostřednictvím specializovaných dceřiných společností, včetně úvěrů, služeb platebních karet, leasingu, správy aktiv a obchodování s cennými papíry. Kromě bankovních operací v Lotyšsku provozovala banka Parex bankovní dceřinou společnost v Litvě a ve Švýcarsku (AP Anlage & Privatbank AG) a pobočky v Estonsku, Švédsku a Německu, správce aktiv v celém Pobaltí a několik leasingových společností působících ve Společenství nezávislých států (dále jen „SNS“).
(13)
Banka Parex byla založena v roce 1992 a většinový podíl vlastnily dvě fyzické osoby, které před státní intervencí držely 84,83 % akciového kapitálu banky. V důsledku potíží, s nimiž se banka Parex potýkala, byla banka částečně znárodněna, a to nabytím celého vlastnického podílu bývalých většinových akcionářů za celkovou symbolickou kupní cenu ve výši 2 LVL (přibližně 3 EUR) (7). V dubnu 2009 uzavřela Evropská banka pro obnovu a rozvoj (dále jen „EBRD“) dohodu o koupi akcií, podle níž EBRD získá 25 % akciového kapitálu banky Parex plus jednu akcii (8).
(14)
Ačkoliv v minulosti byla banka Parex ziskovou institucí se silnou bankovní franšízou v Lotyšsku, vedení banky zvolilo nepřiměřenou obchodní strategii a kvůli silné hospodářské soutěži ze strany sofistikovanějších dceřiných společností zahraničních bank přijalo některá vysoce riziková rozhodnutí. Banka Parex začala zejména stále více působit na trzích v zemích SNS a spoléhala se příliš na velké krátkodobé vklady nerezidentů. Finanční krize vážně postihla rozvíjející se trhy, včetně zemí SNS, a šířily se pověsti ohledně schopnosti banky Parex refinancovat syndikované úvěry splatné v únoru 2009. Kombinace těchto událostí měla za následek ztrátu důvěry vkladatelů, zejména u zákazníků z řad nerezidentů, což vedlo k masivnímu vybírání vkladů. Masivní výběr vkladů dosáhl nejvyššího denního odlivu ve výši až 100 milionů EUR a nepodařilo se ho zastavit ani po částečném znárodnění banky. Tyto výběry vedly k snížení vkladů o 36 % v porovnání s koncem roku 2007 a způsobily vážnou krizi s ohledem na likviditu. Aby se zamezilo dalšímu odlivu vkladů, uložil lotyšský regulační orgán, Komise pro finanční a kapitálový trh, na výběry vkladů omezení.
(15)
V roce 2008 činila konsolidovaná ztráta 131 milionů LVL (185 milionů EUR) v porovnání se ziskem ve výši 40 milionů LVL (58 milionů EUR) v roce 2007. Do konce roku 2008 byl celkový vlastní kapitál akcionářů o 65 % nižší než v předchozím roce a činil 77 milionů LVL, a to zejména kvůli vyšším opravným položkám na výpadky splácení úvěrů a na ztráty z portfolia cenných papírů. Poměr kapitálové přiměřenosti banky Parex na samostatném základě a na úrovni skupiny (9) činil pouze 4,1 %, respektive 3,1 %. Banka Parex proto nebyla schopna plnit právní požadavky na platební schopnost.
2.2 JIŽ SCHVÁLENÁ ZÁCHRANNÁ OPATŘENÍ
(16)
Banka Parex požádala o státní podporu již počátkem listopadu 2008. Po znárodnění banky se Lotyšsko rozhodlo provést záchranná opatření, která banku Parex prozatímně stabilizovala. Evropská komise jako podporu na záchranu prozatímně schválila tato opatření: a) likvidní facilitu do výše 1,5 miliardy LVL; b) státní záruky vztahující se na stávající syndikované úvěry ve výši 775 milionů EUR a nové půjčky na refinancování syndikovaného úvěru ve výši 275 milionů EUR a c) rekapitalizační opatření, která bance Parex umožnila dosáhnout v záchranné fázi poměru kapitálové přiměřenosti ve výši 11 % (10).
2.3 PLÁNY RESTRUKTURALIZACE
2.3.1 PŮVODNÍ PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(17)
Dne 11. května 2009 předložilo Lotyšsko v návaznosti na první rekapitalizační opatření plán restrukturalizace banky Parex (dále jen „původní plán restrukturalizace“), jehož obsah byl podrobněji popsán v oddíle 2.4 rozhodnutí o zahájení řízení.
(18)
Plán obsahoval předběžnou analýzu činnosti banky Parex, plánovaná opatření podpory na restrukturalizaci, budoucí obchodní strategii a opatření k obnovení životaschopnosti.
(19)
Plán zahrnoval období od roku 2009 do roku 2013. Za budoucí hlavní segmenty banky Parex se považovali korporátní zákazníci, drobní zákazníci a činnost v oblasti správy majetku (11). Plán předpokládal zavedení nové strategie, jejímž cílem je to, aby se banka Parex stala přední bankou v celém Pobaltí. Veškeré činnosti mimo Pobaltí byly považovány za vedlejší. Plán však vylučoval jejich možný prodej v krátkodobém až střednědobém horizontu.
(20)
Plánovaná obchodní strategie zahrnovala atraktivní sazby a agresivní marketingovou strategii na podporu růstu banky Parex a k opětovnému získání ztracené základny vkladů. Plán předpokládal, že banka Parex bude i po období restrukturalizace nadále závislá na státních opatřeních na podporu likvidity.
2.3.2 REVIDOVANÝ PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(21)
Dne 4. září 2009 předložilo Lotyšsko revidovaný plán restrukturalizace, který byl posléze dne 22. září 2009 pozměněn. Cílem tohoto plánu bylo odstranit pochybnosti, jež Komise uvedla v rozhodnutí o zahájení řízení.
(22)
Revidovaná strategie pro banku Parex byla rovněž založena na vytvoření silné činnosti v Pobaltí zahrnující korporátní zákazníky, drobné zákazníky a správu majetku. Revidovaný plán předpokládal, že banka Parex bude do konce období restrukturalizace schopna splatit veškerá státní opatření na podporu likvidity.
(23)
Na rozdíl od původního plánu restrukturalizace však revidovaný plán zahrnoval snížení bilanční sumy banky Parex prostřednictvím zaměření se na hlavní segmenty. Plán zejména předpokládal omezení úvěrové činnosti banky Parex.
(24)
Plán mimoto naznačoval možnost vyčlenění vedlejších činností. Poté, co Lotyšsko později tuto strategickou změnu schválilo, bylo nutno vypracovat novou odpovídající verzi plánu restrukturalizace.
2.3.3 KONEČNÝ PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(25)
Podle konečného plánu restrukturalizace je hlavním strategickým cílem vrácení banky soukromému sektoru, a to prostřednictvím jejího prodeje strategickému investorovi, což umožní zrušit opatření k financování ze strany státu a současně zajistí dlouhodobou životaschopnost banky. Lotyšsku se již podařilo získat EBRD jako silného uznávaného vnějšího investora s dostatečnými finančními zdroji a dlouhodobým závazkem (viz (13). bod odůvodnění).
(26)
Konečný plán restrukturalizace předpokládá rozdělení aktiv banky Parex do nově založené banky s názvem AS Citadele banka (dále jen „banka Citadele“), tzv. „dobré banky“ (good bank), která se zaměří na tradiční bankovní operace, a tzv. „špatné banky“ (bad bank) (banka Parex), […] (12).
(27)
K obnovení dlouhodobé životaschopnosti budou z hlavní banky vyčleněna nesouvisející a nevýkonná aktiva. Navrhovaná restrukturalizace vychází ze scénáře předpokládajícího vyčlenění „dobrých“ aktiv, který je založen na zřízení banky s odolnou kapitálovou základnou pod dohledem lotyšského regulačního orgánu, která se zaměřuje na Pobaltí. Všechna hlavní aktiva a některá nesouvisející aktiva (zejména splácené úvěry v SNS) jsou z banky Parex převedeny do nově založené banky. Ostatní nesouvisející a nevýkonná aktiva (úvěry, cenné papíry a nemovitosti převzaté do vlastnictví) zůstanou v bance Parex, […].
(28)
V tabulce 1 je znázorněna struktura banky Citadele a banky Parex po rozdělení.
Tabulka 1
Struktura akcionářů po rozdělení
(29)
Lotyšsko již podniklo první kroky k provedení scénáře zahrnujícího vyčlenění „dobrých“ aktiv. Nová banka, banka Citadele, byla zaregistrována dne 30. června 2010 a většina aktiv byla převedena dne 1. srpna 2010 (13). Úplné provozní oddělení banky Citadele a banky Parex by mělo být dokončeno do 12 měsíců od převodu.
(30)
Z banky Parex budou do banky Citadele převedena tato aktiva a závazky:
-
splácené úvěry v Pobaltí ([od 300 do 800] milionů LVL);
-
splácené úvěry v SNS ([od 50 do 350] milionů LVL);
-
pobočky ve Švédsku a Německu;
-
vklady spojené se správou majetku.
(31)
Bance Parex zůstanou tato aktiva a závazky:
-
nesplácené úvěry v Pobaltí ([od 200 do 800] milionů LVL) (14);
-
úvěry poskytnuté původním akcionářům ([…] milionů LVL);
-
leasingové dceřiné společnosti v SNS;
-
nesplácené úvěry v SNS ([od 50 do 350] milionů LVL).
(32)
V tabulce 2 jsou uvedena aktiva, která jsou převedena do banky Citadele, a aktiva ponechaná v bance Parex, jakož i snížení bilanční sumy na úroveň v období před krizí, jak se odhadovalo v konečném plánu restrukturalizace, který byl pozměněn dne 27. srpna 2010:
Tabulka 2
Rozdělení aktiv mezi banku Citadele a banku Parex
(v tisících LVL)
Banka Parex - 2008
Banka Parex - 2009
Banka Citadele 31.7.2010 (15)
Banka Parex
Banka Parex po rozdělení (16)
Aktiva
Hotovost a vklady u centrálních bank
79 154
136 769
131 693
119 783
30 876
Zůstatky splatné od úvěrových institucí
228 752
189 321
227 741
245 069
5 583
Úvěry
1 744 871
1 429 466
1 355 831
748 457
627 471
Cenné papíry
941 293
405 800
356 439
224 735
130 936
Investice do dceřiných společností
51 442
72 725
81 691
5 530
51 962
Ostatní aktiva
323 797
220 097
75 584
45 604
52 747
Aktiva celkem
3 369 309
2 484 501
2 228 978
1 389 179
899 576
Závazky a vlastní kapitál
Lotyšská centrální banka
587 183
140 449
-
-
-
Úvěrové instituce
129 584
50 865
27 295
41 571
51 703
Syndikát
544 673
381 271
163 402
-
163 402
Ministerstvo financí
676 398
622 048
692 454
131 000
458 454
Vklady zákazníků
1 225 488
911 318
1 006 202
928 686
75 314
Eurobond
88 712
87 489
113 136
109 244
-
Podřízený úvěr (zděděný z minulosti)
52 848
52 857
52 863
-
52 878
Podřízený úvěr (stát)
-
37 338
37 338
50 270
-
Podřízený úvěr (EBRD)
-
12 932
12 932
Ostatní závazky
35 556
31 458
34 754
30 280
21 522
Závazky celkem
3 340 442
2 328 025
2 140 376
1 291 051
823 274
Vlastní kapitál
28 867
156 476
88 602
98 127 (17)
76 302
Celkem
3 369 309
2 484 501
2 228 978
1 389 179
899 576
Poměr rozdělení, včetně převodu investic do litevské dceřiné společnosti, do společnosti AP Anlage & Privatbank AG a vkladů v německé pobočce (18)
64 %
36 %
Z hlediska banky Parex - 2008
44 %
(33)
Strategie banky Citadele k zajištění dlouhodobé životaschopnosti je založena na vybudování silných činností v Pobaltí a zaměření se na Lotyšsko v rámci tří hlavních obchodních segmentů: korporátní zákazníci, drobní zákazníci a činnost v oblasti správy majetku (19). Správa majetku však zůstane jako hlavní činnost banky Citadele pouze v případě prodeje banky do […]. Nebude-li prodeje dosaženo, bude do téhož dne činnost v oblasti správy majetku odprodána zvlášť.
(34)
Banka Citadele se nebude podílet na úvěrové činnosti v SNS, a portfolio splácených úvěrů v SNS se proto považuje za vedlejší. V tomto segmentu nebudou poskytovány žádné nové úvěry a stávající portfolio bude prodáno do […].
(35)
Přítomnost banky Parex v Litvě a Estonsku je významně omezenější než v Lotyšsku. Banka Citadele rovněž plánuje, že v budoucnu zachová omezenou přítomnost na těchto trzích.
(36)
Pokud jde o dvě pobočky přijímající vklady ve Švédsku a Německu převedené na banku Citadele, Lotyšsko objasnilo, že v důsledku masivního vybírání vkladů z banky došlo k vyčerpání značného podílu finančních prostředků banky v Pobaltí. Ve stávající makroekonomické situaci v Lotyšsku je obtížné přilákat vnější financování. Celkové vklady rezidentů pobaltských států jsou podstatně nižší než jejich úvěrové portfolio, zatímco hlavní konkurenti banky Parex dostávají finanční prostředky od svých mateřských společností usazených v jiných zemích (především ve Švédsku). Banka Citadele musí proto zachovat určitou finanční základnu v zahraničí (ve Švédsku a v Německu).
(37)
Banka Citadele hodlá odstranit problémy, které banku Parex donutily požádat o státní podporu, a obnovit dlouhodobou životaschopnost prostřednictvím následujících hlavních opatření.
(38)
Změna stylu řízení a správy a řízení společnosti: Před znárodněním se rozhodovací procesy v bance Parex soustředily u hlavních vlastníků. Banka Citadele bude dbát na lepší správu a řízení společnosti, jak bylo nedávno schváleno. Banka zavede soubor postupů správní rady a dozorčí rady, jejichž cílem je zajistit vysoké standardy správy a řízení společnosti. K hlavním zásadám správy a řízení banky Citadele patří důsledné oddělení vlastnictví a řízení; zajištění práv akcionářů; zveřejňování a transparentnost; odpovědnost a struktura správní rady a prosazování etického a odpovědného rozhodování.
(39)
Lepší řízení rizik: Vedení banky Parex u všech hlavních kategorií rizik (tržní, úvěrová a provozní rizika) revidovalo a posílilo řízení rizik a kontroly v rámci banky na úrovni podniku i na provozní úrovni. Významně budou upraveny zejména kontroly úvěrových rizik v bance Citadele s cílem změnit předchozí přístup banky Parex, a to z poskytování úvěrů na základě zajištění s nejistým oceněním na posouzení schopnosti dlužníka splácet úvěr, které je založeno na peněžním toku. Základním prvkem procesu řízení banky Citadele je řízení rizik. Řízení rizik v rámci banky Citadele kontroluje nezávislý útvar. Dozorčí rada banky Citadele se mimoto podílí na dohledu na řízení rizik a jednoho za svých členů určila jako člena odpovědného za dohled na řízení rizik, interní audit a funkci zajišťování shody. Pro dozorčí radu jsou vyhotovovány měsíční zprávy o rizicích, které zahrnují aktuální informace o úvěrových rizicích a zajišťování shody v bance.
(40)
Nižší bilanční suma zaměřená na hlavní segmenty: Hlavní činnost banky Citadele bude vykonávána v Pobaltí a vedení se zaměří na to, aby byla banka Citadele v tomto regionu opět zisková. Na banku Citadele bude převedeno nesouvisející portfolio splácených úvěrů v SNS, bude však prodáno do […]. Po přeorientování na hlavní činnosti a po významném snížení aktivní bilanční sumy bude banka Citadele opět zisková udržitelným způsobem.
(41)
Stabilizace likvidní pozice: Strategií banky Citadele je rozvoj udržitelného modelu financování s nízkým rizikem, a to menším spoléháním se na velké komerční financování, prodloužením doby splatnosti a diverzifikací zdrojů financování prostřednictvím vyššího podílu dlouhodobějších vkladů zákazníků na finanční základně banky Citadele. Na vklady v bance Citadele se nevztahují omezení týkající se výběru vkladů, které uložil lotyšský regulační orgán.
(42)
Návrat k ziskovosti v hlavním segmentu do roku 2011: Banka Citadele hodlá snížit správní a osobní náklady a rovněž jiné administrativní náklady. Správní náklady banky Parex se v roce 2009 již snížily o 39 %, tj. 32 milionů LVL. Předpokládá se, že se poměr mezi náklady a příjmy banky Citadele dále sníží a v roce 2014 bude činit [od 35 do 55] %. Tohoto poklesu bude dosaženo prostřednictvím […] snížení osobních nákladů a rovněž přezkumem jednotlivých postupů v rámci banky Citadele. K snížení provozních nákladů a zajištění finanční stability bude banka Citadele pokračovat v opatřeních, která již zahájila banka Parex a jež mají přeměnit strukturu nákladů optimalizací sítě poboček, […] a prostřednictvím jiných opatření k úspoře nákladů. Snížení nákladů bude doplněno různými iniciativami k zvýšení příjmů a zaměřením se na řízení kvality aktiv k zvýšení návratnosti vlastního kapitálu (dále jen „ROE“).
(43)
Podle výhledů obsažených v konečném plánu restrukturalizace se v rámci základního scénáře banka Citadele podle očekávání vrátí k ziskovosti již v roce 2011 a bude své výsledky trvale zlepšovat až do roku 2015. V roce 2014 dosáhne banka Citadele ROE ve výši [od 18 do 28] %. Tabulka 3 ukazuje hlavní ukazatele finančních výsledků banky Citadele pro roky 2010-2014. Dopady restrukturalizačních opatření, která provádí vedení banky, jsou patrné v hlavních poměrech v roce 2014 s poměrem mezi náklady a příjmy ve výši [od 35 do 55] % a ROE ve výši [od 18 do 28] %. V roce 2015 bude vytvořena pevnější struktura kapitálu s poměrem vlastního kapitálu k celkovým aktivům ve výši [od 8 do 14] %.
Tabulka 3
Hlavní ukazatele finančních výsledků banky Citadele v případě základního scénáře pro roky 2010-2014
Srpen-prosinec 2010
2011
2012
2013
2014
Analýza nákladů
Provozní výdaje/celkové příjmy
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[35-55] %
Znehodnocená aktiva/čisté úvěry
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[1-3] %
Ziskovost
Čistý zisk (ztráta) v milionech LVL
[ztráta]
[zisk]
[zisk]
[zisk]
[zisk]
ROE
[-] %
[…] %
[…] %
[…] %
[18-28] %
Rozvaha
Aktiva celkem (v milionech LVL)
(…)
(…)
(…)
(…)
[1,400-1,650]
Vklady/celková aktiva
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
Úvěry/vklady zákazníků
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[50-80] %
Vlastní kapitál/celková aktiva
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[9-13] %
Poměr kapitálové přiměřenosti
[10-14] %
[11-15] %
[12-16] %
[14-19] %
[16-20] %
(44)
Podle pesimistického scénáře má být banka Citadele opět zisková v roce 2013 a v roce 2014 má své výsledky dále zlepšit. V roce 2014 dosáhne banka ROE [ 0] % (20). Plán prokazuje, že podle pesimistického scénáře bude poměr kapitálové přiměřenosti u banky Citadele i u celé konsolidované skupiny značně nad minimálními kapitálovými požadavky stanovenými v právních předpisech. Tabulka 4 ukazuje hlavní ukazatele finančních výsledků banky Citadele pro roky 2010-2014 v případě pesimistického scénáře.
Tabulka 4
Hlavní ukazatele finančních výsledků banky Citadele v případě pesimistického scénáře pro roky 2010-2014
Srpen-prosinec 2010
2011
2012
2013
2014
Analýza nákladů
Provozní výdaje/celkové příjmy
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[45-60] %
Ziskovost
Čistý zisk (ztráta) v milionech LVL
[ztráta]
[ztráta]
[ztráta]
[zisk]
[zisk]
ROE
-
[…] %
[ 0] %
Rozvaha
Úvěry/vklady zákazníků
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[40-60] %
Poměr kapitálové přiměřenosti
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
(45)
Podle výsledků zátěžového testu, který u banky Citadele (viz tabulka 5) provedla Lotyšská centrální banka, nebude do konce roku 2015 k splnění minimálních kapitálových požadavků zapotřebí dodatečný kapitál a poměr kapitálové přiměřenosti dosáhne [ 8 %].
Tabulka 5
Výsledky zátěžového testu u banky Citadele
Nová banka
Základní scénář
Potřebné dodatečné opravné položky, v milionech LVL
Potřebný dodatečný kapitál, v milionech LVL
Poměr kapitálové přiměřenosti, v %
2010
(…)
(…)
(…)
2011
(…)
(…)
(…)
2012
(…)
(…)
(…)
2013
(…)
(…)
(…)
2014
(…)
(…)
(…)
(46)
Po rozdělení bude banka Parex (včetně svých dceřiných společností) v […]. Banka odprodá a zlikviduje veškerá svá aktiva v období 2010-2017. Hlavním úkolem banky Parex bude získat zpět maximální částku z aktiv, jež jí byla přidělena po dobu její existence, která za účelem odhadů činí osm let. Banka Parex zamezí tudíž nutnosti nuceného prodeje portfolia nebo realizace zajištění pod časovým tlakem. Banka Parex se soustředí na vyřešení nesplácených úvěrů společně s nemovitostmi, které již byly převzaty do vlastnictví. Hlavní činností banky Parex bude proto provedení postupů zpětného získání aktiv a poté správa a odprodej těchto aktiv pokud možno co nejdříve a za přiměřených podmínek.
(47)
Po rozdělení se nebude banka Parex ani její dceřiné společnosti podílet na nových ekonomických činnostech, nebudou-li tyto nezbytné pro plnění jejího hlavního úkolu, kterým je správa převedených aktiv a jejich prodej. Banka Parex zejména ukončí poskytování nových úvěrů. Za účelem správy (prodeje) však může určitá aktiva vyčlenit do zvláštních dceřiných společností.
(48)
Pokud jde o financování leasingových společností v SNS, banka Parex se pokusí tyto podniky prodat. Jak bylo uvedeno výše, nebudou poskytovány žádné nové úvěry, včetně leasingu, a nebudou-li nalezeni kupci, mají být stávající leasingová portfolia podle očekávání zcela zlikvidována do […]. Významnou část leasingových portfolií tvoří […].
(49)
Podle očekávání mají tato opatření společně vést k zvýšení likvidity banky Parex, načež banka začne vracet státní vklady. Podle finančních výhledů však stát nezíská zpět kapitál investovaný do banky.
(50)
Plán restrukturalizace předpokládá, že banka Parex bude dodržovat kapitálové požadavky pouze do […].
(51)
Banka Parex zažila trvalé masivní vybírání vkladů. V důsledku toho je základna vkladů v současnosti podstatně nižší než před krizí. Kvůli nedostatku finančních prostředků jsou významně omezeny rovněž úvěrové činnosti. Lotyšské orgány se zavázaly, že omezí úvěrové činnosti banky Citadele a její činnost v oblasti přijímání vkladů v příslušných zeměpisných segmentech (viz oddíl 2.5). Omezené úvěrové činnosti a činnost v oblasti přijímání vkladů neumožní vyšší růst než [od 9 do 13] % ročně oproti již nyní omezené přítomnosti na trhu.
(52)
Plán restrukturalizace předpokládá omezení obchodních činností banky Citadele v porovnání s bankou Parex v období před krizí. Tohoto omezení bude částečně dosaženo odprodejem určitých aktiv (splácené úvěry v SNS a činnost v oblasti správy majetku, bude-li prodána odděleně od banky Citadele). Lotyšsko se mimoto zavázalo, že banku Citadele do 31. prosince 2014 zprivatizuje.
