PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 792/2011
ze dne 5. srpna 2011
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla z dovozu určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 118/2011 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Komise prozatímní antidumpingové clo z dovozu určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 6. dubna 2010 podala společnost Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby určitých mechanismů kroužkových pořadačů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
(3)
Připomíná se, že (jak bylo stanoveno v 7. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) se šetření dumpingu a újmy týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. NÁSLEDNÝ POSTUP
(4)
Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložilo několik zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, konkrétně dva dovozci a thajský výrobce, dostaly možnost slyšení.
(5)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie. Kromě inspekcí na místě uvedených v 6. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se další inspekce na místě uskutečnila v prostorách společnosti Rima Benelux Holding BV, jediného uživatele, který při šetření spolupracoval a poskytl odpověď na dotazník pro uživatele.
(6)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska a s konečnou platností vybrat částky zajištěné prostřednictvím prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitky.
(7)
Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny.
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(8)
Jelikož ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 8. až 11. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. DUMPING
4.1 Běžná hodnota
(9)
Připomíná se, že (jak je vysvětleno v 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) při šetření spolupracoval pouze jeden thajský vyvážející výrobce, na jehož vývoz do Unie v průběhu období šetření připadal veškerý thajský vývoz do Unie. Vyvážející výrobce a jeden spolupracující dovozce, který není ve spojení, uvedli, že se nezávislý externí odborník, který byl Komisi nápomocen při inspekci na místě v prostorách vyvážejícího výrobce, ve své zprávě dopustil určitých chyb ve výpočtu. Jedním z úkolů odborníka bylo přezkoumat postup potahování niklem a množství surovin spotřebované vyvážejícím výrobcem v jednotlivých fázích výroby. Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetřením bylo zjištěno, že vyvážející výrobce poskytl neúplné a nesprávné informace, co se týče důležitých údajů o jeho výrobních nákladech a ostatních surovinách. Tvrzení vyvážejícího výrobce a dovozce týkající se chyb ve výpočtu ve zprávě odborníka Komise ověřila a vyvodila závěr, že tato tvrzení byla neopodstatněná. Potvrzují se proto zjištění uvedená v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(10)
Vyvážející výrobce a dovozce zpochybnili rovněž prozatímní zjištění uvedená v 19. a 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Zejména uvedli, že metodika použitá k předběžnému stanovení běžné hodnoty pro jiné typy výrobku, než pro něž byla stanovena specifická běžná hodnota, vedla k nadhodnocení údajů, jelikož byla nesprávně založena na aritmetickém průměru běžných hodnot. Komise toto tvrzení akceptovala, metodiku upravila a výpočet běžných hodnot pro tyto ostatní typy revidovala s přihlédnutím k sortimentní skladbě thajského výrobce, což přesněji odráží jeho situaci.
(11)
Vyvážející výrobce dále tvrdil, že použité sazby prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí ve výši 16 % resp. 8 % byly příliš vysoké. Vyvážející výrobce uvedl, že by sazba prodejních, správních a režijních nákladů neměla přesáhnout 12,59 %, což odráží jeho vlastní prodejní, správní a režijní náklady bez nákladů na vnitrozemskou dopravu.
(12)
Připomíná se, že (jak je uvedeno v 15. až 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval a neposkytl údaje o svých úplných prodejních, správních a režijních nákladech. Za této situace bylo vzhledem ke skutečnosti, že o úplných prodejních, správních a režijních nákladech společnosti nebyly poskytnuty žádné další informace, rozhodnuto, že se bude i nadále vycházet z informací, které byly dostupné v podnětu. Na základě dostupných informací (nakolik je bylo možno ověřit) se sazba prodejních, správních a režijních nákladů ve výši 16 % pokládala za přiměřenou. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(13)
Vyvážející výrobce uvedl, že míra zisku ve výši 8 %, která byla použita v předběžném výpočtu, je příliš vysoká a že by se místo toho měla použít míra zisku ve výši 5 %. Předložená tvrzení se týkala za prvé toho, že pro cílový zisk byla v analýze újmy použita 5 % míra zisku, a za druhé, 5 % míra zisku je v souladu s předchozími šetřeními, která se týkala téhož výrobku. Pokud jde o první tvrzení, Komise podotýká, že určení cílového zisku pro výrobní odvětví Unie a míra zisku použitá ke stanovení běžné hodnoty nesledují stejnou logiku, a nemusí být proto stejné. Co se týká druhého tvrzení, Komise souhlasila s tím, že existují určité důvody pro použití stejné míry zisku jako v předchozích šetřeních týkajících se téhož výrobku, a rozhodla se toto tvrzení přijmout a odpovídajícím způsobem změnit míru zisku, která byla použita při výpočtu běžných hodnot.
(14)
V návaznosti na zveřejnění konečných zjištění byly výrobním odvětvím Unie a vyvážejícím výrobcem předloženy určité připomínky. Výrobní odvětví Unie nesouhlasilo s provedenou opravou ziskového rozpětí a tvrdilo, že 5 % míra zisku nepostačuje k splnění požadavků na ziskovost u tří společností ve spojení, které se podílejí na výrobě a prodeji dotčeného výrobku, aniž by však poskytlo jakékoli další přesvědčivé argumenty. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(15)
Vyvážející výrobce uvedl, že náklady na amortizaci, budovy a pojištění použité ve výpočtu běžné hodnoty jednoho typu výrobku nebyly stejné jako náklady použité u ostatních typů a že by se měl u všech typů použít stejný údaj. Komise tvrzení ověřila a skutečně zjistila chybu ve výpočtu. V rozporu s tvrzením vyvážejícího výrobce však bylo zjištěno, že k chybě došlo ve výpočtu běžné hodnoty ostatních typů. V souladu s tím byla běžná hodnota u ostatních typů opravena.
(16)
Vyvážející výrobce rovněž uvedl, že běžné hodnoty u jiných typů výrobku, než pro které byla stanovena specifická běžná hodnota, nepřihlížely plně ke skutečné sortimentní skladbě vyvážejícího výrobce. V tomto ohledu vyvážející výrobce zopakoval své tvrzení, že by se u ostatních typů měl použít vážený průměr zjištěných běžných hodnot, což by zohlednilo skutečnou sortimentní skladbu vyvážejícího výrobce. Jak bylo uvedeno výše v 10. bodě odůvodnění, Komise souhlasila s revizí výpočtu běžných hodnot pro tyto ostatní typy výrobku s cílem zohlednit skutečnou sortimentní skladbu thajského výrobce a bez ohledu na skutečné objemy prodeje u každého typu byla vypočítána běžná hodnota malých, středních a velkých mechanismů kroužkových pořadačů. Komise však kvůli neexistenci podložených důvodů odmítla tvrzení, že by se měl mimoto vzít v úvahu váhový faktor založený na prodeji vývozce do Unie.
(17)
Vyvážející vývozce mimoto uvedl, že způsob výpočtu běžné hodnoty na základě délky mechanismů kroužkových pořadačů, který Komise použila, je nepřesný a neúplný, a navrhl novou metodu výpočtu průměrů, jež přesněji zohledňují různé délky. Jak je objasněno v 16. bodě odůvodnění, Komise vypočítala běžnou hodnotu pro jiné typy, než pro které byla stanovena specifická běžná hodnota, a vypočítala běžné hodnoty pro malé, střední a velké mechanismy kroužkových pořadačů. Bylo zjištěno, že výpočet vývozce je chybný a zaměřený na výsledek. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(18)
Kromě výše uvedených změn se vzhledem ke skutečnosti, že ohledně stanovení běžné hodnoty nebyly podány žádné další připomínky, s konečnou platností potvrzuje obsah 15. až 20. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Vývozní cena a srovnání
(19)
Vyvážející výrobce uvedl, že měna použitá při výpočtu nákladů na dopravu ve výpočtu dumpingu nebyla správná. Komise toto tvrzení přijala.
(20)
Jelikož nebyly podány žádné další připomínky, potvrzuje se s ohledem na stanovení vývozních cen a jejich srovnání s příslušnou běžnou hodnotou s konečnou platností obsah 21. až 24. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3 Dumpingové rozpětí
(21)
Vyvážející výrobce uvedl, že výpočet dumpingového rozpětí u dvou typů nepřihlížel k specifické běžné hodnotě. Tvrzení bylo akceptováno a byla provedena příslušná oprava.
(22)
Na základě uvedených změn ve výpočtu běžné hodnoty a srovnání a po opravě výše zmíněné chyby ve výpočtu vývozní ceny činí výše dumpingu, která byla zjištěna s konečnou platností, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením:
Vyvážející výrobce
Dumpingové rozpětí
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thajsko
16,3 %
(23)
Jelikož na spolupracujícího vyvážejícího výrobce připadal veškerý thajský vývoz dotčeného výrobku do Unie, usuzovalo se, že by zbytkové dumpingové rozpětí mělo být stanoveno na úrovni dumpingového rozpětí, jež bylo zjištěno u tohoto spolupracujícího vyvážejícího výrobce, tj. 16,3 %.
5. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(24)
Jelikož ohledně vymezení výrobního odvětví Unie nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se zjištění uvedená ve 28. až 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6. ÚJMA
6.1 Spotřeba Unie a dovoz z Thajska
(25)
Thajský výrobce a několik dovozců zpochybnili tendence ve spotřebě Unie, které byly zjištěny v prozatímním nařízení. Tyto strany zejména tvrdily, že se spotřeba snížila více, než jak bylo předběžně zjištěno (přibližně o 30 %). Tyto strany požádaly rovněž o objasnění metodiky, kterou Komise použila při stanovení spotřeby, jelikož mechanismy kroužkových pořadačů jsou zahrnuty v čísle celního sazebníku spolu s dalšími výrobky.
(26)
Je třeba uvést, že ačkoliv tyto zúčastněné strany zpochybnily zjištění týkající se spotřeby, k doložení svých tvrzení nepředložily žádné důkazy či číselné údaje. Nepoukázaly ani na žádnou chybu v metodice.
(27)
Pokud jde o metodiku, je nutno připomenout, že (jak je uvedeno v 33. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) spotřeba byla zjištěna na základě ověřených údajů o prodeji, které byly uvedeny v odpovědi spolupracujících stran na dotazník (dva výrobci v Unii a thajský vývozce pro období od roku 2008 do období šetření) a na základě údajů Eurostatu pro zbytek dovozu. Vzhledem ke skutečnosti, že se na mechanismy kroužkových pořadačů pocházející z jiných zdrojů vztahují antidumpingová opatření, je dovoz (ze všech zdrojů) evidován v celní databázi (TARIC) podle kódů podpoložek, které jsou do značné míry specifické pro výrobek, jenž je předmětem šetření. Tyto podpoložky byly použity v zájmu zajištění toho, aby byl posouzen pouze dovoz dotčeného výrobku, navzdory menší aktualizaci definice výrobku v tomto šetření.
(28)
Vzhledem ke skutečnosti, že údaje Eurostatu jsou vyjádřeny v kilogramech, zatímco spotřeba byla vypočítána v kusech, požádal jeden dovozce o objasnění metodiky použité při přepočtu kilogramů na kusy. Je proto nutno objasnit, že se použil přepočítací koeficient ve výši 50 gramů/kus, což je v souladu s předchozími šetřeními a bylo zjištěno, že při porovnání s informacemi, které poskytl thajský vyvážející výrobce, je tento koeficient přiměřený. Je třeba rovněž dodat, že pokud by Komise použila přesně průměrnou hmotnost na kus vyplývající z informací poskytnutých thajským vyvážejícím výrobcem, vykazoval by dovoz z Thajska během celého období šetření újmy prudší nárůst, pokud jde o absolutní objem (o 25 % v porovnání s 19 %, jak bylo zjištěno v prozatímním nařízení) i podíl na trhu (z 11,8 % na 15,5 % v porovnání s 12,0 % až 15,0 % uvedenými v prozatímním nařízení).
(29)
Jeden dovozce rovněž uvedl, že se v období šetření újmy thajský dovoz ve skutečnosti snížil o 40 %, toto tvrzení se však zakládalo na hodnotě dovozu (a nikoli na objemu) pro celý kód celního sazebníku, tj. včetně jiných výrobků, než jsou výrobky, jež byly předmětem šetření. Toto tvrzení bylo nutno odmítnout.
(30)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují zjištění uvedená v 33. až 40. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, která se týkají spotřeby Unie (jež se mezi rokem 2008 a obdobím šetření snížila o více než 15 %) a dovozu z Thajska.
6.2 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(31)
Jeden dovozce uvedl, že analýza újmy byla zkreslená, jelikož špatnou finanční situaci výrobního odvětví Unie je nutno posoudit ve spojení se situací jedné ze společností, která je s ním ve spojení a která údajně v oblasti mechanismů kroužkových pořadačů dosahuje zisku. V této souvislosti se podotýká, že se analýza újmy musí zaměřit pouze na prodej dotčeného výrobku vyráběného v Unii ze strany výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Jelikož (jak je uvedeno v 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) dotyčná společnost ve spojení není výrobcem v Unii a obchoduje převážně s výrobky, které nepocházejí z Unie, neměla by se za účelem analýzy újmy brát v úvahu.