(53)
V důsledku znárodnění byli bývalí většinoví akcionáři banky Parex zrušeni (viz (13). bod odůvodnění). Kvůli následné rekapitalizaci banky Parex ze strany státu a EBRD došlo k oslabení postavení menšinových akcionářů (z předchozích 15,2 % na 3,7 % ke dni 7. července 2010).
2.4 OPATŘENÍ PODPORY NA RESTRUKTURALIZACI
(54)
V konečném plánu restrukturalizace je uvedeno, že stávající podpora na záchranu bude prodloužena na celé období restrukturalizace a rozdělena mezi nově založenou banku, banku Citadele, a banku Parex. Kromě již poskytnuté podpory se plánuje určitá další státní podpora.
(55)
Plánovaná podpora likvidity ve formě státních vkladů do banky Citadele i do banky Parex nepřesáhne částku ve výši 1,5 miliardy LVL, která byla schválena jako maximální podpora na záchranu ve formě podpory likvidity poskytnuté bance Parex před rozdělením (21). Podle základního scénáře a pesimistického scénáře by státní vklady do banky Citadele měly být splaceny do roku 2012. Podle optimistického scénáře by měly být státní vklady splaceny v plné výši do roku 2011. Podle základního a pesimistického scénáře nebudou státní vklady do banky Parex na konci období restrukturalizace splaceny. Nesplacené částky jsou v rozmezí od [0-100] milionů LVL (základní scénář) do [100-200] milionů LVL (pesimistický scénář). V případě prodeje příjemců podpory nebo jejich aktiv může ke splacení dojít dříve. Nesplacené zůstatky v případě jednotlivých scénářů jsou uvedeny v tabulce 6.
Tabulka 6
Státní opatření na podporu likvidity (nesplacené zůstatky na konci roku)
Banka Citadele
v milionech LVL
1.8.10
31.12.10
31.12.11
31.12.12
31.12.13
31.12.14
Základní scénář
131
143
36
0
-
-
Optimistický scénář
131
143
-
-
-
-
Pesimistický scénář
131
143
36
0
-
-
Banka Parex
v milionech LVL
1.8.10
31.12.10
31.12.11
31.12.12
31.12.13
31.12.14
31.12.15
31.12.16
31.12.17
Základní scénář
[400-550]
[400-550]
[400-550]
[250-400]
[250-400]
[150-400]
[150-400]
[100-250]
[0-100]
Optimistický scénář
[400-550]
[400-550]
[400-550]
[250-400]
[250-400]
[150-400]
[150-400]
[100-250]
0
Pesimistický scénář
[400-550]
[400-550]
[400-550]
[250-400]
[250-400]
[150-400]
[150-400]
[100-250]
[100-200]
(56)
Protiplnění za likviditu bylo ve druhém rozhodnutí o podpoře na záchranu stanoveno na základě doporučení Evropské centrální banky ze dne 20. října 2008 pro státní záruky za bankovní dluhy. Podle plánu restrukturalizace bude cena pro banku Citadele i pro banku Parex stanovena jako náklady na státní financování (22) s připočtením přirážky ve výši 50 základních bodů. Pro banku Citadele bude mimoto zaveden motivační poplatek - od dubna 2011 se bude poplatek každé čtvrtletí zvyšovat až o 15 základních bodů jako pobídka pro banku, aby zajistila své refinancování na trzích.
(57)
Odhadované náklady na státní podporu likvidity v porovnání s náklady na vklady zákazníků v bance Citadele jsou uvedeny v tabulce 7.
Tabulka 7
Náklady na státní vklady v bance Citadele v porovnání s náklady na vklady zákazníků
V %
2010
2011
2012
2013
Náklady na podporu likvidity
9,6
5,4
6,5
7,9
Náklady na vklady zákazníků
(…)
(…)
(…)
(…)
(58)
Po rozdělení zůstanou stávající záruky pro poskytovatele syndikovaných úvěrů banky Parex, které byly schváleny v prvním a druhém rozhodnutí o podpoře na záchranu, spolu se syndikovanými úvěry v bance Parex. Plán restrukturalizace předpokládá, že budou ukončeny do 31. prosince 2011, aniž by se od vlády požadovalo proplacení záruky.
(59)
V březnu 2010 podepsala banka Parex s Evropskou investiční bankou (dále jen „EIB“) dohodu o poskytnutí úvěrové linky až do výše 100 milionů EUR, jež má být použita k poskytování finančních prostředků malým a středním podnikům. Úvěrová linka má být převedena na banku Citadele. EIB za toto financování požaduje státní záruku po dobu, kdy banka Citadele nedosahuje stupně investice.
(60)
Banka Citadele může s ohledem na nesplacené eurobondy s lhůtou splatnosti v květnu 2011 rovněž potřebovat další státní záruky nebo likviditu až do výše 88 milionů LVL (126 milionů EUR).
(61)
Stanovení ceny za státní záruky je stejné, jak bylo schváleno v druhém rozhodnutí o podpoře na záchranu (23). Pokud jde o stanovení ceny případných dalších státních záruk obsažených v plánu restrukturalizace, tato cena bude vztažena k stávající státní záruce (1,048 %) s připočtením zvyšující se přirážky ve výši 12,5 základního bodu, která bude zavedena a která se na konci každého čtvrtletí zvýší o 12,5 základního bodu.
(62)
Plán restrukturalizace předpokládá, že vlastní kapitál (kapitál „třídy 1“), který již byl vložen do banky Parex, zůstane během období záchrany v bance Parex.
(63)
Podle plánu restrukturalizace se od státu nebude požadovat žádný další kapitál kromě:
a.
kapitalizace ve výši 103 milionů LVL formou přeměny státních vkladů na vlastní kapitál v bance Citadele v době rozdělení. Protiplnění za tento kapitál by mělo být dosaženo prodejem banky Citadele, který se Lotyšsko zavázalo provést do konce roku 2014;
b.
a kapitalizace formou přeměny některých státních vkladů a úroků z těchto vkladů v bance Parex v letech 2010-2013 až do maximální výše 210,7 milionu LVL podle základního scénáře a 218,7 milionu LVL podle pesimistického scénáře. Banka Parex má podle předpokladů platit ze státních vkladů, které byly po rozdělení kapitalizovány, úrok ve výši […] % ročně, a to až do 31. prosince 2013. Od roku 2014 budou kapitalizované státní vklady účtovány ve výkazu zisků a ztrát se sazbou ve výši […] %.
(64)
Příslušné částky kapitálu „třídy 1“, které má stát poskytnout bance Parex podle jednotlivých scénářů, jsou uvedeny v tabulkách 8 a 9.
Tabulka 8
Odhadovaná kapitalizace státních vkladů v bance Parex
v milionech LVL
31.7.10
31.12.10
31.12.11
31.12.12
31.12.13
31.12.14
31.12.15
31.12.16
31.12.17
Základní scénář
-
-
[10-30]
[30-60]
[0-20]
-
-
-
-
Optimistický scénář
-
-
[10-30]
[30-60]
[0-20]
-
-
-
-
Pesimistický scénář
-
-
[10-30]
[30-60]
[0-20]
-
-
-
-
Tabulka 9
Odložené/kapitalizované úroky ministerstva financí v bance Parex
v milionech LVL
31.7.10
31.12.10
31.12.11
31.12.12
31.12.13
31.12.14
31.12.15
31.12.16
31.12.17
Základní scénář
-
[0-10]
[20-40]
[20-40]
[20-40]
-
-
-
-
Optimistický scénář
-
[0-10]
[20-40]
[20-40]
[20-40]
-
-
-
-
Pesimistický scénář
-
[0-10]
[20-40]
[20-40]
[20-40]
-
-
-
-
(65)
Lotyšsko se zavázalo, že maximální celková částka kapitálu, která bude poskytnuta bance Parex, nesmí překročit 218,7 milionu LVL a že od konce […] neposkytne bance Parex přímo či nepřímo žádný další kapitál v jakékoli formě.
(66)
Předpokládané splacení jistiny státních vkladů a úroků bankou Parex je uvedeno v tabulce 10.
Tabulka 10
Předpokládané splacení jistiny státních vkladů a úroků bankou Parex
v milionech LVL
Základní scénář
Pesimistický scénář
Splacení jistiny státního vkladu
(…)
(…)
Splacení úroků ze státního vkladu
(…)
(…)
Celkem
(…)
(…)
(67)
Podpora na záchranu ve formě podřízeného úvěru (kapitál „třídy 2“) bude převedena na banku Citadele. Protiplnění bylo ve druhém a třetím rozhodnutí o podpoře na záchranu (24) stanoveno na základě doporučení Evropské centrální banky ze dne 20. listopadu 2008 pro stanovení ceny rekapitalizačních nástrojů. Od prosince 2009 činila pevná úroková sazba u podřízeného úvěru […] %, od února 2010 se zvýšila na […] %.
(68)
Při rozdělení nebo posléze stát neposkytl ani neposkytne bance Parex žádný kapitál „třídy 2“.
(69)
Jak je popsáno v (27).-(32). bodě odůvodnění, určitá aktiva budou převedena z banky Parex do banky Citadele, která bude pokračovat v některých činnostech banky Parex, zatímco nesouvisející a nevýkonná aktiva zůstanou v bance Parex. Pokud jde o hodnotu aktiv, která zůstanou v bance Parex, konzervativní ocenění podle pesimistického scénáře dospělo ke ztrátám státu ve výši [200-400] milionů LVL a podle základního scénáře ve výši [50-300] milionů LVL. Ztráty budou podle pesimistického scénáře odpovídat přibližně [20-50] % účetní hodnoty aktiv (814 milionů LVL) a v případě základního scénáře přibližně […] %. Pokud by se vzaly v úvahu údaje o rezervách, bylo by snížení nominální hodnoty aktiv ještě větší.
(70)
Příslušné odhady nesplacených závazků a ztraceného státního kapitálu po likvidaci aktiv v bance Parex jsou uvedeny v tabulce 11.
Tabulka 11
Nesplacené závazky a ztracený státní kapitál po likvidaci aktiv v bance Parex
v milionech LVL
Základní scénář
Nesplacený státní vklad
[0-100]
Rekapitalizace ze strany státu
(…)
Celkem
[50-300]
Pesimistický scénář
Nesplacený státní vklad
[100-200]
Rekapitalizace ze strany státu
(…)
Celkem
[200-400]
2.5 ZÁVAZKY LOTYŠSKA
(71)
Aby mohla Komise považovat podporu na restrukturalizaci pro banku Citadele a banku Parex za slučitelnou s vnitřním trhem, předložilo Lotyšsko dne 3. září 2010„závazky pro Evropskou komisi“, dokument, který podepsalo Lotyšsko, banka Citadele a banka Parex a který obsahuje závazky, jež mají zajistit úplné provedení plánu restrukturalizace a omezení narušení hospodářské soutěže vyplývající z podpory na restrukturalizaci (dále jen „závazky“). Níže jsou popsány hlavní závazky.
2.5.1 ZÁVAZKY TÝKAJÍCÍ SE BANKY CITADELE
(72)
Závazek týkající se odprodeje úvěrů v SNS. Banka Citadele odprodá úvěry v SNS nebo zařídí jejich odprodej do […], a to kupujícímu a za prodejních podmínek schválených Komisí. Za účelem odprodeje nalezne banka Citadele kupujícího a uzavře s ním závaznou konečnou smlouvu o prodeji a koupi týkající se prodeje úvěrů v SNS nejpozději do […]. Pokud banka Citadele neuzavře tuto smlouvu do stanoveného dne, udělí správci převodu výhradní pověření k prodeji úvěrů v SNS do […].
(73)
Závazek týkající se odprodeje činnosti v oblasti správy majetku. Činnost v oblasti správy majetku bude jako fungující podnik odprodána do […], a to kupujícímu a za prodejních podmínek schválených Komisí. Za tímto účelem musí nejpozději do […]:
a)
Lotyšsko nalézt kupujícího a uzavřít s ním závaznou konečnou smlouvu o prodeji a koupi týkající se prodeje 100 % jeho podílů v bance Citadele, včetně činnosti v oblasti správy majetku, nebo
b)
banka Citadele nalézt kupujícího a uzavřít s ním závaznou konečnou smlouvu o prodeji a koupi týkající se prodeje činnosti v oblasti správy majetku odděleně od zbytku banky Citadele.
Nebude-li činnost v oblasti správy majetku odprodána (a to spolu s bankou Citadele, či zvlášť) do […], udělí banka Citadele správci převodu výhradní pověření k prodeji činnosti v oblasti správy majetku odděleně od zbytku banky Citadele do […].
(74)
Zachování životaschopnosti, prodejnosti a konkurenceschopnosti. Až do dokončení prodeje činnosti v oblasti správy majetku zachovává banka Citadele hospodářskou životaschopnost, prodejnost a konkurenceschopnost činnosti v oblasti správy majetku v souladu s osvědčenými obchodními postupy a pokud možno omezí co nejvíce riziko snížení schopnosti soutěžit.
(75)
Povinnost týkající se oddělení majetku. Až do dokončení prodeje činnosti v oblasti správy majetku vede banka Citadele činnost v oblasti správy majetku odděleně od činností, které si ponechává, a zajistí, aby se klíčoví zaměstnanci v oblasti správy majetku nepodíleli na jakékoli jiné ponechané činnosti a naopak. Banka Citadele jmenuje správce odděleného majetku, který odpovídá za kontrolu řízení činnosti v oblasti správy majetku pod dohledem kontrolního správce. Správce odděleného majetku řídí činnost v oblasti správy majetku nezávisle a v jejím nejlepším zájmu, aby byla zajištěna trvající hospodářská životaschopnost, prodejnost a konkurenceschopnost a nezávislost na činnostech, které si banka Citadele ponechává.
(76)
Závazek týkající se prodeje banky Citadele. Lotyšsko odprodá banku Citadele nebo zařídí její odprodej do 31. prosince 2015, a to kupujícímu a za prodejních podmínek schválených Komisí. Za účelem odprodeje nalezne Lotyšsko kupujícího a uzavře s ním závaznou konečnou smlouvu o prodeji a koupi týkající se prodeje banky Citadele nejpozději do 31. prosince 2014. Za účelem provedení tohoto závazku musí Lotyšsko prodat veškeré akcie, které v bance Citadele drží přímo či nepřímo (včetně prostřednictvím veřejných podniků). Pokud Lotyšsko neuzavře tuto smlouvu do 31. prosince 2014, udělí Lotyšsko správci převodu výhradní pověření k prodeji banky Citadele do 31. prosince 2015.
(77)
Omezení týkající se nových úvěrů a vkladů v pobaltských zemích. Banka Citadele a její přidružené podniky omezí v Lotyšsku, Litvě a Estonsku:
a)
hrubé nové úvěry, pokud jde o objem a podíly na úvěrovém trhu, s ohledem na celkové úvěrové portfolio banky Citadele a AB „Citadele“ banka (25) a
b)
zůstatky vkladů z hlediska objemu i podílu na trhu
na maximální povolené částky uvedené v tabulkách 12-17.
Lotyšský trh
Tabulka 12
Limity úvěrů v Lotyšsku
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Hrubé nové úvěry v hlavních segmentech (v milionech LVL)
[28-40]
[115-165]
[120-175]
[130-190]
[145-210]
[160-230]
Podíl úvěrů v hlavních segmentech na trhu (bez úvěrů v SNS), pokud jde o podíl úvěrového portfolia na celkových úvěrech v Lotyšsku (v %)
[ 5] %
[ 6] %
[ 6] %
[ 6] %
[ 7] %
[ 7] %
Hrubé nové úvěry v segmentu správy soukromého kapitálu (26) (v milionech LVL)
[0-4]
[9-13]
[9,5-14]
[10-15]
[11-17]
[12,5-18]
Tabulka 13
Limity zůstatků vkladů v Lotyšsku
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Zůstatek vkladů v hlavních segmentech (bez vkladů v oblasti správy soukromého kapitálu) (v milionech LVL)
[550-790]
[600-860]
[660-950]
[720-1045]
[795-1150]
[875-1260]
Podíl vkladů v hlavních segmentech na trhu (v %)
[ 7] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
Zůstatek vkladů v oblasti správy soukromého kapitálu (v milionech LVL)
[340-490]
[405-585]
[375-540]
[410-590]
[440-630]
[475-685]
Podíly vkladů v oblasti správy soukromého kapitálu na trhu (v %)
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
Litevský trh
Tabulka 14
Limity úvěrů v Litvě
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Hrubé nové úvěry (v milionech LVL)
[19-27]
[36,5-53]
[40-58]
[44-63]
[48-70]
[53-76]
Podíl na trhu, pokud jde o podíl úvěrového portfolia k celkovým úvěrům v Litvě (v %)
[ 2,5] %
[ 2,5] %
[ 2,5] %
[ 3] %
[ 3] %
[ 3] %
Tabulka 15
Limity celkových zůstatků vkladů v Litvě
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Celkový zůstatek vkladů (v milionech LVL)
[115-170]
[130-185]
[140-205]
[155-225]
[170-245]
[190-270]
Podíl na trhu (v %)
[ 3] %
[ 3] %
[ 3] %
[ 4] %
[ 4] %
[ 4] %
Estonský trh
Tabulka 16
Limity úvěrů v Estonsku
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Hrubé nové úvěry (v milionech LVL)
[3,2-4,6]
[7-10]
[7,6-11]
[8-12]
[9-13]
[10-14]
Podíl na trhu, pokud jde o podíl úvěrového portfolia na celkových úvěrech v Estonsku (v %)
[ 1,5] %
[ 1,5] %
[ 1,5] %
[ 1,5] %
[ 1,5] %
[ 1,5] %
Tabulka 17
Limity celkových zůstatků vkladů v Estonsku
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Celkový zůstatek vkladů
[85-125]
[95-135]
[105-150]
[115-165]
[125-180]
[135-195]
Podíl na trhu (v %)
[ 1] %
[ 1,5] %
[ 2,5] %
[ 2,5] %
[ 2,5] %
[ 2,5] %
(78)
Limity vkladů u německé a švédské pobočky. Banka Citadele omezí zůstatky vkladů v německé a švédské pobočce z hlediska objemu i příslušných podílů na trhu na maximální povolené částky, které jsou uvedeny v tabulkách 18 a 19.
Tabulka 18
Limity celkových zůstatků vkladů v německé pobočce
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Celkový zůstatek vkladů (v milionech LVL)
[47-69]
[50-75]
[60-85]
[65-90]
[70-100]
[80-110]
Podíl na trhu (v %)
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
Tabulka 19
Limity celkových zůstatků vkladů ve švédské pobočce
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Celkový zůstatek vkladů (v milionech LVL)
[35-50]
[40-55]
[40-60]
[45-70]
[50-75]
[55-80]
Podíl na trhu (v %)
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
(79)
Nezvyšování počtu poboček: Banka Citadele nezvýší celkový počet poboček. To však bance Citadele nebrání v přemístění některých jejích poboček.
(80)
Závazky uvedené v (77).-(79). bodě odůvodnění platí do úplného splacení státní podpory ve formě opatření na podporu likvidity, která Lotyšsko provedlo ve prospěch banky Citadele, a dokončení prodeje banky Citadele, přinejmenším však do […]. Bude-li činnost v oblasti správy majetku prodána odděleně od zbytku banky Citadele, po dokončení samostatného prodeje činnosti v oblasti správy majetku přestanou limity týkající se úvěrů a vkladů v oblasti správy soukromého kapitálu (součást činnosti v oblasti správy majetku) uvedené v (77). bodě odůvodnění platit.
(81)
Protiplnění za opatření na záchranu aktiv: Banka Citadele poskytne Lotyšsku protiplnění za záchranu aktiv až do výše odhadovaných ztrát Lotyšska podle pesimistického scénáře, což je součet opatření na podporu likvidity provedených Lotyšskem, která nebudou pravděpodobně na konci realizace aktiv splacena ([100-200] milionů LVL), a odhadovaného celkového kapitálu, který bude bance Parex poskytnut ode dne převodu ([…] milionů LVL). Protiplnění má podobu nákladů ve výkazu zisků a ztrát, tj. před stanovením ročního čistého příjmu. Toto protiplnění by mělo být uhrazeno každý rok, během něhož není poměr kapitálové přiměřenosti banky Citadele na samostatném základě nižší než 12 % a poměr kapitálové přiměřenosti na úrovni skupiny není nižší než 8 %, pokud příslušná částka nevede k vykázání ztráty banky Citadele v příslušném roce. Tento závazek platí až do dokončení prodeje banky Citadele.
(82)
Zákaz nabývat podniky. Až do úplného splacení podpory na restrukturalizaci ve formě opatření na podporu likvidity, která Lotyšsko provedlo ve prospěch banky Citadele, a dokončení prodeje banky Citadele se banka Citadele zdrží nabývání finančních i nefinančních institucí.
(83)
Žádné nové úvěry v SNS. Až do dokončení prodeje úvěrů v SNS neposkytne banka Citadele žádné nové úvěry zákazníkům ze zemí SNS ani zákazníkům, jejichž koneční příjemci pocházejí ze zemí SNS. Banka Citadele a její přidružené podniky mohou vyplatit finanční prostředky pouze v případě, byla-li oficiální úvěrová smlouva podepsána před datem převodu. Banka Citadele ukončí poskytování dalších zálohových plateb na základě stávajících úvěrů vyjma případů, kdy je to nezbytné k zachování či zvýšení pravděpodobnosti, že bance Citadele nebo jejím přidruženým podnikům budou uhrazeny nesplacené úvěry. Tyto zálohové platby jsou mimoto omezeny na nejvýše 2 % úvěrového portfolia v předchozím roce.
2.5.2 ZÁVAZKY TÝKAJÍCÍ SE BANKY PAREX
(84)
Žádné nové činnosti. Banka Parex a její přidružené podniky se nepodílejí na žádných nových činnostech, které nejsou nezbytné k plnění jejího hlavního úkolu, kterým je správa aktiv a posléze jejich prodej.
(85)
Banka Parex a její přidružené podniky ukončí:
a)
poskytování nových úvěrů korporátním nebo soukromým zákazníkům, včetně leasingových úvěrů. Banka Parex a její přidružené podniky mohou vyplatit finanční prostředky pouze v případě, byla-li oficiální úvěrová smlouva podepsána před datem převodu nebo pokud neexistují žádné nové finanční prostředky a úvěr je poskytnut na restrukturalizaci dluhu souvisejícího s aktivy pro restrukturalizaci. Banka Parex bude moci poskytovat svým přidruženým podnikům nové úvěry za účelem správy zajištění, která byla převzata do vlastnictví;
b)
poskytování dalších zálohových plateb na základě stávajících úvěrů vyjma případů, kdy je to nezbytné k zachování nebo zvýšení pravděpodobnosti, že bance Parex nebo jejím přidruženým podnikům budou uhrazeny nesplacené úvěry, a je-li další zálohová platba nutná k financování oprav a úprav, které jsou nezbytné k zajištění strukturální celistvosti zajištěného majetku. Tyto zálohové platby jsou mimoto omezeny na nejvýše 5 % úvěrového portfolia v předchozím roce;
c)
přijímání nových vkladů od veřejnosti.
(86)
Banka Parex a její přidružené podniky do […] postupně ukončí nebo odprodají veškeré leasingové činnosti.
(87)
Maximální celková částka kapitálu, který Lotyšsko poskytne v jakékoli formě přímo či nepřímo bance Parex, nepřesáhne 218,7 milionu LVL. Lotyšsko neposkytne bance Parex přímo ani nepřímo žádný další kapitál v jakékoli formě od […].
2.5.3 OSTATNÍ ZÁVAZKY
(88)
Zákaz vyplácení dividend a kupónů. Banka Citadele, banka Parex a jejich přidružené podniky nevyplatí investorům žádné dividendy ani kupóny ze stávajících kapitálových nástrojů (včetně prioritních akcií, akcií se zvláštním právem hlasování a nástrojů vyšší a nižší třídy 2) ani neuplatní případná práva na koupi ve vztahu k těmto nástrojům, neexistuje-li právní povinnost tak učinit. Tento závazek se však nevztahuje na kapitál, který Lotyšsko drží přímo či nepřímo, a kapitál, který banka Citadele a banka Parex drží ve svých přidružených podnicích.
(89)
Zákaz uvádět státní podporu v reklamách. Banka Citadele a banka Parex nepoužívají poskytnutí státní podpory, státní vlastnictví ani případné konkurenční výhody vyplývající z podpory nebo vlastnictví k reklamním účelům.
(90)
Závazky uvedené v (88).-(89). bodě odůvodnění se vztahují na banku Citadele až do úplného splacení státní podpory ve formě opatření na podporu likvidity, která Lotyšsko provedlo ve prospěch banky Citadele, a dokončení prodeje banky Citadele.
(91)
Oddělení banky Citadele a banky Parex: Banka Citadele a banka Parex budou z provozního hlediska zcela odděleny nejpozději do 1. srpna 2011, s výjimkou určitých činností v oblasti IT a řízení a správy úvěrů v SNS. Za posledně uvedenou službu bude poskytnuto protiplnění ve výši tržního poplatku.
(92)
Správci. Je jmenován kontrolní správce, který plní funkce uvedené v oddíle F závazků.
(93)
Pokud Lotyšsko nebo případně banka Citadele nebudou mít jeden měsíc před uplynutím lhůt uvedených v (72)., (73). a (76). bodě odůvodnění uzavřenu závaznou smlouvu o prodeji a koupi, je jmenován správce převodu, který plní funkce uvedené v oddíle F závazků.
(94)
Správci působí nezávisle na bance Citadele, bance Parex a Lotyšsku, mají potřebné kvalifikace k výkonu svého pověření a nejsou ani nebudou v situaci střetu zájmů.
(95)
Komise může podle svého uvážení navrhované správce jmenovat či odmítnout a navrhované pověření schválit s výhradou případných změn, které považuje za nezbytné, aby mohli správci plnit své povinnosti.
(96)
Správce (správci) se ujmou stanovených povinností k zajištění dodržování závazků. Komise může z vlastního podnětu nebo na žádost správce, Lotyšska, banky Citadele nebo banky Parex vydat správci příkazy nebo pokyny v zájmu zajištění dodržování podmínek a povinností uvedených v tomto rozhodnutí a v závazcích.
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(97)
Komise v tomto případě zahájila formální vyšetřovací řízení s ohledem na původní plán restrukturalizace, který byl předložen dne 11. května 2009, jelikož měla mimo jiné pochybnosti, zda je původní plán restrukturalizace přiměřený k zajištění obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky bez další státní podpory.
(98)
Konkrétně nebylo jasné, jak a kdy začne banka Parex opět plnit příslušné požadavky stanovené v právních předpisech. Původní plán se přiměřeně nezabýval ani rizikovými faktory (včetně expozice vůči dlužníkům mimo OECD), jež byly zjištěny ve zprávě o hloubkové kontrole, která byla předložena spolu s plánem restrukturalizace. Mimoto se zdálo, že původní plán vychází z poměrně optimistických předpokladů, pokud jde o budoucí provozní podmínky. Komise měla pochybnosti, jak bude banka schopna zvládnout zrušení omezení týkajících se výběru vkladů. Bez ohledu na omezení likvidity se zdálo, že původní plán vychází z obchodní strategie založené na rozšíření všech úvěrových segmentů a nezajišťuje ukončení nebo významné omezení rizikovějších činností, jako je poskytování úvěrů jednotlivým zákazníkům v zemích SNS s vysokým čistým jměním. Pokud jde o tehdy předpokládané zvýšení objemů vkladů a rozšíření činnosti v oblasti získávání vkladů, existovaly pochybnosti, zda je plán reálný a efektivní z hlediska nákladů. Lotyšské orgány mimoto v této fázi neposkytly výsledky zátěžového testu. V rozhodnutí o zahájení řízení proto Komise lotyšské orgány vyzvala, aby celkovou navrhovanou obchodní strategii pro banku Parex přehodnotily.
(99)
Plán předpokládal strategii založenou na rozšíření činnosti, která (jak se zdálo) vycházela především z agresivní cenové a marketingové politiky s cílem získat zpět ztracené podíly na trhu pomocí konkurenční výhody, kterou banka získala v důsledku státní podpory. Tato strategie však neobsahovala přiměřená opatření k omezení narušení hospodářské soutěže.
(100)
Pokud jde o otázku sdílení nákladů/vlastního příspěvku, původní plán neposkytoval jednoznačné informace o celé částce požadované státní podpory a o vlastním příspěvku banky Parex. Komise měla pochybnosti, zda byl původní plán zaměřen tak, aby byla podpora omezena na minimum. Podle všech scénářů zůstala banka i po skončení období restrukturalizace závislá na likvidních facilitách státu nebo státních zárukách. V této souvislosti musela Komise rovněž prověřit, do jaké míry by bylo možno potřeby banky Parex v oblasti financování snížit větším zaměřením se na hlavní činnosti a celkovým dalším zmenšením velikosti banky.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(101)
Ve stanovených lhůtách nebyly obdrženy žádné připomínky třetích stran ohledně rozhodnutí o zahájení řízení.
5. PŘIPOMÍNKY LOTYŠSKA
(102)
V odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení předložily lotyšské orgány revidovaný plán restrukturalizace ze dne 4. září 2009, v němž se snažily odstranit řadu pochybností, které Komise uvedla, a to změnou strategie restrukturalizace banky Parex. Obsah plánu je popsán v oddíle 3.2. Po konečném rozhodnutí o rozdělení banky Parex byl však tento plán nahrazen konečným plánem restrukturalizace, jenž byl předložen dne 7. července 2010.
6. OSTATNÍ PŘIPOMÍNKY
(103)
Po uplynutí stanovené lhůty obdržela Komise dopisy od bývalých většinových akcionářů banky Parex ze dne 15. června a 13. července 2010. Komise dále obdržela dopisy členů lotyšského parlamentu ze dne 22. června a 1. července 2010. Hlavní otázka, která byla nadnesena v dopisech ze dne 15. června a 13. července 2010, se týkala volby mezi scénářem restrukturalizace banky, který zahrnuje vyčlenění „dobrých“ aktiv a vyčlenění „špatných“ aktiv. Dopisy ze dne 22. června a 1. července se týkaly důsledků, jež mohou mít zvolená strategie pro banku Parex a probíhající legislativní iniciativy s ohledem na lotyšský právní systém.
(104)
Komise podotýká, že bylo-li to vhodné, vzala při posuzování konečného plánu restrukturalizace v úvahu záležitosti uvedené v těchto dopisech, pokud byly relevantní a daná záležitost spadala do její pravomoci.
7. POSOUZENÍ
7.1 Existence podpory
(105)
Komise musí posoudit, zda dotyčná opatření představují státní podporu. V čl. 107 odst. 1 SFEU je stanoveno, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(106)
Komise podotýká, že pokud jde o záchranná opatření ve formě záruky, podpory likvidity a rekapitalizace, která byla provedena ve prospěch banky Parex a která jsou po rozdělení banky Parex zachována během fáze restrukturalizace, v prvním rozhodnutí o podpoře na záchranu (27) již zjistila, že tato opatření představují státní podporu. Komise nemá důvod měnit své předchozí hodnocení v tomto ohledu. Jelikož tato opatření zvýhodňují významnou část ekonomické činnosti, kterou předtím vykonávala banka Parex a v níž nyní pokračuje banka Citadele, představují státní podporu rovněž pro banku Citadele.
(107)
Co se týká opatření podpory popsaných v (63). a (69). bodě odůvodnění, Lotyšsko je provádí za účelem restrukturalizace banky Parex, která se podílela a částečně se i nadále podílí na přeshraničních a mezinárodních činnostech. Rovněž banka Citadele, která přebírá ekonomické činnosti banky Parex, působí a bude působit na trzích, které jsou otevřené mezinárodní hospodářské soutěži. Jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků proto ovlivní hospodářskou soutěž v bankovním sektoru a má dopad na obchod uvnitř Unie. Dotyčná opatření jsou mimoto selektivní, jelikož přinášejí prospěch výhradně bance Citadele a bance Parex, a jsou financována ze státních prostředků. V současné finanční krizi a s ohledem na finanční potíže banky Parex by žádný investor v tržním hospodářství neprovedl tato opatření za srovnatelných podmínek.
(108)
Pokud jde o opatření týkající se kapitalizace, usuzuje se, že investor v tržním hospodářství očekává návratnost, která je úměrná vnímanému riziku posuzované investice. To platí zejména pro banku Citadele, která není v současnosti ohodnocena a vznikla v rámci restrukturalizace z banky v potížích.
(109)
Usuzuje se, že převod aktiv z banky Parex na banku Citadele provedený na základě scénáře zahrnujícího vyčlenění „dobrých“ aktiv (viz (69). bod odůvodnění) je opatřením na záchranu aktiv, jelikož nově založená banka (banka Citadele) je zbavena zátěže v podobě možných ztrát plynoucích z nesouvisejících a nevýkonných aktiv, která jsou ponechána v bance Parex. Tato záchrana bance Citadele umožní zamezit následnému vyčerpání kapitálu. Dotyčné opatření proto poskytuje bance Citadele výhodu.
(110)
Opatření na záchranu aktiv je financováno ze státních prostředků, jelikož podle konečného plánu restrukturalizace poskytne Lotyšsko bance Parex do […] kapitál až do výše 218,7 milionu LVL, jenž spolu s nevyplacenými vklady ve výši [100-200] milionů LVL nebude na konci předpokládaného […] období případně splacen (viz tabulka 11).
(111)
Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že další rekapitalizace v době rozdělení ve formě vkladu kapitálu do banky Citadele ve výši 103 milionů LVL a přeměna státních vkladů a úroků z těchto vkladů v bance Parex při rozdělení a posléze (viz (63). bod odůvodnění) a opatření na záchranu aktiv (viz (69). bod odůvodnění) rovněž představují státní podporu podle čl. 107 odst. 1 SFEU.
7.2 SLUČITELNOST PODPORY
7.2.1 PRÁVNÍ ZÁKLAD PRO POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI
(112)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU může Komise prohlásit podporu za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud má „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“. Jak již bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, Komise se domnívá, že vzhledem k systémovému významu banky Parex lze v tomto případě použít čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU a že by oznámená opatření podpory měla být posouzena na tomto základě.
(113)
Na základě tří sdělení (28) přijatých v souvislosti se stávající finanční krizí, která byla platná v době přijetí rozhodnutí, byla v rozhodnutí o zahájení řízení tato věc předběžně posouzena v souladu se zásadami uvedenými v pokynech pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (29), přičemž se přihlíželo k zvláštním charakteristikám krize na finančních trzích.
(114)
Ačkoliv se v rozhodnutí o zahájení řízení odkazovalo na pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích, Komise v 49. bodě sdělení o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (dále jen „sdělení o restrukturalizaci“) (30) objasnila, že veškeré podpory týkající se finančních institucí oznámené Komisi před 31. prosincem 2010 budou místo pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích posouzeny jako podpora na restrukturalizaci bank podle sdělení o restrukturalizaci.
(115)
Pokud jde o opatření na záchranu aktiv, toto opatření by mělo být posouzeno na základě sdělení o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství (31) (dále jen „sdělení o znehodnocených aktivech“).
(116)
V rámci prvního rozhodnutí o podpoře na záchranu (jak bylo později potvrzeno mimo jiné v rozhodnutí o zahájení řízení) již bylo zjištěno, že banka Parex je institucí v obtížích, a je tudíž nutná důkladná restrukturalizace banky.
7.2.2 SOULAD OPATŘENÍ SE SDĚLENÍM O ZNEHODNOCENÝCH AKTIVECH
(117)
Jak již bylo uvedeno v (109)., (108). a, bodě odůvodnění, transakci týkající se převodu aktiv z banky Parex do banky Citadele lze pokládat za opatření na záchranu aktiv. Stát převezme značnou část ztrát plynoucích z nesouvisejících a nevýkonných aktiv.
(118)
Zvláštní podmínky vztahující se na opatření na záchranu aktiv jsou stanoveny ve sdělení o znehodnocených aktivech. Podle oddílu 5.2 uvedeného sdělení by opatření na záchranu aktiv mělo zajistit úplnou transparentnost ex-ante a sdílení nákladů, následované řádným oceněním způsobilých aktiv, a přiměřené protiplnění poskytnuté státu, aby opatření na záchranu aktiv zajistilo odpovědnost akcionářů a nenarušovalo nepřiměřeně hospodářskou soutěž.
(119)
Pokud se tento případ odchyluje od podobných transakcí (32), činí tak pozitivním způsobem, jelikož Lotyšsko nepokryje všechny ztráty plynoucí ze znehodnoceného portfolia. Pokrytí ztrát je místo toho zajištěno pouze do určité maximální částky a v rozsahu, který je nezbytný k tomu, aby banka Parex splňovala kapitálové požadavky do […]. Podle scénářů týkajících se rozdělení aktiv, kdy je zvolena metoda vyčlenění „dobrých“ aktiv jako v daném případě, nesou zátěž v podobě ztrát z nesouvisejících a nevýkonných aktiv částečně rovněž bývalí většinoví akcionáři a původní menšinoví akcionáři. Tato metoda je z hlediska státní podpory hodnocena kladně, jelikož do jisté míry omezuje nutnost plnohodnotného ocenění rozsahu znehodnocení aktiv.
(120)
Podle sdělení o znehodnocených aktivech je nutno posoudit přiměřenost převodní ceny a protiplnění. V daném případě je zřejmé, že účetní hodnota aktiv, která zůstanou v bance Parex, je vyšší než jejich tržní hodnota, a představuje proto státní podporu pro banku Citadele, jak již bylo uvedeno v (109).-(111). bodě odůvodnění.
(121)
Podle bodů 23 a 41 sdělení o znehodnocených aktivech by převodní cena u opatření spočívajících v nákupu aktiv měla vycházet z jejich dlouhodobé ekonomické hodnoty. Podle scénáře zahrnujícího vyčlenění „dobrých“ aktiv by proto „dobrá banka“ měla v zásadě pokrýt rozdíl mezi převodní hodnotou a reálnou ekonomickou hodnotou. Není-li to možné, aby se předešlo technické platební neschopnosti, je nutno tento rozdíl získat zpět, například prostřednictvím mechanismu zpětného získání.
(122)
V daném případě (a jak již bylo objasněno v (69). bodě odůvodnění) by konzervativní přístup založený na pesimistickém scénáři znamenal pro stát ztráty ve výši [od 100 do 400] milionů LVL; v případě základního scénáře by ztráty státu činily […] milionů LVL. Vzhledem ke skutečnosti, že většina úvěrů je zajištěna, nejeví se tato ocenění dlouhodobé ekonomické hodnoty aktiv ve finančních výhledech jako příliš optimistická. Pokud by banka Citadele byla s to plně pokrýt tyto ztráty, odpovídalo by opatření převodu aktiv s reálnou ekonomickou hodnotou.
(123)
Podle oddílu 5.2 sdělení o znehodnocených aktivech se Komise domnívá, že by banka Citadele měla za záchranu kapitálu, jíž bylo dosaženo opatřeními na záchranu znehodnocených aktiv, poskytnout odpovídající protiplnění.
(124)
Cíl požadavku na protiplnění (případně včetně zpětného získání) je dvojí: zajistit sdílení nákladů a rovné podmínky (tj. omezit na minimum narušení hospodářské soutěže).
(125)
Na základě odhadovaného dopadu záchrany aktiv a předpokládaného čistého příjmu (viz tabulky 3 a 4) zastává Komise názor, že banka Citadele nebude schopna v době, kdy bude obnovovat svou životaschopnost, poskytnout za záchranu aktiv požadované protiplnění (včetně zpětného získání). Předpokládaný čistý příjem by však měl umožnit, aby byla po návratu k ziskovosti a dosažení přiměřené kapitálové základny vyplacena přinejmenším část protiplnění.
(126)
Komise proto vítá závazek, který poskytlo Lotyšsko a podle něhož banka Citadele poskytne státu protiplnění za záchranu aktiv až do výše odhadovaných ztrát podle pesimistického scénáře, což je částka státních vkladů, o něž stát přijde na konci likvidace aktiv ([od 100 do 200] milionů LVL), a státních rekapitalizačních opatření ([…] milionů LVL). Poskytnutí protiplnění bude mít podobu výdajů ve výkazu zisků a ztrát, tj. před stanovením ročního čistého hospodářského výsledku, a protiplnění by mělo být poskytnuto za každý rok, během něhož není poměr kapitálové přiměřenosti banky Citadele nižší než 12 %, a to do výše, která nepovede k vykázání ztráty banky Citadele v příslušném roce. Tento závazek platí do dokončení prodeje banky Citadele (viz (81). bod odůvodnění). Komise se celkově domnívá, že tento mechanismus zajišťuje pokud možno příspěvek banky Citadele k nákladům vyplývajícím z […].
(127)
Jelikož protiplnění a zpětné získání nedosahují úrovně, která je stanovena ve sdělení o znehodnocených aktivech, je podle bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech zapotřebí rozsáhlá restrukturalizace. Tato restrukturalizace musí zahrnovat zejména významné omezení velikosti banky v problémech jako kompenzaci za skutečnost, že banka Citadele nenese ztráty v plné výši a neposkytuje přiměřené protiplnění v plné výši.
(128)
Aby bylo možno vyvodit závěr, zda je restrukturalizace dostatečná, je nutno ji posoudit na základě cílů protiplnění a zpětného získání, tj. sdílení nákladů a omezení narušení hospodářské soutěže. Je nutno zejména zjistit, zda bylo dostatečného sdílení nákladů dosaženo jinými prostředky a zda je narušení hospodářské soutěže omezeno, a to ověřením tržního postavení a velikosti banky Citadele. Toto posouzení musí vzít v úvahu ostatní opatření podpory provedená ve prospěch banky Parex a banky Citadele a je zohledněno v části tohoto rozhodnutí, která analyzuje soulad opatření podpory se sdělením o restrukturalizaci (viz (144). bod odůvodnění a další body).
(129)
Po rozdělení bude banka Parex samostatná a z organizačního hlediska nezávislá na bance Citadele, jak požaduje oddíl 5.6 sdělení o znehodnocených aktivech.
(130)
Komise se závěrem domnívá, že daný případ je v souladu se sdělením o znehodnocených aktivech.
7.2.3. SLUČITELNOST PODLE SDĚLENÍ O RESTRUKTURALIZACI
(131)
Ve sdělení o restrukturalizaci jsou stanovena pravidla státní podpory vztahující se na restrukturalizaci finančních institucí v současné krizi. Aby byla restrukturalizace finanční instituce v souvislosti se současnou finanční krizí slučitelná s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, musí:
i)
vést k obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky;
ii)
zahrnovat dostatečný vlastní příspěvek příjemce podpory (sdílení nákladů);
iii)
obsahovat dostatečná opatření k omezení narušení hospodářské soutěže.
(132)
V oddíle 2 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že by členský stát měl předložit ucelený, komplexní a podrobný plán restrukturalizace. Mělo by z něj být patrné, jak banka co nejdříve obnoví dlouhodobou životaschopnost bez státní podpory. Plán restrukturalizace by měl uvádět příčiny obtíží banky a vlastní slabé stránky banky a nastínit, jak navrhovaná restrukturalizační opatření problémy banky napraví.
(133)
V souladu s požadavky uvedenými v bodě 11 sdělení o restrukturalizaci je konečný plán restrukturalizace, který předložilo Lotyšsko, ucelený, komplexní a podrobný. Poskytuje podrobné informace o obchodním modelu, základní předpoklady a výsledné finanční výhledy. V souladu s bodem 10 uvedeného sdělení plán rovněž uvádí příčiny obtíží, s nimiž se potýkala banka Parex, zejména volbu nepřiměřené obchodní strategie ze strany vedení a některá vysoce riziková rozhodnutí (viz oddíl 2.1 a (38).-(42). bod odůvodnění tohoto rozhodnutí). Restrukturalizační činnosti uvedené v konečném plánu se náležitě zabývají nedostatky banky. V konečném plánu restrukturalizace jsou takto rozptýleny obavy ohledně původně oznámeného plánu restrukturalizace, jež byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení.
(134)
Pokud jde o zaměření obchodního modelu, jednu z hlavních obav uvedených v rozhodnutí o zahájení řízení, banka Citadele se podle konečného plánu restrukturalizace opět zaměří na tradiční bankovní obchodní činnosti v Pobaltí. Banka Citadele se bude v souladu s tím soustředit na hlavní činnosti, přičemž se stáhne z oblastí, které zhoršily její finanční potíže. Kladně se hodnotí zejména skutečnost, že v bance Parex budou ponechány všechny leasingové úvěry v SNS (včetně dceřiných společností) a nesplácené úvěry v SNS. Pokud jde o splácené úvěry v SNS, ty jsou sice převedeny do banky Citadele, Lotyšsko se však zavázalo, že budou odprodány a v žádném případě nebudou poskytovány nové úvěry (viz (72). a (83). bod odůvodnění). Činnost v oblasti správy majetku bude do […] odprodána buď odděleně od zbytku banky Citadele, nebo bude prodána s bankou Citadele, bude-li ke stanovenému dni nalezen investor pro celou banku (viz (73). bod odůvodnění tohoto rozhodnutí).
(135)
Jak Komise uvedla v rozhodnutí o zahájení řízení, nově založená banka Citadele bude mnohem menší, než byla banka Parex v období před krizí. Tato menší velikost je zapříčiněna zejména rozdělením a odprodeji, které budou provedeny. Agresivní rozšíření činnosti na úvěrových trzích a trzích vkladů, které se předpokládalo v původním plánu restrukturalizace, bylo v konečném plánu restrukturalizace konzervativně revidováno směrem dolů a bude omezeno, jak se Lotyšsko zavázalo (viz (77). a (78). bod odůvodnění tohoto rozhodnutí).
(136)
Kladně se hodnotí změny stylu řízení (významní akcionáři a členové rad již byli nahrazeni), správa a řízení banky Citadele a posílené řízení rizik a kontroly v rámci banky. Banka Parex již snížila správní náklady o 39 %. Předpokládaný poměr mezi náklady a příjmy banky Citadele se v roce 2014 sníží na [35 až 55] %, a to především v důsledku optimalizace sítě poboček a osobních nákladů.
(137)
Podle požadavků stanovených v bodech 12 až 15 sdělení o restrukturalizaci by měl konečný plán restrukturalizace rovněž prokázat, jak banka co nejdříve obnoví svou dlouhodobou životaschopnost bez další státní podpory. Banka by měla zejména dosáhnout přiměřené návratnosti vlastního kapitálu a být schopna pokrýt veškeré své náklady na běžné činnosti a dodržovat požadavky vyplývající z příslušných právních předpisů.
(138)
Plán restrukturalizace poskytuje za prvé podrobné finanční údaje a výhledy pro období 2006-2015, podává informace o příjmech, nákladech, znehodnocených aktivech, ziscích a kapitálové pozici banky. Komise se domnívá, že poskytnuté výhledy podle základního scénáře vycházejí z přiměřených základních makroekonomických předpokladů (jsou méně optimistické než odhady uvedené v hospodářské prognóze Evropské komise z jara 2010).