(32)
Aniž jsou dotčeny výše uvedené skutečnosti, se však zdůrazňuje, že dovozce neposkytl žádné informace, které by prokazovaly, že se výše uvedená společnost ve spojení nachází v dobré finanční situaci. Z údajů, které byly získány při inspekci na místě, naopak vyplývá, že rovněž tato společnost snížila v období šetření značně svůj objem prodeje mechanismů kroužkových pořadačů.
(33)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se při neexistenci dalších připomínek týkajících se analýzy újmy potvrzuje 41. až 57. bod odůvodnění prozatímního nařízení a vyvozuje se závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobená podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
7.1 Účinky dumpingového dovozu
(34)
Ačkoliv některé zúčastněné strany zpochybnily prozatímní zjištění ohledně účinků jiných činitelů (viz níže), žádná z nich nezpochybnila předběžný závěr, že dumpingový dovoz z Thajska způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu. Potvrzuje se proto 58. až 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2 Účinky jiných činitelů
(35)
Některé zúčastněné strany zpochybnily prozatímní zjištění týkající se účinků jiných činitelů a střídavě uvedly, že hlavními příčinami újmy je snížení poptávky, hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii, dovoz z Indie a újma, kterou si výrobní odvětví způsobilo samo.
(36)
Pokud jde o snížení poptávky, odkazuje se na 25. až 30. bod odůvodnění výše, které potvrzují tendenci ve spotřebě, jež byla zjištěna v prozatímním nařízení. Tvrzení, že byly podhodnoceny účinky nižší poptávky, je proto nutno odmítnout. Je však třeba připomenout, že v 67. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl vyvozen závěr, že snížení spotřeby mohlo skutečně přispět k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, ačkoliv tento dopad byl značně posílen účinkem vyvolaným dumpingovým dovozem. Účinek vyvolaný snížením poptávky však nebyl takový, aby mohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou.
(37)
Thajský vývozce rovněž uvedl, že újma, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, byla zapříčiněna hospodářskou soutěží mezi výrobci v Unii. Důvodem je především to, že se úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu časově shodoval se zvýšením podílu jiného výrobce v Unii na trhu.
(38)
V tomto ohledu se uvádí, že ačkoliv výpočty, které předložil thajský vývozce, nejsou zcela správné, je pravdou, že celkově podíl druhého výrobce na trhu během období šetření újmy vzrostl. Je však třeba připomenout, že (jak je uvedeno v 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) tento výrobce dováží značné množství mechanismů kroužkových pořadačů z Thajska. Zajímavé je, že v roce, kdy se tomuto výrobci podařilo zvýšit prodej výrobků vyrobených v Unii a jeho podíl na trhu, vzrostl značně rovněž jeho prodej mechanismů kroužkových pořadačů z Thajska. Tento výrobce se stal významným dovozcem thajských mechanismů kroužkových pořadačů nákupem významné části thajského vývozu v průběhu tohoto roku. Takže i když se druhému výrobci v Unii skutečně podařilo převzít od výrobního odvětví Unie určité podíly na trhu, stěží lze nevyvodit závěr, že se to této společnosti podařilo proto, že měla prospěch z dumpingového dovozu mechanismů kroužkových pořadačů z Thajska. Připomíná se, že tento výrobce byl kvůli svým významným dovozním činnostem v porovnání s vlastní výrobou vyloučen z definice výrobního odvětví Unie.
(39)
Některé zúčastněné strany mimoto zopakovaly tvrzení, kterým se již zabýval 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení, že podstatnou újmu způsobil výrobnímu odvětví Unie rovněž indický dovoz. To vycházelo ze skutečnosti, že Indie má přibližně 50 % podíl na trhu v Unii, tj. třikrát vyšší podíl než Thajsko, a že se příslušné průměrné ceny mezi rokem 2009 a obdobím šetření snížily o 3 %, přičemž byly o 24 % nižší než ceny v Unii. Rovněž bylo zdůrazněno, že značnou část indického dovozu pořídila společnost, která je ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(40)
V tomto ohledu však nebyla předložena žádná nová tvrzení a těmito argumenty se již zabývalo prozatímní nařízení. I když byla absolutní úroveň indického dovozu celkově skutečně vyšší než úroveň dovozu z Thajska, v prozatímním nařízení bylo prokázáno, že se tento dovoz vyvíjel odlišně: zatímco se thajský dovoz v období šetření újmy v absolutním i relativním vyjádření celkově zvýšil, indický dovoz se snížil (téměř o 10 %) a zmenšily se rovněž jeho podíly na trhu. Průměrná úroveň indických cen byla mimoto rovněž vyšší než thajská dovozní cena. I když společnost, která je ve spojení s výrobním odvětvím Unie, dováží mechanismy kroužkových pořadačů z Indie, šetřením bylo zjištěno, že se postupem času úroveň tohoto dovozu značně snížila, jak bylo uvedeno výše v 32. bodě odůvodnění.
(41)
Několik zúčastněných stran taktéž uvedlo, že žadatel přišel o své odběratele, jelikož prostřednictvím své mateřské společnosti, Ring International Holding, začal působit na navazujícím trhu a že je nutno pečlivě posoudit prodej mechanismů kroužkových pořadačů společnostem ve spojení, jelikož se tento prodej neuskutečnil za běžných tržních podmínek. Tato tvrzení však byla odmítnuta, jelikož nebyla doložená a šetření prokázalo, že prodej společnostem ve spojení byl v porovnání s celkovým prodejem zanedbatelný.
7.3 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(42)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují předběžné závěry uvedené v 65. až 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. I když na situaci výrobního odvětví Unie měly dopad i jiné činitele než dovoz, vyvozuje se závěr, že dumpingový dovoz z Thajska způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení, a to na základě analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu.
8. ZÁJEM UNIE
(43)
Dva z pěti dovozců, kteří při šetření spolupracovali, reagovali na zveřejnění prozatímních zjištění a předložili písemně své připomínky. Jeden z těchto dovozců požádal o slyšení stejně jako druhý dovozce. Komise se rozhodla uskutečnit návštěvu v prostorách jediného uživatele, který se zúčastnil šetření.
(44)
S ohledem na 79. až 90. bod odůvodnění prozatímního nařízení, které se týkají popisu trhu a oddílu o zájmu výrobního odvětví Unie, nebyly předloženy žádné připomínky.
8.1 Dovozci a obchodníci
(45)
Nejprve se připomíná, že v prozatímním nařízení byl vyvozen závěr, že by uložení opatření mohlo mít značný nepříznivý dopad na situaci jednoho dovozce, který rovněž vyrábí mechanismy kroužkových pořadačů v Unii. Tento dovozce na uložení prozatímních opatření nereagoval.
(46)
Jeden další dovozce, který rovněž požádal o slyšení, jemuž předsedal úředník pro slyšení, zpochybnil především výpočet dumpingového rozpětí, analýzu újmy a výpočet spotřeby v Unii. Nevznesl však žádné nové připomínky týkající se analýzy zájmu Unie.
(47)
Třetí dovozce, na nějž připadalo 20 % celkového thajského dovozu, požádal o slyšení, během něhož objasnil, že v rozporu s informacemi, které byly v průběhu vyšetřování předloženy dříve, neukončil veškeré své činnosti související s mechanismy kroužkových pořadačů (jak bylo uvedeno v 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení), nýbrž je převedl na jinou kancelář. V průběhu slyšení tento dovozce vysvětlil, že činnost související s mechanismy kroužkových pořadačů pouze doplňuje jeho hlavní činnost, která se týká jiných výrobků, a ani po uložení opatření nevyloučí dovoz mechanismů kroužkových pořadačů z Thajska. Vzhledem k režijním nákladům jeho velké distribuční sítě to však bude záviset na výši antidumpingových cel a na možnosti zvýšit cenu pro odběratele. V případě ukončení činnosti související s mechanismy kroužkových pořadačů by tento dovozce vzhledem k malému významu této činnosti v porovnání s celkovým podnikáním nezaznamenal značné nepříznivé dopady.
8.2 Uživatelé
(48)
Jak bylo zmíněno v 5. bodě odůvodnění, odpověď jediného spolupracujícího uživatele na dotazník byla ověřena během návštěvy v jeho obchodních prostorách, která se uskutečnila po uložení prozatímních opatření. Tento uživatel pořizuje výrobek z rozmanitých zdrojů, včetně Unie, Indie a Thajska. Výrobek dovážel rovněž z Číny, avšak po uložení antidumpingových cel zdroj dodávek změnil.
(49)
Na thajský dovoz připadalo přibližně 10 % jeho celkových nákupů mechanismů kroužkových pořadačů a společnost se rozhodla, že po uložení prozatímních nařízení nebude thajské výrobky dovážet. Ačkoliv se zdá, že opatření neměla dosud na hospodářskou situaci této společnosti významný nepříznivý dopad, společnost nicméně litovala omezení zdrojů dodávek, a zejména skutečnosti, že se nyní nemůže vždy spoléhat na krátkodobé dodávky mechanismů kroužkových pořadačů.