(139)
Banka Citadele má podle očekávání v roce 2011 opět docílit zisku a v období restrukturalizace má trvale zlepšovat své každoroční výsledky. Předpokládá se, že v roce 2014 dosáhne ROE úrovně [mezi 18 a 28] %, což se jeví jako dostatečná úroveň protiplnění za běžných tržních podmínek v Lotyšsku. To by bylo srovnatelné s minulými hodnotami ROE ve výši 28 % v roce 2006 a 20 % v roce 2007. Poměry kapitálové přiměřenosti banky Citadele a poměry kapitálové přiměřenosti na úrovni skupiny jsou značně vyšší než minimální požadavky vyplývající z právních předpisů. Vzhledem k stabilnímu obchodnímu modelu banky a výsledkům banky Parex v minulosti, pokud jde o její hlavní činnosti, se Komise na základě poskytnutých informací domnívá, že předložené výhledy jsou reálné.
(140)
Podle zátěžového testu, který provedla centrální banka (viz (45). bod odůvodnění), zastává Komise za druhé názor, že banka Citadele je s to čelit zátěžovému scénáři, aniž by potřebovala další podporu. Zátěžový scénář prokazuje, že banka plní kapitálové požadavky stanovené v právních předpisech. Z analýzy citlivosti použité v zátěžovém testu mimoto vyplývá, že by životaschopnost banky nemělo ohrozit podstatně změněné hospodářské prostředí.
(141)
Za třetí, na banku Citadele se nebudou vztahovat omezení týkající se výběru vkladů a budou dodržovány všechny ostatní požadavky stanovené v právních předpisech. Pokud jde o omezení týkající se výběru vkladů, velká část hlavních vkladatelů souhlasila se zachováním vkladů v bance po určitou dobu po zrušení omezení. Tyto vklady byly převedeny do banky Citadele (jak je uvedeno v tabulce 2). Komise mimoto vítá navrhovaný model financování s nízkým rizikem, který je ve větší míře založen na dlouhodobějším financování, odstraňuje tudíž dříve existující rozdíl mezi závazky a aktivy s ohledem na splatnost.
(142)
Plán rovněž stanoví, že banka Citadele i v případě pesimistického scénáře splatí státní opatření na podporu likvidity do 31. prosince 2012. Toto předpokládané splacení odstraňuje obavy uvedené v 80. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení, že banka bude i po období restrukturalizace nadále závislá na likviditě poskytnuté státem. Komise dále podotýká, že státní kapitál ve výši 103 milionů LVL, který byl do banky Citadele vložen ke dni rozdělení, bude „splacen“ v souladu se závazkem, který Lotyšsko přijalo s ohledem na prodej banky Citadele do 31. prosince 2014 (viz (76). bod odůvodnění).
(143)
Na základě výše uvedených skutečností Komise usuzuje, že nový obchodní model banky Citadele je životaschopný a udržitelný z dlouhodobého hlediska. Restrukturovaná banka bude proto schopna soutěžit na trhu na základě svých vlastních schopností v souladu s požadavky vyplývajícími z příslušných právních předpisů a její životaschopnost nebude ohrožena ani ve významně změněném prostředí. Komise proto zastává názor, že plán restrukturalizace banky Parex splňuje požadavky uvedené ve sdělení o restrukturalizaci, pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti.
(144)
V oddíle 3 sdělení o restrukturalizaci je stanoveno, že by se banky a jejich akcionáři měli na restrukturalizaci podílet v maximální míře, aby byla podpora omezena na minimum a aby se omezilo narušení hospodářské soutěže a morální hazard. Tento požadavek znamená, že banky použijí k financování restrukturalizace své vlastní zdroje, získané například prodejem aktiv, zatímco akcionáři by měli pokud možno převzít ztráty banky. Pomoc na restrukturalizaci je podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci omezena na pokrytí nákladů nezbytných k obnovení životaschopnosti.
(145)
Na rozdíl od původního plánu restrukturalizace, který byl předložen dne 11. května 2009, je konečný plán restrukturalizace jednoznačně zaměřený a upouští od strategie založené na rozšíření činnosti, která se pro banku Parex plánovala původně. Tento cílený přístup přispěl k omezení potřebné podpory. V této souvislosti se hodnotí kladně navrhované odprodeje a snížení bilanční sumy banky Citadele a rovněž uvedení banky Parex do […]. Výnosy z prodeje aktiv budou financovat část restrukturalizačních nákladů a omezí potřebnou podporu. Komise zdůrazňuje, že lotyšské orgány poskytly podrobný časový plán pro plánované odprodeje a zavázaly se jmenovat kontrolního správce a rovněž správce převodu s cílem zajistit dodržení závazků. S ohledem na příspěvek k restrukturalizačním nákladům prostřednictvím vnitřních zdrojů vytvořených bankou Komise podotýká, že banka provádí rozsáhlá opatření za účelem snížení nákladů.
(146)
Usuzuje se, že opatření, která již byla provedena, a opatření, k nimž se Lotyšsko zavázalo, zajistí, aby byly použity vlastní zdroje a aby se držitelé soukromého kapitálu v bance Parex přiměřeně podíleli na restrukturalizaci.
(147)
Sdílení nákladů ze strany bývalých většinových akcionářů lze prokázat převzetím jejich veškerých podílů v bance Parex Lotyšskem za symbolickou cenu 2 LVL. Tito akcionáři byli zrušeni, a lze tudíž mít za to, že nesli důsledky neúspěchu banky Parex. Kromě odstranění bývalých většinových akcionářů došlo k významnému oslabení držby akcií menšinovými akcionáři v důsledku rekapitalizace banky ze strany státu a EBRD. Jejich vlastnický podíl se snížil z předchozí úrovně ve výši 15,2 % na 3,7 % v současnosti a tito akcionáři zůstanou po rozdělení v bance Parex ([…]). Tato opatření slouží jako cenný signál proti morálnímu hazardu.
(148)
Podřízené úvěry poskytnuté původními akcionáři budou v bance Parex druhořadými závazky. Likvidace aktiv banky Parex podle základního scénáře nepředpokládá získání dostatečných výnosů, které by pokrývaly více než prioritní závazky banky. Jelikož podřízené úvěry mají splatnost v období 2015-2018 a stát podpoří pouze kapitál banky Parex […], přičemž současně obdrží za státní vklady přiměřené protiplnění, je pravděpodobné, že držitelé podřízených dluhových nástrojů ponesou ztráty z kapitálu, který investovali […].
(149)
Vlastní příspěvek minulých držitelů kapitálu v bance se přiměřeně zabývá morálním hazardem. Plán restrukturalizace banky Parex proto zajišťuje dostatečné sdílení nákladů a vlastní příspěvek k restrukturalizaci. Konečný plán restrukturalizace je proto v souladu s oddílem 3 sdělení o restrukturalizaci.
(150)
Oddíl 4 sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby plán restrukturalizace obsahoval opatření omezující narušení hospodářské soutěže a zajišťující konkurenceschopný bankovní sektor. Tato opatření by měla mimoto zajistit, aby státní podpora nebyla použita k financování protisoutěžního chování.
(151)
Komise se domnívá, že balíček opatření obsažených v konečném plánu restrukturalizace představuje významné zlepšení oproti původnímu plánu restrukturalizace a odstraňuje pochybnosti ohledně této záležitosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení. Vzhledem k významným odprodejům a tržním omezením, jakož i zmenšení banky (viz tabulka 20) se Komise domnívá, že plán představuje přiměřený balíček opatření, který přispěje k zachování rovných podmínek a konkurenceschopných trhů. Původní strategie uvedená v oznámeném plánu, která byla založena na rozšíření činnosti a s ohledem na niž byly v rozhodnutí o zahájení řízení vysloveny vážné pochybnosti, se změnila a konečný plán restrukturalizace vychází z významného zmenšení velikosti banky, pokud jde o celkovou bilanční sumu i podíly na hlavních trzích.
Tabulka 20
Zmenšení velikosti banky Citadele a omezení její přítomnosti na hlavních trzích
Aktiva banky Citadele v porovnání s bankou Parex v období před krizí
Banka Citadele na konci období restrukturalizace,
rok 2014
(včetně postupného růstu)
Snížení podílu na hlavních úvěrových trzích na konci restrukturalizace
(včetně postupného růstu)
Snížení podílu na trzích vkladů (hlavní činnost a činnost v oblasti správy majetku) na konci restrukturalizace (včetně postupného růstu)
Po rozdělení: 44 %
(celková aktiva nižší o 1,9 miliardy EUR);
vezme-li se v úvahu odprodej úvěrů v SNS (rok […]): [35-50] %
(celková aktiva nižší o [1,6-2,3] miliardy EUR)
[40-55] % (sníženo o [1,9-23] miliardy EUR)
Podíl na trhu před krizí ve výši 11,7 % oproti [ 7] % v roce 2014 (omezení): přítomnost na trhu nižší o [50-60] %
Podíl na trhu před krizí ve výši 20 % (33) oproti [ 13] % (snížení do roku 2015 na [ 10] %): přítomnost na trhu nižší o [55-65] %
(152)
Restrukturalizace banky zahrnuje podstatné omezení přítomnosti banky v hlavních segmentech trhu. Za prvé, v důsledku provedení restrukturalizačních opatření sníží banka Citadele svá celková aktiva přibližně o 60 % a její přítomnost na všech hlavních trzích se v porovnání s bankou Parex v období před krizí sníží o více než 50 %. Menší přítomnost banky na trhu a rovněž plánované odprodeje uvolní příslušné segmenty trhu pro konkurenty. Za druhé, jak již bylo zmíněno v oddíle 2.5, Lotyšsko prodá banku Citadele nejpozději do 31. prosince 2014, nebo bude banka prodána správcem převodu do 31. prosince 2015, a činnost v oblasti správy majetku bude prodána do […] (buď v rámci banky Citadele, nebo zvlášť), čímž bude případně poškozeným konkurentům umožněno, aby se ucházeli o tyto podniky. Prodej lze považovat za opatření k omezení narušení hospodářské soutěže (34).
(153)
Opatření k omezení hospodářské soutěže se pokládají za přiměřená rovněž vzhledem k poměrně omezené absolutní velikosti banky během restrukturalizace (přibližně 2,2 miliardy EUR). Po restrukturalizaci zůstanou pouze hlavní činnosti. Nejdůležitější z těchto činností bude přítomnost banky Citadele v Lotyšsku, jehož trh je již nyní poměrně koncentrovaný a ovládaný řadou zahraničních bank (35). Omezený podíl banky Citadele na úvěrovém trhu ve výši přibližně [4-7] % a na trhu vkladů ve výši [7-10] % (viz (77). bod odůvodnění) lze pokládat za přiměřené omezení možného narušení hospodářské soutěže v porovnání s jejím podílem na úvěrovém trhu ve výši 12 % a na trhů vkladů ve výši přibližně 20 % v období před krizí.
(154)
Přítomnost banky na ostatních zeměpisných trzích je omezená a bude omezená i nadále s cílem omezit možné narušení hospodářské soutěže tak, aby nebyly překročeny podíly na litevském úvěrovém trhu a na trhu vkladů ve výši [ 4] %, na estonském úvěrovém trhu ve výši [ 1,5] % a na estonském trhu vkladů ve výši [ 2,5] % a na švédském a německém trhu vkladů ve výši [ 0,5] % (viz (77). a (78). bod odůvodnění). Tyto limity umožní omezený růst na těchto trzích vzhledem k nutnosti, aby banka diverzifikovala své zdroje financování. Stávající makroekonomická situace v Lotyšsku ztěžuje přilákání vnějšího financování. Vklady lotyšských rezidentů jsou podstatně nižší než celé úvěrové portfolio v tomto členském státě. Hlavní konkurenti banky dostávají finanční prostředky od svých mateřských společností, které jsou usazeny v zahraničí. Uznává se proto, že si banka Citadele musí zachovat určitou finanční základnu v zahraničí (jedna pobočka ve Švédsku a jedna v Německu) za účelem diverzifikace své finanční základny. Vzhledem k malé přítomnosti banky na těchto trzích a potřebě diverzifikovaných zdrojů financování v zájmu životaschopnosti banky se Komise domnívá, že dohodnuté limity na těchto trzích jsou přiměřené.
(155)
Komise vítá rovněž zákaz uvádět státní podporu k reklamním účelům, což bance Citadele zabrání v tom, aby podporu použila k protisoutěžnímu tržnímu chování, a zákaz nabývání podniků, který zajišťuje, že státní podpora nebude použita k převzetí konkurentů. Banka Citadele mimoto nezvýší počet svých poboček.
(156)
Po rozdělení bude banka Parex a její dceřiné společnosti účinně […] po dobu své existence, která má podle předpokladů činit osm let. Toto období se považuje za přiměřené, aby bylo možno dokončit postupy zpětného získání a prodeje aktiv, přičemž se zamezí nucenému prodeji.
(157)
Ačkoliv si banka Parex ponechá svou bankovní licenci, nebude moci ona ani její dceřiné společnosti vykonávat nové činnosti vyjma těch, které jsou nezbytné ke správě a prodeji přidělených aktiv. Banka Parex zejména ukončí poskytování nových úvěrů a přijímání vkladů od veřejnosti (viz (84). a (85). bod odůvodnění). Mimoto do […] postupně ukončí nebo prodá své leasingové činnosti.
(158)
Lotyšsko se zavázalo, že striktně omezí další kapitál z hlediska času ([…]) a rozsahu (až do 218,7 milionů LVL) (viz (87). bod odůvodnění).
(159)
Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že podpora pro banku Parex (po rozdělení) je omezena na nezbytné minimum […], a je proto zamezeno nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže.
(160)
V souladu s tím jsou rozsah a povaha opatření, zejména významné zmenšení velikosti a omezení přítomnosti na trhu spolu s prodejem v přiměřeném časovém rámci, který se navrhuje s ohledem na banku Citadele a banku Parex, dostačující a přiměřené k tomu, aby se zamezilo nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže. Hloubka restrukturalizace spolu s prodejem banky Citadele mimoto postačují ke kompenzaci případného narušení hospodářské soutěže, které může vyplývat z možného nepřiměřeného plnění a zpětného získání.
(161)
V bodě 46 sdělení o restrukturalizaci je stanoven požadavek, že v zájmu ověření, že je plán restrukturalizace řádně prováděn, jsou nezbytné pravidelné podrobné zprávy členského státu. Lotyšské orgány se v souladu s tím zavázaly, že budou Komisi takovéto zprávy o bance Citadele i bance Parex předkládat co šest měsíců počínaje dnem vydání tohoto rozhodnutí.
(162)
Lotyšsko se zavázalo, že jmenuje kontrolního správce, který bude sledovat dodržování závazků a předkládat zprávy Komisi.
(163)
Komise má za to, že plán restrukturalizace banky Parex, který je popsán v oddíle 2 tohoto rozhodnutí, je slučitelný s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU a splňuje požadavky uvedené ve sdělení o restrukturalizaci, pokud jde o životaschopnost, sdílení nákladů a opatření k omezení narušení hospodářské soutěže.
(164)
Lotyšsko výjimečně souhlasilo s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato v angličtině,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
S ohledem na plán restrukturalizace a závazky, které přijala Lotyšská republika, se podpora na restrukturalizaci, kterou Lotyšsko poskytne podnikům AS Parex banka a AS Citadele banka, pokládá za slučitelnou s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Lotyšské republice.
V Bruselu dne 15. září 2010.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2010 m. rugsėjo 15 d.
dėl valstybės pagalbos C 26/09 (ex N 289/09), kurią Latvija ketina suteikti „AS Parex banka“ restruktūrizuoti
(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 6202)
(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)
(Tekstas svarbus EEE)
(2011/364/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas (1),
kadangi:
1. PROCEDŪRA
(1)
2008 m. lapkričio 10 d. Latvija pranešė Komisijai apie „AS Parex banka“ (toliau - „Parex banka“) skirtą priemonių paketą, kuriuo siekiama sutvirtinti finansų sistemos stabilumą ir kuris patvirtintas 2008 m. lapkričio 24 d. (2) (toliau - pirmas sanavimo sprendimas) remiantis Latvijos įsipareigojimu per šešis mėnesius pateikti „Parex banka“ restruktūrizavimo planą. 2009 m. sausio 26 d. Latvija informavo Komisiją apie kai kuriuos valstybės paramos „Parex banka“ priemonių pakeitimus. Šie pakeitimai patvirtinti 2009 m. vasario 11 d. (3) (toliau - antras sanavimo sprendimas). 2009 m. kovo 29 d. Latvija pranešė Komisijai, kad kapitalo restruktūrizavimo priemonę būtina dar keisti. Šie pakeitimai patvirtinti 2009 m. gegužės 11 d. Komisijos sprendimu (4) (toliau - trečias sanavimo sprendimas).
(2)
2009 m. gegužės 11 d. Latvija pranešė apie „Parex banka“ restruktūrizavimo planą. 2009 m. birželio 5 d. Latvijos valdžios institucijoms išsiųstas prašymas pateikti informaciją. 2009 m. birželio 15 d. surengtas Latvijos valdžios institucijų ir Komisijos susitikimas. 2009 m. liepos 7 d. raštu Latvija iš dalies atsakė į prašymą pateikti informaciją.
(3)
2009 m. liepos 29 d. raštu Komisija pranešė Latvijai, kad dėl restruktūrizavimo pagalbos priemonių nusprendė pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (5) (toliau - sprendimas pradėti procedūrą).
(4)
2009 m. spalio 6 d. sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, o suinteresuotosios šalys pakviestos per vieną mėnesį nuo paskelbimo dienos pateikti savo pastabas dėl siūlomų restruktūrizavimo pagalbos priemonių. Pastabų iš suinteresuotųjų šalių Komisija negavo. Tačiau pasibaigus nustatytam terminui Komisija gavo 2010 m. birželio 15 d. ir liepos 13 d. Valerijaus Karginso ir Viktoro Krasovickio, buvusių pagrindinių „Parex banka“ akcininkų (toliau - buvę pagrindiniai akcininkai), laiškus. 2010 m. birželio 22 d. ir liepos 1 d. Komisija taip pat gavo Latvijos parlamento narių laiškus.
(5)
2009 m. rugpjūčio 12 d. raštu Latvijos valdžios institucijos paprašė pratęsti sprendime pradėti procedūrą nustatytą terminą papildomai informacijai pateikti iki 2009 m. spalio 15 d.2009 m. rugsėjo 4 d. jos, vykdydamos sprendimą pradėti procedūrą, pateikė pakeistą „Parex banka“ restruktūrizavimo planą kartu su papildoma informacija. Pakeistas restruktūrizavimo planas dar patikslintas 2009 m. rugsėjo 22 d., pateikta papildoma informacija. 2009 m. rugsėjo 11 ir 17 d. įvyko Latvijos valdžios institucijų ir Komisijos susitikimai.
(6)
Latvija taip pat pateikė papildomą informaciją ir paaiškinimus 2009 m. rugsėjo 11 d., spalio 6 ir 26 d., gruodžio 9 ir 23 d., 2010 m. vasario 19 d. ir kovo 2 d.
(7)
2009 m. spalio 12 ir 26 d. Latvija pateikė informaciją apie galimus „Parex banka“ restruktūrizavimo strategijos pakeitimus. 2010 m. kovo 22 d. surengtas Komisijos ir Latvijos valdžios institucijų susitikimas. 2010 m. kovo 31 d. raštu Latvija pateikė naują 2010 m. kovo 31 d.„Parex banka“ restruktūrizavimo plano redakciją, kurią vėliau papildė 2010 m. gegužės 14 d., birželio 9, 12, 17 ir 21 d. pateikta informacija.
(8)
2010 m. gegužės 10 d. Komisija paprašė pateikti išsamesnę informaciją. 2010 m. liepos 7 d. Latvija pateikė atsakymą. Kartu su šiuo raštu Latvija taip pat pateikė patikslintą 2010 m. kovo 31 d. restruktūrizavimo plano redakciją. Restruktūrizavimo planas vėliau iš dalies keistas 2010 m. rugpjūčio 18 ir 27 d. (toliau - galutinis restruktūrizavimo planas).
(9)
2010 m. rugpjūčio 2, 18 ir 27 d. ir rugsėjo 2 d. raštais Latvija pateikė papildomus paaiškinimus dėl ketinamų prisiimti įsipareigojimų. 2010 m. rugsėjo 3 d. Komisija gavo galutinį įsipareigojimų sąrašą.
(10)
2010 m. rugsėjo 2 d. Latvijos valdžios institucijos informavo Komisiją, jog išimties tvarka sutinka, kad šis sprendimas būtų priimtas anglų kalba.
2. APIBŪDINIMAS
2.1. NAUDOS GAVĖJAS IR JO SUNKUMAI
(11)
„Parex banka“ buvo antras pagal dydį Latvijos bankas, kurio bendras turtas 2008 m. gruodžio 31 d. sudarė 3,4 mlrd. LVL (4, 9 mlrd. EUR). 2007 m. pabaigoje, prieš krizę, bankas užėmė didžiausią (18 %) šalies indėlių rinkos dalį ir trečią pagal dydį (12 %) skolinimo rinkos dalį (6). Todėl Latvijos valdžios institucijos laikėsi nuomonės, kad jis turi sisteminės svarbos finansų sistemai.
(12)
„Parex banka“ siūlė įvairių bankininkystės produktų tiesiogiai ir per specializuotas patronuojamąsias bendroves: teikė skolinimo, mokėjimo kortelių aptarnavimo, išperkamosios nuomos, turto valdymo ir vertybinių popierių brokerio tarpininkavimo paslaugas. „Parex banka“ bankinę veiklą vykdė ne tik Latvijoje, bet ir Lietuvoje ir Šveicarijoje („AP Anlage & Privatbank AG“), jo filialai veikė Estijoje, Švedijoje ir Vokietijoje, vykdė turto valdymo veiklą Baltijos šalyse, kelios išperkamosios nuomos bendrovės veikė Nepriklausomų valstybių sandraugos (toliau - NVS) šalyse.
(13)
„Parex banka“ įsteigtas 1992 m., akcijų dauguma priklausė dviem asmenims, kurie iki valstybės intervencijos valdė 84,83 % banko akcinio kapitalo. Dėl patirtų problemų „Parex banka“ buvo iš dalies nacionalizuotas - visa buvusių pagrindinių akcininkų nuosavybė įsigyta už simbolinę 2 LVL (3 EUR) pirkimo kainą (7). 2009 m. balandžio mėn. Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas (toliau - ERPB) sudarė akcijų pirkimo susitarimą, pagal kurį ERPB turėjo įsigyti 25 % „Parex banka“ akcijų kapitalo ir vieną papildomą akciją (8).
(14)
Nors „Parex banka“ visada buvo pelninga institucija ir Latvijoje užėmė tvirtas pozicijas bankų frančizės srityje, banko vadovybė pasirinko netinkamą verslo strategiją, priėmė keletą labai rizikingų sprendimų, taip stengdamasi laimėti intensyvią konkurencinę kovą su labiau patyrusiomis užsienio bankų patronuojamosiomis bendrovėmis. Visų pirma „Parex banka“ vis daugiau įsitraukė į NVS rinkas, daugiausia tvarkė ypač didelius, trumpalaikius ne gyventojų indėlius. Finansų krizė labai paveikė besivystančias rinkas, taip pat ir NVS šalyse, sklido gandai dėl „Parex banka“ pajėgumo refinansuoti sindikuotąsias paskolas, kurių terminas sukako 2009 m. vasario mėn. Dėl visų šių įvykių buvo prarastas indėlininkų, ypač ne gyventojų, pasitikėjimas, tai paskatino klientus masiškai trauktis iš banko. Banko klientų traukimasis pasiekė kulminaciją, kai per dieną buvo atsiimama iki 100 mln. EUR, dalinis banko nacionalizavimas to nesustabdė. Dėl to indėlių, palyginti su 2007 m. pabaiga, sumažėjo 36 %, tai sukėlė rimtą likvidumo krizę. Kad sustabdytų tolesnį indėlių atsiėmimą, Latvijos priežiūros institucija, Finansų ir kapitalo rinkų komisija, nustatė lėšų išėmimo apribojimus.
(15)
2008 m. konsoliduoti nuostoliai sudarė 131 mln. LVL (185 mln. EUR), nors 2007 m. buvo gautas 40 mln. LVL (58 mln. EUR) pelnas. 2008 m. pabaigoje bendras nuosavas akcininkų kapitalas buvo 65 % mažesnis negu praėjusiais metais ir siekė 77 mln. LVL, daugiausia dėl padidėjusių atidėjinių nuostoliams padengti ir vertybinių popierių portfelio nuostolių. Paties „Parex banka“ kapitalo pakankamumo rodiklis sudarė tik 4,1 %, visos grupės (9) - 3,1 % Todėl „Parex banka“ nebegalėjo įvykdyti priežiūros teisės aktuose nustatytų mokumo reikalavimų.
2.2. PATVIRTINTOS SANAVIMO PRIEMONĖS
(16)
2008 m. lapkričio mėn. pradžioje „Parex banka“ paprašė valstybės pagalbos. Po jo nacionalizavimo Latvija nusprendė įgyvendinti sanavimo priemones, kuriomis laikinai stabilizavo „Parex banka“. Europos Komisija laikinai patvirtino šias priemones kaip sanavimo pagalbą: i) iki 1,5 mlrd. LVL likvidumo priemonę; ii) esamų sindikuotųjų 775 mln. LVL paskolų ir naujų paskolų, išduotų sindikuotajai paskolai refinansuoti, 275 mln. EUR sumos valstybės garantiją; ir iii) kapitalo restruktūrizavimo priemones, dėl kurių „Parex banka“ sanavimo laikotarpiu galėjo pasiekti 11 % kapitalo pakankamumo rodiklį (10).
2.3. RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANAI
2.3.1. PRADINIS RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANAS
(17)
2009 m. gegužės 11 d. Latvija, tęsdama pirmų kapitalo restruktūrizavimo priemonių įgyvendinimą, pateikė „Parex banka“ restruktūrizavimo planą (toliau - pradinis restruktūrizavimo planas), jo turinys išsamiau aptartas sprendimo pradėti procedūrą 2.4 skyriuje.
(18)
Plane pateikta preliminari „Parex banka“ veiklos analizė, numatomos restruktūrizavimo pagalbos priemonės, būsima verslo strategija ir gyvybingumo sugrąžinimo priemonės.
(19)
Planas parengtas 2009-2013 m. laikotarpiui. Numatyta, kad pagrindinės „Parex banka“ veiklos sritys bus įmonių ir mažmeninė bankininkystė, turto valdymas (11). Plane buvo numatyta įgyvendinti naują strategiją, pagal kurią „Parex banka“ siektų tapti pirmaujančiu Baltijos šalių banku. Veikla ne Baltijos šalyse laikyta nepagrindine. Tačiau plane nenumatyta galimybė šią veiklą parduoti trumpuoju ar vidutiniu laikotarpiu.
(20)
Parengtoje verslo strategijoje numatytos patrauklios normos ir agresyvi rinkodaros strategija „Parex banka“ augimui paremti ir prarastiems indėliams susigrąžinti. Plane daryta prielaida, kad „Parex banka“ toliau liks priklausomu nuo valstybės likvidumo priemonių net ir pasibaigus restruktūrizavimo laikotarpiui.
2.3.2. PAKEISTAS RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANAS
(21)
2009 m. rugsėjo 4 d. Latvija pateikė pakeistą restruktūrizavimo planą, kuris vėliau, 2009 m. rugsėjo 22 d., buvo iš dalies pakeistas. Šiuo planu siekta pašalinti Komisijos sprendime pradėti procedūrą išreikštas abejones.
(22)
Pakeistoje „Parex banka“ strategijoje taip pat numatyta stiprinti veiklos Baltijos šalyse pozicijas įmonių ir mažmeninės bankininkystės bei turto valdymo srityse. Pakeistame plane numatyta, kad „Parex banka“ galės sugrąžinti valstybei visas likvidumo priemones iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos.
(23)
Tačiau kitaip nei pradiniame restruktūrizavimo plane pakeistame plane numatyta mažinti „Parex banka“ balansą, visą dėmesį sutelkiant į pagrindinius segmentus. Konkrečiai numatyta apriboti „Parex banka“ skolinimo veiklą.
(24)
Plane taip pat numatyta galimybė atskirti nepagrindinę veiklą. Kai Latvija vėliau patvirtino šį strateginį pokytį, reikėjo parengti atitinkamą naują restruktūrizavimo plano redakciją.
2.3.3. GALUTINIS RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANAS
(25)
Galutiniame restruktūrizavimo plane numatyta, kad pagrindinis strateginis tikslas yra sugrąžinti banką į privatųjį sektorių - parduoti strateginiam investuotojui, kad būtų galima nutraukti valstybės finansavimą, bet kartu užtikrinti ilgalaikį banko gyvybingumą. Latvija jau pritraukė ERPB, stiprų geros reputacijos išorės investuotoją, turintį pakankamai finansinių išteklių ir ilgalaikius įsipareigojimus (žr. 13 konstatuojamąją dalį).
(26)
Galutiniame restruktūrizavimo plane daroma prielaida, kad „Parex banka“ turtas bus padalytas naujai įsteigtam bankui „AS Citadele banka“ (toliau - „Citadele banka“), vadinamajam „geram bankui“, kuris vykdys tradicines bankines operacijas, ir vadinamajam „blogam bankui“ („Parex banka“), […] (12).
(27)
Siekiant sugrąžinti ilgalaikį gyvybingumą pagrindinis bankas bus atskirtas nuo nepagrindinio ir neveiksnaus turto. Siūlomas restruktūrizavimas grindžiamas „gero turto atskyrimo“ scenarijumi - numatoma įsteigti banką, turintį stabilią kapitalo bazę, kurio priežiūrą vykdytų Latvija ir kurio veikla būtų sutelkta Baltijos šalyse. Visas pagrindinis ir kai kuris nepagrindinis turtas (visų pirma, veiksnios NVS paskolos) perduodamos iš „Parex banka“ naujai įsteigtam bankui. Likęs nepagrindinis ir neveiksnus turtas (paskolos, vertybiniai popieriai ir perimtas nekilnojamasis turtas) paliekamas „Parex banka“ […].
(28)
1 lentelėje parodyta „Citadele banka“ ir „Parex banka“ struktūra po padalijimo.
1 lentelė
Akcininkų struktūra po padalijimo
(29)
Latvija jau žengė pirmuosius „gero turto atskyrimo“ scenarijaus įgyvendinimo žingsnius. Naujasis bankas, „Citadele banka“, užregistruotas 2010 m. birželio 30 d., didžioji dalis turto perduota 2010 m. rugpjūčio 1 d. (13) Iš esmės „Citadele banka“ ir „Parex banka“ veikla turėtų būti visiškai atskirta per 12 mėnesių nuo perdavimo.
(30)
Taigi iš „Parex banka“ bankui „Citadele banka“ bus perduotas šis turtas ir įsipareigojimai:
-
veiksnios paskolos Baltijos šalyse ([300-800] mln. LVL),
-
veiksnios paskolos NVS šalyse ([50-350] mln. LVL),
-
filialai Švedijoje ir Vokietijoje,
-
su turto valdymo veikla susiję indėliai.
(31)
„Parex banka“ bus paliktas šis turtas ir įsipareigojimai:
-
neveiksnios paskolos Baltijos šalyse ([200-800] mln. LVL) (14),
-
paskolos seniesiems akcininkams ([…] mln. LVL),
-
patronuojamosios išperkamosios nuomos bendrovės NVS šalyse,
-
neveiksnios paskolos NVS šalyse ([50-350] mln. LVL).
(32)
2 lentelėje parodyta, koks turtas perduodamas „Citadele banka“, o koks paliekamas „Parex banka“, taip pat kaip sumažėja balansas, palyginus padėtį prieš krizę, padėtį pagal galutinį restruktūrizavimo planą ir 2010 m. rugpjūčio 27 d. pakeitimus:
2 lentelė
Turto padalijimas tarp „Citadele banka“ ir „Parex banka“
(tūkst. LVL)
„Parex banka“ 2008 m.
„Parex banka“ 2009 m.
„Parex banka“2010 7 31 (15)
„Citadele banka“
„Parex banka“ po padalijimo (16)
Turtas
Pinigai ir indėliai centriniuos bankuose
79 154
136 769
131 693
119 783
30 876
Iš kredito institucijų gautinos likusios sumos
228 752
189 321
227 741
245 069
5 583
Paskolos
1 744 871
1 429 466
1 355 831
748 457
627 471
Vertybiniai popieriai
941 293
405 800
356 439
224 735
130 936
Investicijos į patronuojamąsias bendroves
51 442
72 725
81 691
5 530
51 962
Kitas turtas
323 797
220 097
75 584
45 604
52 747
Turtas iš viso
3 369 309
2 484 501
2 228 978
1 389 179
899 576
Įsipareigojimai ir nuosavas kapitalas
Latvijos bankas
587 183
140 449
-
-
-
Kredito institucijos
129 584
50 865
27 295
41 571
51 703
Sindikatas
544 673
381 271
163 402
-
163 402
Valstybės iždas
676 398
622 048
692 454
131 000
458 454
Klientų indėliai
1 225 488
911 318
1 006 202
928 686
75 314
Euroobligacijos
88 712
87 489
113 136
109 244
-
Subordinuotosios paskolos (senieji akcininkai)
52 848
52 857
52 863
-
52 878
Subordinuotosios paskolos (valstybė)
-
37 338
37 338
50 270
-
Subordinuotosios paskolos (ERPB)
-
12 932
12 932
Kiti įsipareigojimai
35 556
31 458
34 754
30 280
21 522
Įsipareigojimai iš viso
3 340 442
2 328 025
2 140 376
1 291 051
823 274
Nuosavas kapitalas
28 867
156 476
88 602
98 127 (17)
76 302
Iš viso
3 369 309
2 484 501
2 228 978
1 389 179
899 576
Padalijimas procentais, įskaitant investicijų Lietuvos patronuojamoje bendrovėje, „AP Anlage & Privatbank AG“ ir indėlių Vokietijos filiale perdavimą (18)
64 %
36 %
Pagal „Parex banka“ - 2008 m.
44 %
(33)
„Citadele banka“ ilgalaikio gyvybingumo užtikrinimo strategija grindžiama siekiu stiprinti veiklos Baltijos šalyse pozicijas, Latvijoje veiklą sutelkti trijuose pagrindiniuose verslo segmentuose: įmonių bei mažmeninės bankininkystės ir turto valdymo (19). Tačiau turto valdymo veikla išliks pagrindine „Citadele banka“ veikla tik jei bankas bus parduotas iki […]. Jeigu pardavimas neįvyks, turto valdymo veikla bus parduota atskirai iki tos pačios dienos.
(34)
„Citadele banka“ neteiks paskolų NVS šalyse, tad veiksnių NVS paskolų portfelis laikomas nepagrindine veikla. Šiame segmente naujos paskolos nebus teikiamos, esamo portfelio bus atsisakyta iki […].
(35)
Lietuvoje ir Estijoje „Parex banka“ veikė gerokai mažesne apimtimi nei Latvijoje. „Citadele banka“ planuoja šiose rinkose ateityje taip pat išlaikyti nedidelę veiklos dalį.
(36)
Dėl dviejų „Citadele banka“ perduotų indėlius priimančių filialų Švedijoje ir Vokietijoje Latvija paaiškino, kad dėl masinio indėlių atsiėmimo iš banko finansavimas Baltijos šalyse labai sumažėjo. Be to, dabartinėmis makroekonominėmis sąlygomis Latvijoje sunku pritraukti išorės finansavimą. Bendra Baltijos šalių gyventojų indėlių suma yra daug mažesnė už paskolų jiems portfelį, o „Parex banka“ konkurentai gauna finansavimą iš kitose šalyse (daugiausia Švedijoje) įsikūrusių patronuojančiųjų bendrovių. Taigi „Citadele banka“ turi išsaugoti tam tikrą finansavimo bazę užsienyje (Švedijoje ir Vokietijoje).
(37)
„Citadele banka“ ketina spręsti problemas, privertusias „Parex banka“ prašyti valstybės pagalbos, ir sugrąžinti ilgalaikį gyvybingumą pasitelkdama toliau nurodytas pagrindines priemones.
(38)
Pakeisti valdymo stilių ir struktūrą. Iki nacionalizavimo „Parex banka“ sprendimus priimdavo pagrindiniai savininkai. „Citadele banka“ laikysis neseniai patvirtintos patobulintos valdymo struktūros. Jame bus įdiegtos valdybos ir stebėtojų tarybos procedūros, siekiant užtikrinti griežtus valdymo struktūros standartus. Pagrindiniai „Citadele banka“ valdymo principai: griežtas nuosavybės ir valdymo atskyrimas, akcininkų teisių užtikrinimas, viešumas ir skaidrumas, valdybos atsakomybė ir struktūra, etikos principų laikymasis, atsakingas sprendimų priėmimas.
(39)
Sustiprinti rizikos valdymą. „Parex banka“ vadovybė persvarstė ir sustiprino banko rizikos valdymą ir kontrolę ir organizacijos, ir veiklos lygmeniu visų pagrindinių rizikos veiksnių kategorijose (rinkos, kreditų ir veiklos rizikos). Visų pirma, kreditų rizikos kontrolė „Citadele banka“ bus iš esmės pertvarkyta, pakeistas ankstesnis „Parex banka“ taikomas metodas, būtent, vietoj užstatais užtikrinamo skolinimo, kuriam būdingas vertinimo netikrumas, bus atliekamas pinigų srautais grindžiamas skolininko skolos tvarkymo pajėgumo vertinimas. Rizikos valdymas yra svarbiausia „Citadele banka“ valdymo proceso sudedamoji dalis. Rizikos valdymą „Citadele banka“ kontroliuoja nepriklausomas skyrius. Be to, „Citadele banka“ stebėtojų taryba dalyvauja atliekant rizikos valdymo priežiūrą ir išrinko vieną savo narių atsakingu už rizikos valdymo priežiūrą, vidaus auditą ir atitikties užtikrinimą. Stebėtojų tarybai rengiamos mėnesio rizikos ataskaitos, kuriose pateikiama naujausia informacija apie banko kreditų riziką ir atitiktį.
(40)
Sumažinti balansą, sutelkiant veiklą pagrindiniuose segmentuose. Pagrindinę veiklą „Citadele banka“ vykdys Baltijos šalyse, pagrindinis vadovų siekis bus sugrąžinti „Citadele banka“ pelningumą šiame regione. Nepagrindinis veiksnių NVS paskolų portfelis bus perduotas „Citadele banka“, bet parduotas iki […]. Sutelkęs dėmesį į pagrindinę veiklą ir stipriai sumažinęs veiksnias balanso pozicijas „Citadele banka“ taps stabiliai pelningu.
(41)
Stabilizuoti likvidumo poziciją. „Citadele banka“ strategijos esmę sudaro tvaraus, mažos rizikos finansavimo modelio plėtojimas, mažinant priklausomybę nuo didmeninio finansavimo, ilginant terminus ir diversifikuojant finansavimo šaltinius „Citadele banka“ finansavimo bazėje padidinus ilgesnio termino klientų indėlių dalį. Indėliams „Citadele banka“ netaikomi išėmimo apribojimai, kuriuos yra nustačiusi Latvijos priežiūros institucija.
(42)
Iki 2011 m. susigrąžinti pelningumą pagrindiniame segmente. „Citadele banka“ planuoja mažinti administravimo išlaidas, personalo sąnaudas ir kitas administravimo išlaidas. „Parex banka“ administravimo išlaidos 2009 m. jau sumažintos 39 %, arba 32 mln. LVL. Numatoma, kad „Citadele banka“ išlaidų ir pajamų santykis dar mažės ir 2014 m. bus [35-55] %. Tai bus pasiekta […] sumažinus personalo sąnaudas ir pakoregavus įvairius „Citadele banka“ procesus. Kad sumažintų veiklos išlaidas ir taptų finansiškai stabilus, „Citadele banka“ tęs „Parex banka“ pradėtas išlaidų struktūros pertvarkymo iniciatyvas optimizuojant filialų tinklą […] ir įgyvendinant kitas išlaidų mažinimo priemones. Kartu su išlaidų mažinimu bus įgyvendinamos įvairios pajamų didinimo iniciatyvos, dėmesys sutelktas į turto kokybės valdymą, siekiant pagerinti nuosavo kapitalo grąžą (toliau - ROE).
(43)
Pagal restruktūrizavimo plane pateiktas prognozes pagal pagrindinį scenarijų „Citadele banka“ turėtų pradėti veikti pelningai jau 2011 m. ir nuolat gerinti rezultatus iki 2015 m. 2014 m. „Citadele banka“ ROE rodiklis bus [18-28] %. 3 lentelėje pateikti 2010-2014 m. pagrindiniai finansiniai „Citadele banka“ veiklos rodikliai. Banko vadovybės įgyvendintų restruktūrizavimo priemonių rezultatai akivaizdžiai atsispindi pagrindiniuose 2014 m. rodikliuose: išlaidų ir pajamų santykis sudaro [35-55] %, o ROE [18-28] %. Bus sukurta tvirtesnė kapitalo struktūra, kurioje nuosavo kapitalo ir bendro turto santykis 2015 m. bus [8-14] %.
3 lentelė
„Citadele banka“ 2010-2014 m. pagrindiniai finansiniai veiklos rodikliai pagal pagrindinį scenarijų
2010 m.rugpjūčio - gruodžio mėn. (prognozė)
2011 m. (prognozė)
2012 m. (prognozė)
2013 m. (prognozė)
2014 m. (prognozė)
Išlaidų analizė
Veiklos sąnaudos/bendros pajamos
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[35-55] %
Vertės sumažėjimas/grynosios paskolos
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[1-3] %
Pelningumas
Grynosios pajamos (nuostolis), mln. LVL
[nuostolis]
[pelnas]
[pelnas]
[pelnas]
[pelnas]
ROE
[-] %
[…] %
[…] %
[…] %
[18-28] %
Balansas
Bendras turtas (mln. LVL)
(…)
(…)
(…)
(…)
[1,400-1,650]
Indėliai/bendras turtas
[..] %
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
Paskolos/klientų indėliai
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[50-80] %
Nuosavas kapitalas/bendras turtas
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[9-13] %
KAPITALO PAKANKAMUMAS
[10-14] %
[11-15] %
[12-16] %
[14-19] %
[16-20] %
(44)
Nepalankiausio scenarijaus atveju numatoma, kad „Citadele banka“ vėl pradės veikti pelningai 2013 m., o 2014 m. toliau gerins rezultatus. 2014 m. banko ROE bus [ 0] % (20) Plane nurodyta, kad nepalankiausio scenarijaus atveju „Citadele banka“ ir visos konsoliduotos grupės kapitalo pakankamumo rodiklis gerokai viršys mažiausią galimą priežiūros teisės aktuose nustatytą lygį. 4 lentelėje pateikti pagrindiniai „Citadele banka“ 2010-2014 m. finansiniai veiklos rodikliai pagal nepalankiausią scenarijų.
4 lentelė
„Citadele banka“ 2010-2014 m. pagrindiniai finansiniai veiklos rodikliai pagal nepalankiausią scenarijų
2010 m. rugpjūčio - gruodžio mėn. (prognozė)
2011 m. (prognozė)
2012 m. (prognozė)
2013 m. (prognozė)
2014 m. (prognozė)
Išlaidų analizė
Veiklos sąnaudos/bendros pajamos
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[45-60] %
Pelningumas
Grynosios pajamos (nuostolis), mln. LVL
[nuostolis]
[nuostolis]
[nuostolis]
[pelnas]
[pelnas]
ROE
-
[…] %
[ 0] %
Balansas
Paskolos/klientų indėliai
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[40-60] %
KAPITALO PAKANKAMUMAS
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
(45)
Pagal Latvijos centrinio banko atlikto „Citadele banka“ testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus (žr. 5 lentelę) mažiausio galimo kapitalo pakankamumo lygio reikalavimams įvykdyti 2015 m. pabaigoje bankui papildomo kapitalo nereikėtų, o nuosavo kapitalo pakankamumo rodiklis būtų [ 8 %].
5 lentelė
„Citadele banka“ testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatai
Naujas bankas
Pagrindinis scenarijus
Reikalingi papildomi atidėjiniai, mln. LVL
Reikalingas papildomas kapitalas, mln. LVL
Kapitalo pakankamumas, %
2010 m.
(…)
(…)
(…)
2011 m.
(…)
(…)
(…)
2012 m.
(…)
(…)
(…)
2013 m.
(…)
(…)
(…)
2014 m.
(…)
(…)
(…)
(46)
Po padalijimo „Parex banka“ (įskaitant patronuojamąsias bendroves) bus […]. 2010-2017 m. laikotarpiu jis parduos ir realizuos visą savo turtą. Pagrindinė „Parex banka“ užduotis bus per savo gyvavimo laiką (prognozės tikslais daryta prielaida, kad tai aštuoneri metai) susigrąžinti kuo didesnę jam perduoto turto dalį. Taigi, „Parex banka“ stengsis išvengti būtinybės parduoti savo portfelį rinkoje už mažą kainą arba skubiai realizuoti užstatus. „Parex banka“ visą dėmesį sutelks į neveiksnių paskolų ir jau perimto nekilnojamojo turto problemų sprendimą. Taigi, pagrindinė „Parex banka“ veikla yra vykdyti turto susigrąžinimo procedūras, o tada turtą tvarkyti ir kuo greičiau priimtinomis sąlygomis tinkamai parduoti.
(47)
Po padalijimo nei „Parex banka“, nei jo patronuojamosios bendrovės naujos ekonominės veiklos nesiims, nebent tai bus reikalinga pagrindinei užduočiai - valdyti perduotą turtą ir jį parduoti - vykdyti. Visų pirma, „Parex banka“ nebeteiks naujų paskolų. Tačiau jis gali tam tikrą turtą paskirstyti kai kurioms patronuojamosioms bendrovėms valdymo (pardavimo) tikslais.
(48)
Dėl NVS išperkamosios nuomos bendrovių finansavimo - „Parex“ stengsis parduoti šias bendroves. Kaip jau minėta, naujos paskolos, įskaitant išperkamąją nuomą, nebus teikiamos ir, jei nebus rasta pirkėjų, esamus išperkamosios nuomos portfelius tikimasi visiškai realizuoti iki […]. Didelę dalį išperkamosios nuomos portfelio sudaro […].
(49)
Tikimasi, kad visos šios priemonės padės padidinti „Parex banka“ likvidumą, tada jis pradės grąžinti valstybės indėlius. Tačiau, remiantis finansinėmis prognozėmis, į banką investuoto kapitalo valstybė nesusigrąžins.
(50)
Restruktūrizavimo plane numatyta, kad „Parex banka“ kapitalo pakankamumo reikalavimus atitiks tik iki […].
(51)
„Parex banka“ nukentėjo nuo nenutrūkstamo masinio indėlių atsiėmimo. Dėl to dabartinė indėlių bazė yra gerokai mažesnė negu buvo iki krizės. Dėl lėšų stokos skolinimo veikla taip pat labai apribota. Latvijos valdžios institucijos įsipareigoja apriboti „Citadele banka“ skolinimo ir indėlių priėmimo operacijas atitinkamuose geografiniuose segmentuose (žr. toliau 2.5 skyrių). Apribojus skolinimo ir indėlių priėmimo operacijas, ši veikla nuo sumažėjusios rinkos dalies per metus negalės augti daugiau negu [9-13] %.
(52)
Restruktūrizavimo plane numatytas „Citadele banka“ veiklos mastas yra mažesnis už „Parex banka“ veiklos mastą iki krizės. Jis bus iš dalies mažinamas parduodant tam tikrą turtą (veiksnias NVS paskolas ir turto valdymo veiklą, jei ji bus parduodama atskirai nuo „Citadele banka“). Be to, Latvija įsipareigojo iki 2014 m. gruodžio 31 d.„Citadele banka“ privatizuoti.