(50)
Zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, kterým se již zabývalo prozatímní nařízení, že uložení opatření bude mít za následek omezené zdroje dodávek na trhu v Unii. Je proto třeba znovu uvést, že šetření skutečně prokázalo, že se trh Unie vyznačuje omezeným počtem účastníků: existuje jeden výrobce v Indii, jeden v Thajsku, dva v Unii a několik výrobců v Číně. Účelem antidumpingových opatření je obnovit spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu v Unii, a nikoli bránit dovozu. Opatření skutečně mohou vést k snížení úrovně dovozu, přičemž vyrovnávají narušení obchodu ze strany tohoto dovozu. To však jako takové není dostatečným důvodem pro zpochybnění uložení opatření na dumpingový dovoz. Bylo by možné dokonce tvrdit, že by na trhu v Unii měla být zaručena spravedlivá hospodářská soutěž, aby byla zajištěna další existence všech zdrojů dodávek v dlouhodobém horizontu.
(51)
Očekává se, že při výši konečného cla, která je nižší než prozatímní clo, bude moci thajský dovoz nadále vstupovat na trh v Unii, přičemž šetření prokázalo, že existují rovněž další zdroje dodávek, ačkoliv je jejich počet omezený.
8.3 Závěr ohledně zájmu Unie
(52)
Na základě výše uvedených skutečností se vzhledem k neexistenci dalších připomínek potvrzuje 77. až 110. bod odůvodnění prozatímního nařízení a vyvozuje se závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie přesvědčivé důvody pro neuložení konečných opatření na dovoz mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska.
9. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
9.1 Úroveň pro odstranění újmy
(53)
Jelikož ohledně úrovně pro odstranění újmy nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 111. až 114. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
9.2 Konečná opatření
(54)
Co se týká výše cla, která je nezbytná k odstranění účinků dumpingu působícího újmu, bylo uvedeno, že by se antidumpingové clo mělo snížit na 6 %, jelikož indický dovoz není údajně dumpingový a jeho cena je o 6 % vyšší než u thajského dovozu. V tomto ohledu se podotýká, že účelem antidumpingových cel není sladit ceny s cenami ostatních zdrojů, nýbrž odstranit narušující účinky dumpingu působícího újmu.
(55)
Vzhledem k závěrům, jichž bylo dosaženo s ohledem na dumping, újmu, příčinnou souvislost a zájem Unie, by v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěného dumpingu. Tato úroveň byla vypočítána na 16,3 % a od prozatímní fáze se významně snížila.
(56)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba konečného antidumpingového cla pro spolupracujícího vývozce 16,3 %.
10. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(57)
Vzhledem k velikosti zjištěného dumpingového rozpětí a na základě úrovně újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považovalo za nezbytné, aby se částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením vybraly s konečnou platností v rozsahu konečných cel uložených tímto nařízením. Jelikož je konečné clo nižší než prozatímní clo, částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, by měly být uvolněny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu mechanismů kroužkových pořadačů, v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 (kódy TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 a 8305100036), pocházejících z Thajska. Pro účely tohoto nařízení jsou mechanismy kroužkových pořadačů tvořené alespoň dvěma ocelovými destičkami nebo dráty s nejméně čtyřmi na nich připevněnými polokroužky z ocelového drátu, které drží pohromadě ocelová krytka. Mohou se otevírat buď roztažením polokroužků, nebo malým ocelovým rozevíracím mechanismem připevněným na mechanismu kroužkového pořadače.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 činí 16,3 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 118/2011 se vyberou s konečnou platností v rozsahu konečného cla uloženého podle článku 1 tohoto nařízení. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, se uvolní.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 5. srpna 2011.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 792/2011
2011 m. rugpjūčio 5 d.
kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir galutinis laikinojo muito, nustatyto tam tikriems importuojamiems Tailando kilmės žiedinių segtuvų mechanizmams, surinkimas
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau - Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
1. LAIKINOSIOS PRIEMONĖS
(1)
Komisija 2011 m. vasario 10 d. Reglamentu (ES) Nr. 118/2011 (2) (toliau - laikinasis reglamentas) tam tikriems importuojamiems Tailando kilmės žiedinių segtuvų mechanizmams nustatė laikinąjį antidempingo muitą.
(2)
Tyrimas inicijuotas 2010 m. balandžio 6 d. gavus Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (toliau - skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 50 %) visų tam tikrų žiedinių segtuvų mechanizmų (toliau - ŽSM) Sąjungoje, vardu pateiktą skundą. Skunde pateikta minėto produkto dempingo ir jo daromos materialinės žalos prima facie įrodymų, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.
(3)
Primenama, kad, kaip nurodyta laikinojo reglamento 7 konstatuojamojoje dalyje, atliekant dempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjamas 2009 m. balandžio 1 d.-2010 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2006 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - žalos tiriamasis laikotarpis).
2. PASKESNĖ PROCEDŪRA
(4)
Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo nuspręsta nustatyti laikinąsias antidempingo priemones (toliau - pirminis faktų atskleidimas), kelios suinteresuotosios šalys raštu pateikė pastabas dėl preliminarių išvadų. Šalims, kurios to pageidavo (konkrečiai - dviem importuotojams ir vienam Tailando gamintojui), buvo suteikta galimybė būti išklausytoms.
(5)
Komisija toliau rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, kaip ji manė, buvo būtina norint padaryti galutines išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų. Be laikinojo reglamento 6 konstatuojamojoje dalyje minėtų patikrinimų, dar vienas patikrinimas atliktas vienintelio klausimyno atsakymus pateikusio ir taip bendradarbiavusio naudotojo - Rima Benelux Holding BV - patalpose.
(6)
Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu ketinta rekomenduoti tam tikriems Tailando kilmės žiedinių segtuvų mechanizmams nustatyti galutinį antidempingo muitą ir galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinojo muito sumas. Be to, joms nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti.
(7)
Suinteresuotųjų šalių žodžiu ir raštu pateiktos pastabos išnagrinėtos ir prireikus į jas atsižvelgta.
3. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
(8)
Kadangi jokių pastabų dėl nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 8-11 konstatuojamosios dalys.
4. DEMPINGAS
4.1. Normalioji vertė
(9)
Primenama, kad, kaip nurodyta laikinojo reglamento 14 konstatuojamojoje dalyje, atliekant tyrimą bendradarbiavo tik vienas Tailando eksportuojantis gamintojas ir kad jo eksportas į Sąjungą per TL sudarė visą Tailando eksportą į Sąjungą. Šis eksportuojantis gamintojas ir vienas nesusijęs bendradarbiaujantis importuotojas teigė, kad nepriklausomas išorės ekspertas, padėjęs Komisijai per tikrinamąjį vizitą eksportuojančio gamintojo patalpose, savo ataskaitoje padarė tam tikrų skaičiavimo klaidų. Viena iš eksperto užduočių buvo išnagrinėti padengimo nikeliu procesą ir nustatyti įvairiais gamybos etapais eksportuojančio gamintojo sunaudojamų žaliavų kiekį. Kaip minėta laikinojo reglamento 15 konstatuojamojoje dalyje, atliekant tyrimą nustatyta, kad pateikdamas informaciją apie savo gamybos ir kitų žaliavų sąnaudas eksportuojantis gamintojas nurodė neišsamius ir neteisingus duomenis. Komisija išnagrinėjo eksportuojančio gamintojo ir importuotojo tvirtinimą dėl skaičiavimo klaidų eksperto ataskaitoje ir priėjo prie išvados, kad jis nepagrįstas. Todėl patvirtinamos laikinojo reglamento 15 konstatuojamojoje dalyje pateiktos išvados.
(10)
Eksportuojantis gamintojas ir importuotojas taip pat nesutiko su laikinojo reglamento 19-20 konstatuojamosiose dalyse išdėstytomis preliminariomis išvadomis. Konkrečiai, jie teigė, kad metodas, taikytas preliminariai nustatant normaliąją tų rūšių produkto, kuriam nenustatyta specifinė normalioji vertė, normaliąją vertę buvo netinkamas, nes normalioji vertė buvo netinkamai apskaičiuota remiantis aritmetiniu normaliųjų verčių vidurkiu. Komisija pritarė šiam argumentui, pakoregavo metodą ir patikslino tų kitų rūšių produkto normaliųjų verčių skaičiavimą, atsižvelgdama į Tailando gamintojo produktų asortimentą, tokiu būdu tiksliau atspindėdama jo padėtį.
(11)
Be to, eksportuojantis gamintojas teigė, kad atitinkamai 16 ir 8 % pardavimo, bendrosios ir administracinės išlaidos (PBA išlaidos) bei pelno dydis yra per dideli. Eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad PBA išlaidų norma neturėtų viršyti 12,59 % ir atspindėti jo paties PBA išlaidas, atėmus transportavimo vidaus keliais išlaidas.