(53)
Dėl nacionalizavimo buvusieji pagrindiniai „Parex banka“ akcininkai neteko savo dalies (13 konstatuojamoji dalis). Vėliau valstybei ir ERPB restruktūrizavus „Parex banka“ kapitalą, sumažėjo smulkiųjų akcininkų valdoma dalis (nuo 15,2 % iki 3,7 % 2010 m. liepos 7 d.)
2.4. RESTRUKTŪRIZAVIMO PAGALBOS PRIEMONĖS
(54)
Galutiniame restruktūrizavimo plane nurodyta, kad esama sanavimo pagalba bus teikiama visą restruktūrizavimo laikotarpį ir padalyta naujai sukurtam bankui „Citadele banka“ ir „Parex banka“. Be jau gautos pagalbos, numatoma tam tikra papildoma valstybės pagalba.
(55)
Planuojama likvidumo parama, teikiama kaip valstybės indėliai „Citadele banka“ ir „Parex banka“, neviršys 1,5 mlrd. LVL - ši riba patvirtinta kaip didžiausia galima sanavimo pagalba, teikiama „Parex banka“ kaip likvidumo parama iki padalijimo (21). Pagal pagrindinį ir nepalankiausią scenarijus valstybės indėliai „Citadele banka“ turėtų būti grąžinti iki 2012 m. Pagal palankiausią scenarijų valstybės indėliai turėtų būti visiškai grąžinti iki 2011 m. Valstybės indėliai „Parex banka“ pagal pagrindinį ir nepalankiausią scenarijus nebus grąžinti iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos. Nesumokėta suma sudaro nuo (0-100) mln. LVL (pagal pagrindinį scenarijų) iki (100-200) mln. LVL (pagal nepalankiausią scenarijų). Gali būti, kad indėliai bus grąžinti anksčiau, jeigu naudos gavėjai arba jų turtas bus parduoti. Negrąžintas likutis pagal įvairius scenarijus parodytas 6 lentelėje.
6 lentelė
Valstybės likvidumo priemonės (negrąžintas likutis metų pabaigoje)
„Citadele banka“
(mln. LVL)
10 8 1
10 12 31
11 12 31
12 12 31
13 12 31
14 12 31
Pagrindinis scenarijus
131
143
36
0
-
-
Palankiausias scenarijus
131
143
-
-
-
-
Nepalankiausias scenarijus
131
143
36
0
-
-
„Parex banka“
(mln. LVL)
10 8 1
10 12 31
11 12 31
12 12 31
13 12 31
14 12 31
15 12 31
16 12 31
17 12 31
Pagrindinis scenarijus
[400-550]
[400-550]
[400-550]
[250-400]
[250-400]
[150-400]
[150-400]
[100-250]
[0-100]
Palankiausias scenarijus
[400-550]
[400-550]
[400-550]
[250-400]
(250-400)
[150-400]
[150-400]
[100-250]
0
Nepalankiausias scenarijus
[400-550]
[400-550]
[400-550]
[250-400]
[250-400]
[150-400]
[150-400]
[100-250]
[100-200]
(56)
Atlygis už likvidumą nustatytas antrame sanavimo sprendime, remiantis Europos Centrinio Banko 2008 m. spalio 20 d. rekomendacijomis dėl Vyriausybės teikiamų banko skolos garantijų. Pagal restruktūrizavimo planą kaina „Citadele banka“ ir „Parex banka“ bus apskaičiuota prie valstybės finansavimo kainos (22) pridėjus 50 bazinių punktų papildomą mokestį. Be to, „Citadele banka“ bus nustatytas skatinamasis mokestis - nuo 2011 m. balandžio mėn. mokestis bus kiekvieną ketvirtį didinamas 15 bazinių punktų, taip skatinant banką siekti perfinansavimo rinkose.
(57)
Prognozuojama valstybės likvidumo paramos kaina ir palyginimas su klientų indėlių „Citadele banka“ kaina pateiktas 7 lentelėje.
7 lentelė
Valstybės indėlių „Citadele banka“ kaina ir palyginimas su klientų indėlių kaina
(%)
2010 m. prognozė
2011 m. prognozė
2012 m. prognozė
2013 m. prognozė
Likvidumo paramos kaina
9,6
5,4
6,5
7,9
Klientų indėlių kaina
(…)
(…)
(…)
(…)
(58)
Po padalijimo esamos garantijos „Parex banka“ skolintojų sindikatui, patvirtintos pirmame ir antrame sanavimo sprendimuose, bus paliktos „Parex banka“ kartu su sindikuotosiomis paskolomis. Restruktūrizavimo plane numatyta, kad jų terminas baigsis 2011 m. gruodžio 31 d. ir kad Vyriausybei savo garantijos apmokėti neprireiks.
(59)
2010 m. kovo mėn. „Parex banka“ pasirašė susitarimą su Europos investicijų banku (toliau - EIB), kuris suteiks iki 100 mln. EUR kredito liniją, skirtą teikti finansavimą mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Kredito liniją ketinama perduoti „Citadele banka“. EIB reikalauja valstybės garantijos šiam finansavimui tol, kol „Citadele banka“ neturi investicinio reitingo.
(60)
„Citadele banka“ taip pat gali prireikti iki 88 mln. LVL (126 mln. EUR) sumos papildomų valstybės garantijų arba likvidumo paramos neišpirktoms euroobligacijoms, kurių terminas baigiasi 2011 m. gegužės mėn.
(61)
Valstybės garantijų kaina yra antrame sanavimo sprendime (23) patvirtinta kaina. Restruktūrizavimo plane numatytų galimų papildomų valstybės garantijų kaina bus nustatyta prie esamos valstybės garantijos (1,048 %) pridėjus papildomą 12,5 bazinio punkto mokestį, kuris bus nustatytas ir kiekvieno ketvirčio pabaigoje didinamas 12,5 bazinio punkto.
(62)
Restruktūrizavimo plane daroma prielaida, kad „Parex banka“ jau skirta nuosavo kapitalo injekcija (1 lygio kapitalas) sanavimo laikotarpiu liks „Parex banka“.
(63)
Pagal restruktūrizavimo planą iš valstybės nebus reikalingas joks papildomas kapitalas, išskyrus:
a)
103 mln. LVL kapitalizaciją padalijimo metu konvertuojant valstybės indėlius į „Citadele banka“ nuosavą kapitalą. Atlygis už šį kapitalą turėtų būti sukauptas pardavus „Citadele banka“ - Latvija įsipareigojo tai padaryti iki 2014 m. pabaigos;
b)
ir kapitalizaciją 2010-2013 m. konvertuojant dalį - iki 210,7 mln. LVL pagal pagrindinį scenarijų ir 218,7 mln. LVL pagal nepalankiausią scenarijų - valstybės indėlių „Parex banka“ ir palūkanas už šiuos indėlius. Numatyta, kad „Parex banka“ už kapitalizuotus valstybės indėlius, po padalijimo iki 2013 m. gruodžio 31 d., per metus mokės […] % palūkanas. Nuo 2014 m. ir toliau kapitalizuoti valstybės indėliai bus įtraukti į pelno ir nuostolio sąskaita […] %.
(64)
Atitinkamos 1 lygio kapitalo sumos, kurias valstybė ketina suteikti „Parex banka“ pagal įvairius scenarijus, parodytos 8 ir 9 lentelėse.
8 lentelė
Prognozuojamas valstybės indėlių „Parex banka“ kapitalizavimas
(mln. LVL)
10 7 31
10 12 31
11 12 31
12 12 31
13 12 31
14 12 31
15 12 31
16 12 31
17 12 31
Pagrindinis scenarijus
-
-
[10-30]
[30-60]
[0-20]
-
-
-
-
Palankiausias scenarijus
-
-
[10-30]
[30-60]
[0-20]
-
-
-
-
Nepalankiausias scenarijus
-
-
[10-30]
[30-60]
[0-20]
-
-
-
-
9 lentelė
Atidėtos (kapitalizuotos) valstybės iždo palūkanos „Parex banka“
(mln. LVL)
10 7 31
10 12 31
11 12 31
12 12 31
13 12 31
14 12 31
15 12 31
16 12 31
17 12 31
Pagrindinis scenarijus
-
[0-10]
[20-40]
[20-40]
[20-40]
-
-
-
-
Palankiausias scenarijus
-
[0-10]
[20-40]
[20-40]
[20-40]
-
-
-
-
Nepalankiausias scenarijus
-
[0-10]
[20-40]
[20-40]
[20-40]
-
-
-
-
(65)
Latvija įsipareigojo, kad bendra „Parex banka“ suteikto kapitalo suma neviršys 218,7 mln. LVL ir kad ji „Parex banka“ po […] nei tiesiogiai, nei netiesiogiai neteiks papildomo kapitalo jokia forma.
(66)
Prognozuojamas pagrindinės valstybės indėlių „Parex banka“ dalies ir palūkanų grąžinimas parodytas 10 lentelėje.
10 lentelė
Prognozuojamas pagrindinės valstybės indėlių „Parex banka“ dalies ir palūkanų už juos grąžinimas
(mln. LVL)
Pagrindinis scenarijus
Nepalankiausias scenarijus
Pagrindinės valstybės indėlių sumos grąžinimas
(…)
(…)
Palūkanų už valstybės indėlius grąžinimas
(…)
(…)
Iš viso
(…)
(…)
(67)
Sanavimo pagalba, suteikta kaip subordinuotoji paskola (2 lygio kapitalas), bus perduota „Citadele banka“. Atlygis nustatytas antrame ir trečiame sanavimo sprendimuose (24), remiantis Europos Centrinio Banko 2008 m. lapkričio 20 d. rekomendacijomis dėl kapitalo restruktūrizavimo priemonių kainų. 2009 m. gruodžio mėn. fiskuotosios palūkanos už subordinuotąją paskolą buvo […] %, nuo 2010 m. vasario mėn. jos padidėjo iki […] %.
(68)
Padalijimo metu arba po padalijimo valstybė „Parex banka“ neteikė ir neteiks jokio 2 lygio kapitalo.
(69)
Kaip numatyta 27-32 konstatuojamosiose dalyse, tam tikras turtas iš „Parex banka“ bus perduotas „Citadele banka“, kuris tęs kai kurią „Parex banka“ veiklą, o nepagrindinis ir neveiksnus turtas bus paliktas „Parex banka“. Dėl turto, kuris bus paliktas „Parex banka“, vertės - iš konservatyvaus vertinimo matyti, kad valstybė pagal nepalankiausią scenarijų patirs [200-400] mln. LVL nuostolių, pagal pagrindinį scenarijų - [50-300] mln. LVL nuostolių. Pagal nepalankiausią scenarijų nuostoliai sudarys apie [20-50] % turto apskaitinės vertės (814 mln. LVL), pagal pagrindinį scenarijų apie […] %. Jeigu būtų įskaičiuotos atidėjinių sumos, turto nominaliosios vertės sumažėjimas būtų dar didesnis.
(70)
Atitinkamos neįvykdytų įsipareigojimų ir valstybės nuosavo kapitalo praradimo po „Parex banka“ turto likvidavimo prognozės patektos 11 lentelėje.
11 lentelė
Neįvykdyti įsipareigojimai ir prarastas valstybės nuosavas kapitalas po „Parex banka“ turto likvidavimo
(mln. LVL)
Pagrindinis scenarijus
Negrąžinti valstybės indėliai
[0-100]
Valstybės įvykdytas kapitalo restruktūrizavimas
(…)
Iš viso
[50-300]
Nepalankiausias scenarijus
Negrąžinti valstybės indėliai
[100-200]
Valstybės įvykdytas kapitalo restruktūrizavimas
(…)
Iš viso
[200-400]
2.5. LATVIJOS ĮSIPAREIGOJIMAI
(71)
Kad Komisija galėtų pripažinti restruktūrizavimo pagalbą „Citadele banka“ ir „Parex banka“ suderinama su vidaus rinka, 2010 m. rugsėjo 3 d. Latvija Europos Komisijai pateikė įsipareigojimų dokumentą - Latvijos, „Citadele banka“ ir „Parex banka“ pasirašytą dokumentą, - kuriame išdėstyti įsipareigojimai, siekiant užtikrinti visapusišką restruktūrizavimo plano įgyvendinimą ir apriboti konkurencijos iškraipymą dėl restruktūrizavimo pagalbos (toliau - įsipareigojimai). Pagrindiniai įsipareigojimai išdėstyti toliau.
2.5.1. ĮSIPAREIGOJIMAI DĖL „CITADELE BANKA“
(72)
Įsipareigojimas parduoti NVS paskolas. „Citadele banka“ parduoda NVS paskolas (arba įgalioja jų pardavimą) Komisijos patvirtintam pirkėjui ir Komisijos patvirtintomis sąlygomis iki […]. Kad įvykdytų pardavimą, „Citadele banka“ suranda pirkėją ir sudaro galutinį įpareigojantį pirkimo - pardavimo susitarimą dėl NVS paskolų pardavimo ne vėliau kaip iki […]. Jeigu „Citadele banka“ iki tos dienos tokio susitarimo nesudaro, jis suteikia verslo pardavimo patikėtiniui išimtinius įgaliojimus parduoti NVS paskolas iki […].
(73)
Įsipareigojimas parduoti turto valdymo veiklą. Turto valdymo veikla, vykdoma laikantis veiklos tęstinumo principo, turi būti parduota iki […] tokiam pirkėjui ir tokiomis sąlygomis, kaip patvirtina Komisija. Tuo tikslu ne vėliau kaip […]:
a)
Latvija privalo surasti pirkėją ir sudaryti galutinį įpareigojantį pirkimo - pardavimo susitarimą dėl 100 % jos dalies „Citadele banka“, įskaitant turto valdymo veiklą, pardavimo; arba
b)
„Citadele banka“ privalo surasti pirkėją ir sudaryti galutinį įpareigojantį pirkimo - pardavimo susitarimą dėl turto valdymo veiklos pardavimo atskirai nuo likusios „Citadele banka“ dalies.
Jeigu turto valdymo veikla nebus parduota, kartu su „Citadele banka“ arba atskirai, iki […], „Citadele banka“ suteikia verslo pardavimo patikėtiniui išimtinius įgaliojimus parduoti turto valdymo veiklą atskirai nuo likusios „Citadele banka“ dalies iki […].
(74)
Gyvybingumo, paklausumo ir konkurencingumo išsaugojimas. Tol, kol bus baigtas turto valdymo veiklos pardavimas, „Citadele Banka“ išlaiko turto valdymo veiklos ekonominį gyvybingumą, paklausumą ir konkurencingumą vadovaudamasis gera verslo praktika, ir kiek galėdamas mažina visą konkurencinių galimybių praradimo riziką.
(75)
Įsipareigojimas atskirti veiklą. Tol, kol bus baigtas turto valdymo veiklos pardavimas, „Citadele banka“ turto valdymo veiklą vykdo atskirai nuo veiklos, kurią pasilieka, ir užtikrina, kad pagrindinis turto valdymo veiklos personalas nedalyvautų jokioje pasiliekamos veiklos srityje ir atvirkščiai. „Citadele banka“ paskiria atskirą vadovą, atsakingą už turto valdymo veiklos valdymo priežiūrą, kontroliuojant stebėsenos patikėtiniui. Atskirasis vadovas valdo turto valdymo veiklą atskirai ir siekdamas geriausių verslo interesų taip, kad būtų užtikrintas jos tolesnis ekonominis gyvybingumas, paklausumas ir konkurencingumas bei nepriklausomumas nuo „Citadele banka“ pasiliekamos veiklos.
(76)
Įsipareigojimas parduoti „Citadele banka“. Latvija iki 2015 m. gruodžio 31 d. parduoda „Citadele banka“ arba įgalioja jo pardavimą Komisijos patvirtintam pirkėjui ir Komisijos patvirtintomis sąlygomis. Kad įvykdytų pardavimą, Latvija suranda pirkėją ir sudaro galutinį įpareigojantį pirkimo - pardavimo susitarimą dėl „Citadele banka“ pardavimo ne vėliau kaip iki 2014 m. gruodžio 31 d. Kad įvykdytų šį įsipareigojimą, Latvija privalo parduoti visas tiesiogiai arba netiesiogiai (įskaitant per viešąsias įmones) valdomas „Citadele banka“ akcijas. Jeigu Latvija tokio susitarimo nesudaro iki 2014 m. gruodžio 31 d., ji suteikia verslo pardavimo patikėtiniui išimtinius įgaliojimus parduoti „Citadele banka“ iki 2015 m. gruodžio 31 d.
(77)
Naujos skolinimo veiklos ir indėlių Baltijos šalyse apribojimas. Latvijoje, Lietuvoje ir Estijoje „Citadele banka“ ir jo susijusios įmonės:
a)
naujos skolinimo veiklos apimtį ir rinkos dalį (bendrąja verte) bendrame „Citadele banka“ ir AB „Citadele“ banko (25) paskolų portfelyje; ir
b)
likusių indėlių mastą ir rinkos dalį
apriboja iki didžiausios galimos 12-17 lentelėje nurodytos ribos.
Latvijos rinka
12 lentelė
Aukščiausios skolinimo Latvijoje ribos
2010 m.
2011 m.
2012 m.
2013 m.
2014 m.
2015 m.
Naujo pagrindinio skolinimo bendroji vertė (mln. LVL)
[28-40]
[115-165]
[120-175]
[130-190]
[145-210]
[160-230]
Pagrindinių paskolų rinkos dalis (neįskaitant NVS paskolų), t. y. paskolų portfelio dalis, palyginti su visomis Latvijos paskolomis (%)
[ 5] %
[ 6] %
[ 6] %
[ 6] %
[ 7] %
[ 7] %
Naujo skolinimo privataus kapitalo valdymo sektoriuje bendroji vertė (26) (mln. LVL)
[0-4]
[9-13]
[9,5-14]
[10-15]
[11-17]
[12,5-18]
13 lentelė
Aukščiausios indėlių balanso Latvijoje ribos
2010 m.
2011 m.
2012 m.
2013 m.
2014 m.
2015 m.
Pagrindinių indėlių balansas (be privataus kapitalo valdymo indėlių) (mln. LVL)
[550-790]
[600-860]
[660-950]
[720-1045]
[795-1150]
[875-1260]
Pagrindinių indėlių rinkos dalis (%)
[ 7] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
Privataus kapitalo valdymo indėlių balansas (mln. LVL)
[340-490]
[405-585]
[375-540]
[410-590]
[440-630]
[475-685]
Privataus kapitalo valdymo indėlių rinkos dalis (%)
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
Lietuvos rinka
14 lentelė
Aukščiausios skolinimo Lietuvoje ribos
2010 m.
2011 m.
2012 m.
2013 m.
2014 m.
2015 m.
Naujo skolinimo bendroji vertė (mln. LVL)
[19-27]
[36,5-53]
[40-58]
[44-63]
[48-70]
[53-76]
Rinkos dalis, t. y. paskolų portfelio dalis, palyginti su visomis Lietuvos paskolomis (%)
[ 2,5] %
[ 2,5] %
[ 2,5] %
[ 3] %
[ 3] %
[ 3] %
15 lentelė
Aukščiausios indėlių balanso Lietuvoje ribos
2010 m.
2011 m.
2012 m.
2013 m.
2014 m.
2015 m.
Bendras indėlių balansas (mln. LVL)
[115-170]
[130-185]
[140-205]
[155-225]
[170-245]
[190-270]
Rinkos dalis (%)
[ 3] %
[ 3] %
[ 3] %
[ 4] %
[ 4] %
[ 4] %
Estijos rinka
16 lentelė
Aukščiausios skolinimo Estijoje ribos
2010 m.
2011 m.
2012 m.
2013 m.
2014 m.
2015 m.
Naujo skolinimo bendroji vertė (mln. LVL)
[3,2-4,6]
[7-10]
[7,6-11]
[8-12]
[9-13]
[10-14]
Rinkos dalis, t. y. paskolų portfelio dalis, palyginti su visomis Estijos paskolomis (%)
[ 1,5] %
[ 1,5] %
[ 1,5] %
[ 1,5] %
[ 1,5] %
[ 1,5] %
17 lentelė
Aukščiausios bendro indėlių balanso Estijoje ribos
2010 m.
2011 m.
2012 m.
2013 m.
2014 m.
2015 m.
Bendras indėlių balansas (mln. LVL)
[85-125]
[95-135]
[105-150]
[115-165]
[125-180]
[135-195]
Rinkos dalis (%)
[ 1] %
[ 1,5] %
[ 2,5] %
[ 2,5] %
[ 2,5] %
[ 2,5] %
(78)
Aukščiausia indėlių Vokietijos ir Švedijos filialuose riba. „Citadele banka“ apriboja indėlių Vokietijos ir Švedijos filialuose balanso mastą ir rinkos dalį iki didžiausios leidžiamos 18 ir 19 lentelėse nurodytos ribos.
18 lentelė
Aukščiausios bendro indėlių Vokietijos filiale balanso ribos
2010 m.
2011 m.
2012 m.
2013 m.
2014 m.
2015 m.
Bendras indėlių balansas (mln. LVL)
[47-69]
[50-75]
[60-85]
[65-90]
[70-100]
[80-110]
Rinkos dalis (%)
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
19 lentelė
Aukščiausios bendro indėlių Švedijos filiale balanso ribos
2010 m.
2011 m.
2012 m.
2013 m.
2014 m.
2015 m.
Bendra indėlių suma (mln. LVL)
[35-50]
[40-55]
[40-60]
[45-70]
[50-75]
[55-80]
Rinkos dalis (%)
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
(79)
Filialų skaičiaus nedidinimas. „Citadele banka“ negali didinti bendro filialų skaičiaus. Tačiau neužkertamas kelias „Citadele banka“ perskirstyti kai kuriuos savo filialus.
(80)
77-79 konstatuojamosiose dalyse nurodyti įsipareigojimai galioja tol, kol valstybei bus grąžinta visa parama, kurią Latvija „Citadele banka“ suteikė kaip likvidumo priemones, ir bus baigtas „Citadele banka“ pardavimas, bet ne trumpiau kaip iki […]. Jeigu turto valdymo veikla bus parduota atskirai nuo likusios „Citadele banka“ dalies, aukščiausios paskolų ir privataus kapitalo valdymo (turto valdymo veiklos dalis) indėlių ribos, nurodytos 77 konstatuojamojoje dalyje, nebebus taikomos po to, kai bus baigtas atskirasis turto valdymo veiklos pardavimas.
(81)
Atlygis už paramos turtui priemonę. „Citadele banka“ atlygina Latvijai už paramą turtui iki numatomos Latvijos nuostolių sumos, kuri nepalankiausio scenarijaus atveju lygi Latvijos suteiktų likvidumo priemonių, kurios gali būti prarastos turto realizavimo laikotarpio pabaigoje ([100-200] mln. LVL), ir numatomo bendro kapitalo, kurį ketinama suteikti „Parex banka“ nuo perdavimo dienos ([…] mln. LVL), sumai. Atlygis įtraukiamas kaip išlaidos į pelno ir nuostolio ataskaitą, t. y. prieš apskaičiuojant metines grynąsias pajamas. Atlygis mokamas kiekvienais metais, jeigu paties „Citadele banka“ kapitalo pakankamumo rodiklis yra ne mažesnis už 12 %, o visos grupės kapitalo pakankamumo rodiklis yra ne mažesnis kaip 8 % ir jeigu dėl atitinkamos sumos sumokėjimo „Citadele banka“ atitinkamais metais nepatirtų nuostolių. Šis įsipareigojimas galioja iki „Citadele banka“ pardavimo užbaigimo.
(82)
Įsigijimo draudimas. „Citadele banka“ negali įsigyti nei finansinių, nei nefinansinių įstaigų tol, kol bus grąžinta visa restruktūrizavimo pagalba, kurią Latvija suteikė „Citadele banka“ kaip likvidumo priemones, ir bus baigtas „Citadele banka“ pardavimas.
(83)
Įsipareigojimas neteikti naujų NVS paskolų. Iki „Citadele banka“ pardavimo pabaigos „Citadele banka“ negali teikti jokių naujų paskolų NVS šalių klientams ir klientams, kurių galutiniai naudos gavėjai yra iš NVS šalių. „Citadele banka“ ir jo susijusioms įmonėms bus leidžiama išmokėti lėšas tik tada, jei formali paskolos sutartis buvo pasirašyta iki perdavimo dienos. „Citadele banka“ nutraukia tolesnius avansinius mokėjimus pagal suteiktas paskolas, išskyrus tuos atvejus, kai tai reikalinga siekiant išsaugoti arba padidinti tikimybę, kad „Citadele“ arba jo susijusioms įmonėms bus grąžintos negrąžintos paskolos. Be to, tokie avansai gali sudaryti ne daugiau kaip 2 % praėjusių metų paskolų portfelio.
2.5.2. ĮSIPAREIGOJIMAI DĖL „PAREX BANKA“
(84)
Naujos veiklos nevykdymas. Po padalijimo nei „Parex banka“, nei jo susijusios įmonės negali imtis naujos veiklos, kuri nėra reikalinga pagrindinei užduočiai - turto valdymui ir jo vėlesniam pardavimui - įvykdyti.
(85)
„Parex banka“ ir jo susijusios įmonės nutraukia šią veiklą:
a)
neteikia jokių naujų paskolų įmonėms arba privatiems klientams, įskaitant išperkamosios nuomos paskolas. „Parex banka“ ir jo susijusioms įmonėms bus leidžiama išmokėti lėšas tik tada, jei formali paskolos sutartis buvo pasirašyta iki perdavimo dienos arba nėra naujų lėšų ir paskola suteikiama skolinimui, susijusiam su restruktūrizavimui skirtu turtu, restruktūrizuoti. „Parex banka“ galės išduoti naujas paskolas savo susijusioms įmonėms perimto užstato valdymo tikslais;
b)
nemoka tolesnių avansų pagal suteiktas paskolas, išskyrus tuos atvejus, kai tai reikalinga siekiant išsaugoti arba padidinti tikimybę, kad „Parex banka“ arba jo susijusioms įmonėms bus grąžintos negrąžintos paskolos, ir jeigu tolesnis avansas yra reikalingas finansuoti remontui ir pagerinimams, kurie yra būtini norint išsaugoti struktūrinį nuosavybės vientisumą. Be to, tokie avansai gali sudaryti ne daugiau kaip 5 % praėjusių metų paskolų portfelio;
c)
nepriima jokių naujų indėlių iš gyventojų.
(86)
„Parex banka“ ir jo susijusios įmonės nutraukia visą išperkamosios nuomos veiklą arba ją parduoda iki […].
(87)
Didžiausia galima kapitalo suma, kurią Latvija tiesiogiai arba netiesiogiai suteikia „Parex banka“ bet kuria forma, negali viršyti 218,7 mln. LVL. Po […] Latvija negali jokia forma, nei tiesiogiai, nei netiesiogiai suteikti papildomo kapitalo „Parex banka“.
2.5.3. KITI ĮSIPAREIGOJIMAI
(88)
Draudimas mokėti dividendus ir atkarpas. „Citadele banka“, „Parex banka“ ir jų susijusios įmonės negali mokėti investuotojams jokių dividendų arba atkarpų už esamas kapitalo priemones (įskaitant privilegijuotąsias, B akcijas ir aukštesnio bei žemesnio prioriteto 2 lygio kapitalo priemones) ir negali naudotis jokiomis su tuo susijusiomis pareikalavimo teisėmis, nebent yra toks teisinis įsipareigojimas. Tačiau šis įsipareigojimas netaikomas Latvijos tiesiogiai arba netiesiogiai valdomam kapitalui ir „Citadele banka“ ir „Parex banka“ valdomam kapitalui savo susijusiose įmonėse.
(89)
Įsipareigojimas nenaudoti valstybės pagalbos reklamos tikslais. „Citadele banka“ ir „Parex banka“ negali naudotis suteikta valstybės pagalba, valstybės nuosavybe arba konkurenciniu pranašumu, kuris atsiranda iš tos pagalbos arba nuosavybės, reklamos tikslais.
(90)
88-89 konstatuojamosiose dalyse nurodyti įsipareigojimai taikomi „Citadele banka“ tol, kol bus grąžinta visa valstybės pagalba, kurią Latvija suteikė „Citadele banka“ kaip likvidumo priemones, ir bus baigtas „Citadele banka“ pardavimas.
(91)
„Citadele banka“ ir „Parex banka“ atskyrimas. „Citadele banka“ ir „Parex banka“ veikla visiškai atskiriama ne vėliau kaip 2011 m. rugpjūčio 1 d., išskyrus tam tikrą IT veiklą ir NVS paskolų valdymą ir administravimą. Už pastarąją paslaugą mokamas rinkos atlygis.
(92)
Patikėtiniai. Paskiriamas stebėsenos patikėtinis įsipareigojimų F skyriuje nurodytoms funkcijoms vykdyti.
(93)
Jeigu Latvija arba, atitinkamai, „Citadele banka“ nesudaro įpareigojančio pirkimo - pardavimo susitarimo likus vienam mėnesiui iki 72, 73 ir 76 konstatuojamosiose dalyse nurodyto termino pabaigos, paskiriamas verslo pardavimo patikėtinis įsipareigojimų F skyriuje nurodytoms funkcijoms vykdyti.
(94)
Patikėtiniai turės būti nepriklausomi nuo „Citadele banka“, „Parex banka“ ir Latvijos ir turėti reikiamą kvalifikaciją savo įgaliojimams vykdyti, taip pat nei dabar, nei ateityje jie negalės turėti interesų konflikto.
(95)
Komisija galės savo nuožiūra patvirtinti arba atmesti siūlomas patikėtinių kandidatūras ir pasiūlyti įgaliojimus su pakeitimais, kurie, jos manymu, yra reikalingi, kad patikėtiniai įvykdytų savo pareigas.
(96)
Patikėtinis (-iai) imsis nurodytų pareigų, kad užtikrintų savo įsipareigojimų vykdymą. Komisija gali savo pačios iniciatyva arba patikėtinio, Latvijos, „Citadele banka“ arba „Parex banka“ prašymu duoti bet kuriuos įsakymus arba nurodymus patikėtiniui, kad užtikrintų, kad būtų laikomasi visų šiame sprendime nurodytų sąlygų, prievolių ir įsipareigojimų.
3. PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ
(97)
Komisija šiuo atveju pradėjo oficialią 2009 m. gegužės 11 d. pateikto restruktūrizavimo plano tyrimo procedūrą, nes, be kitų dalykų, ji turėjo abejonių, ar pradinis restruktūrizavimo planas buvo pakankamas užtikrinti, kad bus sugrąžintas ilgalaikis banko gyvybingumas be tolesnės valstybės paramos.
(98)
Tiksliau, nebuvo aišku, kaip ir kada „Parex banka“ vėl atitiks atitinkamus priežiūros teisės aktuose nustatytus reikalavimus. Pradiniame plane taip pat nepakankamai atsižvelgta į rizikos veiksnius (įskaitant su EBPO nepriklausančiais skolininkais susijusią poziciją), kurie įvardyti kartu su restruktūrizavimo planu pateiktoje išsamaus patikrinimo ataskaitoje. Be to, paaiškėjo, kad pradinis planas grindžiamas pernelyg optimistinėmis prielaidomis dėl veiklos sąlygų ateityje. Komisija turėjo abejonių, ar bankas susidoros su indėlių išėmimo apribojimų panaikinimu. Paaiškėjo, kad nepaisant likvidumo trūkumo pradinis planas buvo grindžiamas verslo plėtros visuose skolinimo segmentuose strategija, nenumatyta atsisakyti didesnės rizikos veiklos, pavyzdžiui, skolinimo didelės grynosios vertės asmenims NVS šalyse, arba ją labai apriboti. Kalbant apie tuo metu prognozuotą indėlių apimties plėtrą ir indėlių pritraukimo veiklą, kilo abejonių, ar planas realistinis ir ekonomiškai naudingas. Be to, Latvijos valdžios institucijos tuo metu dar nebuvo pateikusios testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatų. Todėl sprendime pradėti procedūrą Komisija pasiūlė Latvijos valdžios institucijoms persvarstyti bendrą siūlomą „Parex banka“ verslo strategiją.
(99)
Plane numatyta verslo plėtros strategija, kuri, kaip paaiškėjo, daugiausia buvo grindžiama agresyvia kainų ir rinkodaros politika, siekiant susigrąžinti prarastą rinkos dalį naudojantis banko dėl valstybės pagalbos įgytu konkurenciniu pranašumu. Tačiau jame nenumatytos tinkamos priemonės konkurencijos iškraipymui apriboti.
(100)
Dėl išlaidų pasidalijimo ir nuosavo indėlio - pradiniame plane nepateikta aiški informacija apie tai, kokia reikalinga bendra valstybės paramos suma ir „Parex banka“ nuosavas indėlis. Komisija išreiškė abejones dėl to, ar pradiniame plane siekta iki minimumo sumažinti valstybės pagalbą. Pagal visus scenarijus net iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos bankas išliko priklausomas nuo valstybės likvidumo priemonių arba garantijų. Tokiomis aplinkybėmis Komisija taip pat turėjo ištirti, kiek galima sumažinti „Parex banka“ finansavimą, dėmesį sutelktus į pagrindinę veiklą ir apskritai sumažinus banko dydį.
4. SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS
(101)
Dėl sprendimo pradėti procedūrą per nustatytą terminą iš suinteresuotųjų šalių pastabų negauta.
5. LATVIJOS PASTABOS
(102)
Atsakydama į sprendimą pradėti procedūrą 2009 m. rugsėjo 4 d. Latvija pateikė patikslintą restruktūrizavimo planą, kuriame atsižvelgė į Komisijos išreikštas abejones, pakeisdama „Parex banka“ restruktūrizavimo strategiją. Plano turinys aptartas 3.2 skyriuje. Tačiau po galutinio sprendimo padalyti „Parex banka“ vietoj šio plano 2010 m. liepos 7 d. pateiktas galutinis restruktūrizavimo planas.
6. KITOS PASTABOS
(103)
Pasibaigus nustatytam terminui Komisija 2010 m. birželio 15 d. ir liepos 13 d. gavo laiškus iš buvusių pagrindinių „Parex banka“ akcininkų. Be to, 2010 m. birželio 22 d. ir liepos 1 d. Komisija gavo Latvijos parlamento narių laiškus. Pagrindinis 2010 m. birželio 15 d. ir liepos 13 d. laiškuose keliamas klausimas susijęs su „gero turto atskyrimo“ ir „blogo turto atskyrimo“ sprendimais pagal banko restruktūrizavimo scenarijus. Birželio 22 d. ir liepos 1 d. laiškuose dėmesys sutelktas į padarinius, kurių pasirinkta „Parex banka“ strategija ir vykdomos teisėkūros iniciatyvos gali turėti Latvijos teisės sistemai.
(104)
Komisija pažymi, kad vertinant galutinį restruktūrizavimo planą atitinkamai atsižvelgta į šiuose laiškuose iškeltus klausimus, tiek, kiek jie buvo aktualūs ir tiek, kiek klausimai priklausė jos kompetencijai.
7. VERTINIMAS
7.1. PAGALBOS BUVIMAS
(105)
Komisija turi įvertinti, ar atitinkamos priemonės yra valstybės pagalba. Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.
(106)
Komisija pažymi, kad pirmame sanavimo sprendime (27) ji jau nustatė, kad sanavimo priemonės, kurios buvo suteiktos „Parex banka“ kaip garantija, likvidumo parama ir kapitalo restruktūrizavimas ir kurios bus teikiamos po „Parex banka“ padalijimo restruktūrizavimo laikotarpiu, yra valstybės pagalba. Šiuo atžvilgiu Komisija neturi pagrindo keisti ankstesnį vertinimą. Taip pat, kadangi šios priemonės teikia naudos didelei ekonominės veiklos, kurią anksčiau vykdė „Parex banka“, o dabar vykdo „Citadele banka“, daliai, jos taip pat yra valstybės pagalba „Citadele banka“.
(107)
Dėl 63 ir 69 konstatuojamosiose dalyse aptartų pagalbos priemonių - Latvija jas įgyvendina, siekdama restruktūrizuoti „Parex banka“, kuris dalyvavo ir iš dalies toliau dalyvauja tarpvalstybinėje ir tarptautinėje veikloje. „Citadele banka“, kuris perima ekonominę „Parex banka“ veiklą, taip pat veiks tarptautinei konkurencijai atvirose rinkose. Todėl bet koks valstybės ištekliais suteiktas pranašumas paveiks konkurenciją bankų sektoriuje ir darys įtaką Europos Sąjungos vidaus prekybai. Be to, atitinkamos priemonės yra atrankiosios, nes jomis gali pasinaudoti tik „Citadele banka“ ir „Parex banka“, ir yra finansuojamos iš valstybės išteklių. Dabartinėmis finansų krizės sąlygomis ir atsižvelgiant į „Parex banka“ finansinius sunkumus, rinkos investuotojas nebūtų suteikęs tokių priemonių panašiomis sąlygomis.
(108)
Be to, dėl kapitalo restruktūrizavimo priemonių - manoma, kad rinkos ekonomikos investuotojas tikisi gauti grąžą, kuri atitiktų atitinkama investicija prisiimtą riziką. Tai ypač taikytina „Citadele banka“, kuris kol kas neturi reitingo ir yra sukurtas iš sunkumų patiriančio banko šį restruktūrizuojant.
(109)
Manoma, kad turto perdavimas iš „Parex banka“ bankui „Citadele banka“ vykdomas pagal „gero turto atskyrimo“ scenarijų (žr. 69 konstatuojamąją dalį) kaip pagalbos turtui priemonė, nes naujai sukurtas bankas („Citadele banka“) apsaugomas nuo galimų nuostolių, kurių gali būti patirta dėl „Parex banka“ paliekamo nepagrindinio ir neveiksnaus turto. Ši pagalba savo ruožtu leidžia „Citadele banka“ išvengti paskesnio jo kapitalo vertės mažėjimo. Todėl aptariama priemone „Citadele banka“ suteikiamas pranašumas.
(110)
Pagalbos turtui priemonė finansuojama iš valstybės išteklių, nes pagal galutinį restruktūrizavimo planą Latvija iki […] suteiks „Parex banka“ iki 218,7 mln. LVL kapitalo, kuris, kaip ir likę [100-200] mln. LVL indėliai, greičiausiai nebus grąžintas iki numatomo […] laikotarpio pabaigos (žr. 11 lentelę).
(111)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manoma, kad tolesnis kapitalo restruktūrizavimas, padalijimo metu „Citadele banka“ suteikiant 103 mln. LVL kapitalo injekciją, konvertuojant valstybės indėlius ir palūkanas už šiuos indėlius „Parex banka“ po padalijimo ir vėliau (žr. pirmiau, 63 konstatuojamąją dalį) ir suteikiant pagalbos turtui priemonę (žr. pirmiau, 69 konstatuojamąją dalį), taip pat yra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.
7.2 PAGALBOS SUDERINAMUMAS
7.2.1. TEISINIS SUDERINAMUMO VERTINIMO PAGRINDAS
(112)
Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies b punktą Komisija gali paskelbti, kad valstybės pagalba yra suderinama su vidaus rinka, jeigu yra skirta „kurios nors valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“. Kaip pabrėžta sprendime pradėti procedūrą, Komisija mano, kad dėl sisteminės „Parex banka“ svarbos Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies b punktas šiuo atveju gali būti taikomas ir kad pagalbos priemonės, apie kurias pranešta, turėtų būti vertinamos remiantis šiuo pagrindu.
(113)
Pagal tris komunikatus (28), kurie priimti dėl dabartinės finansų krizės ir kurie galiojo tuo metu, kai buvo priimamas sprendimas, sprendime pradėti procedūrą šis atvejis buvo vertinamas remiantis Gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (29) nustatytais principais, kartu atsižvelgiant į krizės finansų rinkose specifiką.
(114)
Nors sprendime pradėti procedūrą remiamasi Gairėmis dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti, Komisija Komunikato dėl finansų sektoriaus gyvybingumo atkūrimo ir restruktūrizavimo priemonių vertinimo pagal valstybės pagalbos taisykles dabartinės krizės sąlygomis (toliau - Restruktūrizavimo komunikatas) (30) 49 konstatuojamojoje dalyje paaiškino, kad visa pagalba finansų institucijoms, apie kurią Komisijai pranešta iki 2010 m. gruodžio 31 d., bus vertinama kaip restruktūrizavimo pagalba bankams pagal Restruktūrizavimo komunikatą, o ne Gaires dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti.
(115)
Dėl pagalbos turtui priemonės - ji taip pat turėtų būti įvertinta remiantis Komunikatu dėl sumažėjusios vertės turto tvarkymo Bendrijos bankų sektoriuje (31) (toliau - Komunikatas dėl sumažėjusios vertės turto).
(116)
Pirmame sanavimo sprendime (kuris vėliau, be kitų dalykų, buvo patvirtintas sprendime pradėti procedūrą) jau nustatyta, kad „Parex banka“ yra sunkumų patirianti bendrovė, tad reikalingas banko restruktūrizavimas iš esmės.
7.2.2. PRIEMONIŲ SUDERINAMUMAS PAGAL KOMUNIKATĄ DĖL SUMAŽĖJUSIOS VERTĖS TURTO
(117)
Kaip nurodyta 109, 108 ir 111 konstatuojamosiose dalyse, turto perdavimo iš „Parex banka“ bankui „Citadele banka“ sandoris gali būti laikomas pagalbos turtui priemone. Valstybė prisiims didelę nuostolių iš nepagrindinio ir neveiksnaus turto dalį.
(118)
Konkrečios pagalbos turtui taikomos sąlygos yra išdėstytos Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto. Pagal to Komunikato 5.2 skirsnį pagalbos turtui priemonė turėtų ex ante užtikrinti skaidrumą ir suteikti galimybę tinkamai pasidalyti išlaidomis, taip pat tinkamai įvertinti turtą ir suteikti tinkamą atlygį valstybei taip, kad pagalbos turtui priemonė užtikrintų akcininkų atsakomybę ir be reikalo neiškraipytų konkurencijos.
(119)
Apskritai, šiuo atveju skirtumai, palyginti su panašiais sandoriais (32), yra teigiami, nes Latvija dengia ne visus sumažėjusios vertės portfelio nuostolius. Nuostolių padengimas užtikrinamas tik iki didžiausios galimos sumos ir tik tiek, kiek to reikia, kad „Parex banka“ atitiktų kapitalo pakankamumo reikalavimus iki […]. Pagal turto padalijimo scenarijus, kai pasirenkamas „gero turto atskyrimo“ metodas, kaip šiuo atveju, nuostolius iš nepagrindinio ir neveiksnaus turto iš dalies padengia buvusieji pagrindiniai akcininkai ir senieji smulkieji akcininkai. Toks metodas valstybės pagalbos požiūriu vertinamas teigiamai, nes jį taikant iš dalies apribojama būtinybė atlikti išsamų vertės sumažėjimo poveikio vertinimą.
(120)
Pagal Komunikatą dėl sumažėjusios vertės turto turėtų būti vertinamas perdavimo kainos ir atlygio tinkamumas. Šiuo atveju yra aišku, kad „Parex banka“ paliekamo turto apskaitinė vertė yra didesnė už rinkos vertę, todėl tai yra valstybės pagalba „Citadele banka“, kaip nurodyta 109-111 konstatuojamosiose dalyse.
(121)
Pagal Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto 23 ir 41 konstatuojamąsias dalis perdavimo kaina turto pirkimo priemonėse turėtų būti grindžiama ilgalaike ekonomine verte. Todėl „gero turto atskyrimo“ scenarijaus atveju „geras“ bankas iš esmės turėtų padengti perdavimo vertės ir realios ekonominės vertės skirtumą. Jeigu techninio nemokumo išvengti neįmanoma, šis skirtumas turėtų būti susigrąžintas, pavyzdžiui, nustatant lėšų sugrąžinimo tvarką.
(122)
Šiuo atveju, kaip nurodyta 69 konstatuojamojoje dalyje, laikantis konservatyvaus požiūrio pagal nepalankiausią scenarijų valstybė patirtų [100-400] LVL nuostolių; pagal pagrindinį scenarijų valstybės nuostoliai sudarytų […] mln. LVL. Kadangi dauguma paskolų yra užtikrintos užstatais, šie turto ilgalaikės ekonominės vertės vertinimai finansinėse prognozėse neatrodo pernelyg optimistiniai. Jeigu „Citadele banka“ galėtų visiškai padengti šiuos nuostolius, priemonė prilygtų turto perdavimui realia ekonomine verte.
(123)
Be to, Komisija mano, kad pagal Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto 5.2 skyrių „Citadele banka“ turėtų sumokėti atitinkamą atlygį už pagalbą kapitalui, suteiktą sumažėjusios vertės turto priemonėmis.
(124)
Atlygio reikalaujama (įskaitant, jei reikia, lėšų grąžinimą) siekiant dvejopo tikslo: užtikrinti išlaidų pasidalijimą ir vienodas veiklos sąlygas (t. y. kiek galima sumažinti konkurencijos iškraipymą).
(125)
Atsižvelgdama į numatomą pagalbos turtui poveikį ir prognozuojamas grynąsias pajamas (žr. 3 ir 4 lenteles), Komisija laikosi požiūrio, kad „Citadele banka“ negalės sumokėti reikalaujamo atlygio (įskaitant visų lėšų grąžinimą) už pagalbą turtui ir kartu išsaugoti gyvybingumą. Tačiau gavęs prognozuojamas grynąsias pajamas jis turėtų galėti sumokėti bent dalį to atlygio po to, kai jis vėl ims veikti pelningai ir jo kapitalo bazė bus pakankama.
(126)
Todėl Komisija palankiai vertina Latvijos įsipareigojimą, kad „Citadele banka“ turi atlyginti Latvijai už paramą turtui iki numatomos Latvijos nuostolių sumos, kuri nepalankiausio scenarijaus atveju yra lygi Latvijos suteiktų likvidumo priemonių, kurios gali būti prarasto turto realizavimo laikotarpio pabaigoje ([100-200] mln. LVL), ir valstybės kapitalo restruktūrizavimo priemonių ([…] mln. LVL) sumai. Atlygis bus įtrauktas kaip išlaidos į pelno ir nuostolio ataskaitą, t. y. prieš apskaičiuojant metinį grynąjį rezultatą, ir turėtų būti mokamas kasmet tol, kol „Citadele banka“ kapitalo pakankamumo rodiklis yra ne mažesnis už 12 %, iki tokio dydžio, kad atitinkamais metais „Citadele banka“ nepatirtų nuostolio. Šis įsipareigojimas galioja iki „Citadele banka“ pardavimo pabaigos (žr. 81 konstatuojamąją dalį). Apskritai Komisija mano, kad šiuo mechanizmu kiek įmanoma užtikrinamas „Citadele banka“ indėlis padengiant išlaidas dėl […].
(127)
Tačiau, kadangi atlygis ir sugrąžintos lėšos gali nepasiekti Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto numatyto lygio, Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto 41 punkte reikalaujamas didelio masto restruktūrizavimas. Visų pirma atliekant tokį restruktūrizavimą turi būti labai apribotas sunkumų patiriančio banko dydis, siekiant kompensuoti tai, kad „Citadele banka“ nevisiškai dengia nuostolius ir nemoka viso tinkamo atlygio.
(128)
Norint padaryti išvadą, ar restruktūrizavimas pakankamas, jį reikia vertinti atsižvelgiant į atlyginimo ir lėšų sugrąžinimo tikslus, t. y. išlaidų pasidalijimą ir konkurencijos iškraipymo sumažinimą. Visų pirma reikia patikrinti, ar kitomis priemonėmis buvo pasiektas tinkamas išlaidų pasidalijimas ir ar konkurencijos iškraipymas yra apribotas, įvertinant rinkos padėtį ir „Citadele banka“ dydį. Vertinant reikės atsižvelgti į kitas pagalbos priemones, kuriomis pasinaudojo „Parex banka“ ir „Citadele banka“ ir kurios aptartos šio sprendimo dalyje, kurioje analizuojamas pagalbos priemonių suderinamumas su Restruktūrizavimo komunikatu (žr. 144 ir paskesnes konstatuojamąsias dalis).
(129)
Po padalijimo „Parex banka“ bus atskiras ir organizaciniu požiūriu nepriklausomas nuo „Citadele banka“, kaip reikalaujama pagal Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto 5.6 skyrių.
(130)
Komisija daro išvadą, kad šiuo atveju Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto nuostatų yra laikomasi.
7.2.3. SUDERINAMUMAS PAGAL RESTRUKTŪRIZAVIMO KOMUNIKATĄ
(131)
Restruktūrizavimo komunikate išdėstytos valstybės pagalbos taisyklės, taikomos finansų įstaigų restruktūrizavimui dabartinės krizės sąlygomis. Kad finansų įstaigos restruktūrizavimas dabartinės finansų krizės sąlygomis atitiktų Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies b punktą:
i)
jis turi padėti sugrąžinti ilgalaikį banko gyvybingumą;
ii)
jis turi būti vykdomas naudos gavėjui pakankamai prie jo prisidedant (pasidalijant išlaidas);
iii)
turi būti įgyvendinamos pakankamos priemonės konkurencijos iškraipymui apriboti.
(132)
Restruktūrizavimo komunikato 2 skyriuje nurodyta, kad valstybė narė turėtų pateikti pagrįstą, visapusišką ir išsamų restruktūrizavimo planą. Jame turėtų parodyti, kaip bankas kuo greičiau susigrąžins ilgalaikį gyvybingumą be valstybės pagalbos. Plane taip pat turėtų būti nurodytos banko sunkumų priežastys, paties banko trūkumai ir nurodyta, kaip siūlomomis restruktūrizavimo priemonėmis bus išspręstos banko problemos.
(133)
Laikantis Restruktūrizavimo komunikato 11 punkto reikalavimų Latvijos pateiktas restruktūrizavimo planas yra pagrįstas, visapusiškas ir išsamus. Jame pateikiama išsami informacija apie verslo modelį, pagrindines prielaidas, pateikiamos finansinės prognozės. Laikantis Komunikato 10 punkto plane taip pat nurodytos „Parex banka“ sunkumų priežastys, visų pirma tai, kad vadovybė pasirinkto netinkamą verslo strategiją, priėmė keletą labai rizikingų sprendimų (žr. 2.1 skyrių ir šio sprendimo 38-42 konstatuojamąsias dalis). Galutiniame plane išdėstyta restruktūrizavimo veikla tinkamai šalinami banko trūkumai. Taip galutiniame restruktūrizavimo plane sprendžiami rūpestį keliantys klausimai dėl pradinio restruktūrizavimo plano, kelti sprendime pradėti procedūrą.
(134)
Tiksliau tariant, dėl verslo modelio esmės, vieno iš svarbiausių sprendime pradėti procedūrą keltų rūpestį keliančių klausimų - „Citadele banka“ pagal galutinį restruktūrizavimo planą susitelks į tradicinę bankinę veiklą Baltijos šalyse. Atitinkamai „Citadele banka“ pagrindinį dėmesį skirs pagrindinei veiklai ir atsisakys tų veiklos sričių, kurios padidino jo finansinius sunkumus. Teigiamai vertinama tai, kad visa NVS skolinimo veikla (įskaitant patronuojamąsias bendroves) ir neveiksnios NVS paskolos yra paliekamos „Parex banka“. Nors veiksnios NVS paskolos buvo perduotos „Citadele banka“, Latvija įsipareigojo, kad jos bus parduotos ir bet kokiu atveju naujos paskolos nebebus teikiamos (žr. 72 ir 83 konstatuojamąsias dalis). Be to, turto valdymo veikla bus parduota atskirai nuo „Citadele banka“ iki […] arba kartu su „Citadele banka“, jeigu iki tos dienos bus rastas investuotojas į visą banką (žr. šio sprendimo 73 konstatuojamąją dalį).
(135)
Be to, kaip Komisija nurodė sprendime pradėti procedūrą, naujasis „Citadele banka“ veiks daug mažesniu mastu negu „Parex banka“ iki krizės. Banko dydis sumažės visų pirma dėl padalijimo ir įvykdyto verslo pardavimo. Pradiniame restruktūrizavimo plane numatyta agresyvi plėtra skolinimo ir indėlių rinkose galutiniame restruktūrizavimo plane buvo konservatyviai apribota, bus nustatyta aukščiausia jos riba taip, kaip Latvija įsipareigojo (žr. šio sprendimo 77 ir 78 konstatuojamąsias dalis).
(136)
„Citadele banka“ valdymo stiliaus (pagrindiniai akcininkai ir valdybos nariai jau pakeisti) ir struktūros pokyčiai, sustiprintas banko rizikos valdymas ir kontrolė vertinami palankiai. „Parex banka“ administracines išlaidas jau sumažino 39 % Numatoma, kad dėl filialų tinklo ir personalo išlaidų optimizavimo „Citadele banka“ išlaidų ir pajamų santykis 2014 m. sumažės iki [35-55] %.
(137)
Pagal Restruktūrizavimo komunikato 12-15 punktuose išdėstytus reikalavimus restruktūrizavimo plane turėtų būti nurodyta, kaip bankas kuo greičiau atkurs ilgalaikį gyvybingumą be nuolatinės valstybės pagalbos. Visų pirma bankas turėtų gebėti gauti tinkamą nuosavo kapitalo grąžą, kartu padengti visas savo įprastos veiklos sąnaudas ir laikytis atitinkamų priežiūros teisės aktų reikalavimų.
(138)
Pirma, restruktūrizavimo plane pateikti išsamūs 2006-2015 m. finansiniai duomenys ir prognozės, pateikiama informacija apie banko pajamas, išlaidas, vertės sumažėjimą, pelną ir kapitalo poziciją. Komisija mano, kad pateiktos pagrindinio scenarijaus prognozės yra paremtos pagrįstomis makroekonominėmis prielaidomis (jos yra mažiau optimistinės už 2010 m. Europos ekonomikos pavasario prognozę).
(139)
„Citadele banka“ tikisi 2011 m. vėl veikti pelningai ir nuolat gerinti metų rezultatus visą restruktūrizavimo laikotarpį. Numatoma, kad 2014 m. ROE pasieks [18-28] % lygį, tai, regis, yra tinkamas mažmeninių paslaugų banko atlygis, gaunamas Latvijoje įprastomis rinkos sąlygomis. Šis ROE būtų panašus į ankstesnį ROE, kuris 2006 m. buvo 28 %, o 2007 m. 20 % „Citadele banka“ ir visos grupės kapitalo pakankamumo rodiklis išliks gerokai didesnis už priežiūros teisės aktuose reikalaujamą minimumą. Atsižvelgdama į stabilų banko verslo modelį ir „Parex banka“ ankstesnius pagrindinės veiklos rezultatus, Komisija, remdamasi pateikta informacija, mano, kad pateiktos prognozės yra pagrįstos.
(140)
Antra, atsižvelgdama į Centrinio banko atlikto testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus (žr. 45 konstatuojamąją dalį), Komisija mano, kad „Citadele banka“ galės veikti nepalankiausio scenarijaus sąlygomis be tolesnės valstybės pagalbos. Iš nepalankiausio scenarijaus matyti, kad bankas vykdo priežiūros teisės aktuose nustatytus kapitalo pakankamumo reikalavimus. Be to, iš jautrumo analizės, kuri atliekama vykdant testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, matyti, kad smarkiai kintanti ekonominė aplinka neturėtų kelti grėsmės banko gyvybingumui.
(141)
Trečia, indėlių išėmimo apribojimai „Citadele banka“ nebus taikomi ir bus laikomasi visų kitų priežiūros teisės aktuose nustatytų reikalavimų. Dėl indėlių išėmimo apribojimų - didžiausia pagrindinių indėlininkų dalis sutiko laikyti indėlius banke tam tikrą laikotarpį po apribojimų panaikinimo. Šie indėliai veiksmingai perduoti „Citadele banka“ (kaip parodyta 2 lentelėje). Komisija taip pat palankiai vertina mažos rizikos finansavimo modelį, kuriame daugiau remiamasi ilgalaikiu finansavimu ir taip naikinama anksčiau buvusi spraga tarp įsipareigojimų ir turto galiojimo terminų.
(142)
Plane taip pat numatyta, kad „Citadele banka“ sugrąžins valstybės likvidumo priemones iki 2012 m. gruodžio 31 d. net ir nepalankiausio scenarijaus atveju. Numatytu grąžinimu sprendžiami sprendimo pradėti procedūrą 80 konstatuojamojoje dalyje iškelti rūpestį keliantys klausimai, kad bankas ir toliau naudosis valstybės likvidumo priemonėmis ir pasibaigus restruktūrizavimo laikotarpiui. Be to, Komisija pažymi, kad padalijimo dieną „Citadele banka“ suteiktas 103 mln. LVL valstybės kapitalas bus išpirktas pagal Latvijos prisiimtą įsipareigojimą iki 2014 m. gruodžio 31 d. parduoti „Citadele banka“ (žr. 76 konstatuojamąją dalį).
(143)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija mano, kad naujasis banko verslo modelis yra gyvybingas ir turi ilgalaikių perspektyvų. Todėl restruktūrizuotas bankas galės savarankiškai konkuruoti rinkoje, laikydamasis atitinkamų priežiūros teisės aktų reikalavimų ir jo gyvybingumui nekils grėsmė net ir smarkiai pasikeitus aplinkai. Taigi Komisija mano, kad „Parex banka“ pateiktas restruktūrizavimo planas atitinka Restruktūrizavimo komunikato reikalavimus dėl ilgalaikio gyvybingumo sugrąžinimo.
(144)
Restruktūrizavimo komunikato 3 skyriuje numatyta, kad bankas ir jo akcininkai turi kiek galėdami prisidėti prie restruktūrizavimo, užtikrindami, kad pagalba būtų apribota iki mažiausio būtino dydžio ir būtų sprendžiamas konkurencijos iškraipymo ir moralinės rizikos klausimas. Šis reikalavimas reiškia, kad bankai naudoja savo išteklius restruktūrizavimui finansuoti, pavyzdžiui, parduodami turtą, o akcininkai, jei įmanoma, turėtų padengti banko nuostolius. Pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą restruktūrizavimo pagalba teikiama tik toms išlaidoms, kurios yra būtinos gyvybingumui sugrąžinti.
(145)
2009 m. gegužės 11 d. pateiktame galutiniame restruktūrizavimo plane, kitaip negu pradiniame, dėmesys sutelkiamas į konkrečius dalykus, atsisakoma plėtros strategijos, kuri iš pradžių buvo numatyta „Parex banka“. Dėl tokio konkretaus požiūrio sumažėjo reikalinga pagalba. Todėl siūlomas verslo pardavimas, „Citadele banka“ balanso sumažinimas, taip pat „Parex banka“ […] yra vertinami teigiamai. Visų pirma, realizavus turtą bus galima finansuoti dalį restruktūrizavimo išlaidų ir sumažės reikalinga pagalba. Komisija pabrėžia, kad Latvijos valdžios institucijos pateikė išsamų planuojamo verslo pardavimo grafiką ir įsipareigojo paskirti stebėsenos ir verslo pardavimo patikėtinius, kad užtikrintų įsipareigojimų laikymąsi. Be to, dėl indėlio restruktūrizavimo išlaidoms padengti iš banko vidaus išteklių Komisija pažymi, kad bankas vykdo plačias išlaidų mažinimo priemones.
(146)
Manoma, kad priemonėmis, kurias Latvija jau įgyvendino ir įsipareigojo įgyvendinti, užtikrinama, kad būtų naudojami nuosavi ištekliai ir kad privataus „Parex banka“ kapitalo turėtojai tinkamai prisidėtų prie restruktūrizavimo.
(147)
Buvusiųjų pagrindinių akcininkų naštą rodo tai, kad Latvija visas jų „Parex banka“ akcijas perėmė už simbolinę 2 LVL kainą. Jie neteko visos savo dalies, todėl galima tarti, kad jie prisiėmė „Parex banka“ nesėkmės padarinius. Be to, ne tik pašalinti pagrindiniai akcininkai, smulkiųjų akcininkų akcinė nuosavybė taip pat smarkiai sumažėjo valstybei ir ERPB restruktūrizavus banko kapitalą. Jų nuosavybės dalis sumažėjo nuo 15,2 % anksčiau iki 3,7 % dabar, jie liks „Parex banka“ akcininkais po padalijimo ([…]). Šios priemonės yra vertingas ženklas, rodantis, kad moralinės rizikos nėra.
(148)
Be to, subordinuotosios senųjų akcininkų paskolos bus mažesnio prioriteto „Parex banka“ įsipareigojimai. Pagal pagrindinį scenarijų nenumatoma, kad likvidavus „Parex banka“ bus gauta pakankamai lėšų padengti ne vien aukščiausio prioriteto banko įsipareigojimus. Kadangi subordinuotųjų paskolų terminas sukanka 2015-2018 m. ir valstybė rems „Parex banką“ kapitalą tik […], tuo pat metu gaudama tinkamą atlygį už valstybės indėlius, tikėtina, kad subordinuotosios skolos turėtojai patirs investuoto kapitalo nuostolių […].
(149)
Moralinės rizikos klausimas tinkamai sprendžiamas buvusių banko kapitalo turėtojų nuosavu indėliu. Taigi, „Parex banka“ restruktūrizavimo plane numatytas pakankamas išlaidų pasidalijimas ir nuosavas indėlis į restruktūrizavimą. Galutinis restruktūrizavimo planas atitinka Restruktūrizavimo komunikato 3 skyrių.
(150)
Restruktūrizavimo komunikato 4 skyriuje reikalaujama, kad restruktūrizavimo plane būtų pasiūlytos priemonės konkurencijos iškraipymui sumažinti ir užtikrinti konkurenciją bankų sektoriuje. Be to, jomis turėtų būti užtikrinta, kad valstybės pagalba nebūtų panaudota antikonkurencinei elgsenai finansuoti.
(151)
Komisija mano, kad galutiniame restruktūrizavimo plane numatytas priemonių paketas yra daug geresnis, palyginti su pradiniu restruktūrizavimo planu, ir kad juo sprendžiami sprendime pradėti procedūrą iškelti klausimai. Atsižvelgdama į didelės verslo dalies pardavimą, rinkos dalies ribas, taip pat banko dydžio apribojimą (žr. 20 lentelę), Komisija mano, kad planas yra tinkamas priemonių paketas, kuris padės išsaugoti vienodas veiklos sąlygas ir konkurenciją rinkose. Pradinė strategija, kuri buvo pateikta plane, apie kurį pranešta, ir kuri buvo grindžiama verslo plėtra, ir dėl kurios sprendime pradėti procedūrą kelta didelių abejonių, pakeista ir galutinis restruktūrizavimo planas yra grindžiamas banko dydžio - bendro balanso ir rinkos dalies pagrindinėse rinkose - mažinimu.
20 lentelė
„Citadele banka“ dydžio ir dalies pagrindinėse rinkose mažinimas
„Citadele banka“ turtas, palyginti su „Parex banka“ turtu iki krizės
„Citadele banka“
restruktūrizavimo
laikotarpio pabaigoje 2014 m. (įskaitant augimą)
Rinkos dalies sumažėjimas pagrindinėse skolinimo rinkose restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje
(įskaitant augimą)
Indėlių rinkos dalies (pagrindinės ir turto valdymo veiklos) sumažėjimas restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje (įskaitant augimą)
Po padalijimo: 44 %
(bendras turtas sumažėjo 1,9 mlrd. EUR);
jeigu būtų atsižvelgta į NVS paskolų pardavimą (YE […]): [35 - 50] %
(bendras turtas sumažėjo [1,6 - 2,3] mlrd. EUR)
[40 - 55]% (sumažėjo [1,9 - 2,3] mlrd. EUR)
Iki krizės rinkos dalis sudarė 11,7 %, o 2014 m. [ 7]% (aukščiausia riba): rinkos dalis sumažėjo [50 - 60]%
Iki krizės rinkos dalis sudarė 20 % (33) palyginti su [ 13]% (iki 2015 m. sumažės iki [ 10] %): rinkos dalis sumažėjo [55 - 65] %
(152)
Restruktūrizuojant banką numatyta labai apriboti banko veiklą pagrindiniuose rinkos segmentuose. Pirma, įgyvendinęs restruktūrizavimo priemones „Citadele banka“ sumažins savo bendrą turtą apie 60 %, o savo rinkos dalį visose pagrindinėse rinkose daugiau kaip 50 %, palyginti su iki krizės buvusia „Parex banka“ padėtimi. Bankui apribojus savo rinkos dalį ir pardavus verslo dalį, galimybę veikti atitinkamuose segmentuose įgys konkurentai. Antra, kaip minėta 2.5 skyriuje, ne vėliau kaip iki 2014 m. gruodžio 31 d. Latvija arba ne vėliau kaip iki 2015 m. gruodžio 31 d. verslo pardavimo patikėtinis parduos „Citadele banka“, o turto valdymo veikla bus parduoda iki […] (arba kaip „Citadele banka“ dalis, arba atskirai), taip konkurentai, kurie galėjo patirti žalos, įgys galimybę šį verslą įsigyti. Galima tarti, kad pardavimas yra konkurencijos iškraipymo apribojimo priemonė (34).
(153)
Nustatyta, kad priemonės konkurencijos iškraipymui apriboti yra pakankamos taip pat dėl palyginti nedidelio absoliutaus restruktūrizuojamo banko dydžio (apie 2,2 mlrd. EUR). Po restruktūrizavimo išliks tik pagrindinė jo veikla. Pagrindinę veiklą „Citadele banka“ vykdys Latvijoje, kur rinka yra gana koncentruota, joje dominuoja keli užsienio bankai (35). „Citadele banka“ rinkos dalies apribojimas iki [4-7] % paskolų rinkoje ir [7-10] % indėlių rinkoje gali būti laikomas pakankama konkurencijos iškraipymo mažinimo priemone, palyginti su 12 % skolinimo rinkos ir apie 20 % indėlių rinkos dalimis iki krizės.
(154)
Kitose geografinėse rinkose banko užimama dalis yra nedidelė ir bus dar apribota, siekiant užkirsti kelią galimam konkurencijos iškraipymui, kad neviršytų [ 4] % Lietuvos skolinimo ir indėlių rinkos dalies, [ 1,5] % Estijos skolinimo rinkos dalies bei [ 2,5] % Estijos indėlių rinkos dalies ir [ 0.5] % Švedijos ir Vokietijos indėlių rinkų dalies (žr. 77-78 konstatuojamąsias dalis). Pagal šias ribas nedidelis augimas tose rinkose leidžiamas, jei to bankui reikia, kad diversifikuotų savo finansavimo šaltinius. Dabartinėmis makroekonominėmis sąlygomis Latvijoje sunku pritraukti išorės finansavimą. Latvijos gyventojų indėliai sudaro daug mažesnę paskolų portfelio dalį šioje valstybėje narėje. Pagrindiniai banko konkurentai gauna finansavimą iš savo užsienyje įsteigtų patronuojančiųjų bendrovių. Taigi, pripažįstama, kad „Citadele banka“ turi išsaugoti tam tikrą finansavimo bazę užsienyje (po vieną filialą Švedijoje ir Vokietijoje), kad diversifikuotų savo finansavimo bazę. Dėl nedidelės banko užimamos tų rinkų dalies ir būtinybės diversifikuoti finansavimą, kad būtų užtikrintas banko gyvybingumas, Komisija mano, kad suderintos aukščiausios tų rinkų dalių ribos yra pakankamos.
(155)
Komisija taip pat palankiai vertina draudimą valstybės paramą naudoti reklamos tikslais, taip pat užtikrinimą, kad valstybės pagalba nebus naudojama konkurentams perimti. Be to, „Citadele banka“ nedidins savo filialų skaičiaus.
(156)
Po padalijimo „Parex banka“ ir jo patronuojamosios bendrovės bus faktiškai […] visą jo gyvavimo laikotarpį, kuris pagal daromą prielaidą yra aštuoneri metai. Laikoma, kad šis laikotarpis yra tinkamas užbaigti turto sugrąžinimo ir pardavimo procedūras išvengiant pardavimo rinkoje už mažą kainą.
(157)
Nors „Parex banka“ išsaugos savo kaip banko licenciją, nei jam, nei jo patronuojamosioms bendrovėms nebus leidžiama vykdyti jokios naujos veiklos, išskyrus tą, kuri reikalinga perleistam turtui valdyti ir parduoti. Visų pirma, „Parex banka“ nebeteiks naujų paskolų ir nepriims indėlių iš gyventojų (žr. 84 ir 85 konstatuojamąsias dalis). Be to, jis nutrauks išperkamosios nuomos veiklą arba ją parduos iki […].
(158)
Latvija įsipareigojo griežtai apriboti papildomą kapitalą laiko ([…]) ir masto požiūriu (iki 218,7 mln. LVL) (žr. 87 konstatuojamąją dalį).
(159)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manoma, kad pagalba „Parex banka“ (po padalijimo) yra apribota iki […] mažiausio būtino dydžio, todėl nereikalingo konkurencijos iškraipymo išvengiama.
(160)
Atitinkamai, priemonių mastas ir pobūdis, visų pirma rinkos dalies apribojimas ir sumažinimas, taip pat „Citadele banka“ ir „Parex banka“ pardavimas per pagrįstą laikotarpį, yra pakankami ir tinkami konkurencijos iškraipymui išvengti. Be to, restruktūrizavimo mastas, kartu su „Citadele banka“ pardavimu, bus pakankamas kompensuoti visiems konkurencijos iškraipymams, kuriuos gali sukelti galimai nepakankamas atlygis ir nepakankamas lėšų sugrąžinimas.
(161)
Restruktūrizavimo komunikato 46 skyriuje nustatytas reikalavimas, kad valstybė narė, jei reikia, turi teikti reguliarias ataskaitas, kad būtų galima tikrinti, ar restruktūrizavimo planas tinkamai įgyvendinamas. Atitinkamai Latvijos valdžios institucijos įsipareigojo kas šešis mėnesius nuo šio sprendimo dienos teikti tokias ataskaitas ir apie „Citadele banka“, ir apie „Parex banka“.
(162)
Latvija įsipareigojo paskirti stebėsenos patikėtinį, kuris stebės, kaip laikomasi įsipareigojimų ir teiks ataskaitas Komisijai.
(163)
Komisija daro išvadą, kad šio sprendimo 2 skyriuje aptartas „Parex banka“ restruktūrizavimo planas yra suderinamas su Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies b punktu ir gyvybingumo, išlaidų pasidalijimo ir konkurencijos iškraipymo mažinimo priemonių aspektais atitinka Restruktūrizavimo komunikato reikalavimus.
(164)
Latvija išimties tvarka sutiko, kad šis sprendimas būtų priimtas anglų kalba,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Atsižvelgiant į restruktūrizavimo planą ir Latvijos Respublikos prisiimtus įsipareigojimus, nustatyta, kad restruktūrizavimo pagalba, kurią Latvija teikia „AS Parex banka“ ir „AS Citadele banka“, yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies b punktą.
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Latvijos Respublikai.
Priimta Briuselyje 2010 m. rugsėjo 15 d.