(12)
Primenama, kad, kaip nurodyta laikinojo reglamento 15-17 konstatuojamosiose dalyse, eksportuojantis gamintojas nebendradarbiavo atliekant tyrimą, todėl išsamių duomenų apie savo PBA išlaidas nepateikė. Tokiomis aplinkybėmis ir atsižvelgiant į tai, kad daugiau informacijos apie visas bendrovės PBA išlaidas negauta, nutarta toliau remtis skunde pateikta informacija. Be to, įvertinus turimą informaciją ir tiek, kiek buvo galima ją patikrinti, 16 % PBA išlaidų norma laikyta pagrįsta. Todėl argumentas atmestas.
(13)
Eksportuojantis gamintojas teigė, kad atliekant preliminarius skaičiavimus naudotas 8 % pelno lygis buvo pernelyg didelis, todėl reikėjo naudoti 5 % pelno lygį. Pateikti šie argumentai: pirma, 5 % pelno lygis naudotas kaip tikslinis pelnas atliekant žalos analizę ir, antra, 5 % pelno lygis atitiktų ankstesniuose tyrimuose dėl to paties produkto naudotą pelno lygį. Atsakydama į pirmąjį argumentą Komisija pažymėjo, kad apskaičiuojant tikslinį Sąjungos pramonės pelną ir normaliajai vertei nustatyti reikalingą pelno lygį remiamasi skirtinga logika, todėl dydžiai neturi būti tokie patys. Reaguodama į antrąjį argumentą Komisija sutiko, kad esama priežasčių naudoti tą patį pelno lygį kaip ankstesniuose, dėl to paties produkto atliktuose tyrimuose, todėl nutarė pritarti šiam argumentui ir atitinkamai pakeisti pelno lygį, naudotą apskaičiuojant normaliąsias vertes.
(14)
Po galutinio nustatytųjų faktų atskleidimo Sąjungos pramonė ir eksportuojantis gamintojas pateikė komentarų. Sąjungos pramonė nepritarė tam, kad būtų koreguojamas pelno dydis, teigdama, kad 5 % pelno normos nepakaks trijų susijusių bendrovių, dalyvaujančių gaminant ir parduodama nagrinėjamąjį produktą, pelningumo poreikiams patenkinti, tačiau papildomų esminių argumentų nepateikė. Todėl argumentas atmestas.
(15)
Eksportuojantis gamintojas teigė, kad nusidėvėjimo, statybos ir draudimo sąnaudos, naudotos skaičiuojant vienos rūšies nagrinėjamojo produkto normaliąją vertę, skyrėsi nuo sąnaudų, naudotų skaičiuojant kitų rūšių nagrinėjamojo produkto normaliąją vertę, ir kad visoms rūšims reikėtų naudoti tą pačią vertę. Komisija patikrino minėtą argumentą ir nustatė, kad iš tiesų skaičiuojant padaryta klaida. Tačiau, kitaip nei teigė eksportuojantis gamintojas, nustatyta, kad klaida padaryta skaičiuojant kitų rūšių nagrinėjamojo produkto normaliąją vertę. Taigi atitinkamai pakoreguota kitų rūšių nagrinėjamojo produkto normalioji vertė.
(16)
Eksportuojantis gamintojas taip pat teigė, kad nustatant visų rūšių nagrinėjamojo produkto, kuriam nenustatyta specifinė normalioji vertė, normaliąsias vertes iki galo neatsižvelgta į tikrąjį eksportuojančio gamintojo produktų asortimentą. Šiuo atžvilgiu eksportuojantis gamintojas pakartojo argumentą, kad apskaičiuojant kitų rūšių nagrinėjamojo produkto normaliąją vertę reikėtų naudoti svertinį nustatytų normaliųjų verčių vidurkį, tada bus atsižvelgta į tikrąjį eksportuojančio gamintojo produktų asortimentą. Kaip minėta 10 konstatuojamojoje dalyje, Komisija sutiko patikslinti tų kitų rūšių nagrinėjamojo produkto normaliųjų verčių skaičiavimą, kad būtų atsižvelgta į tikrąjį Tailando gamintojo produktų asortimentą, todėl buvo apskaičiuota mažų, vidutinių ir didelių ŽSM normalioji vertė, neatsižvelgiant į tikrąją kiekvienos rūšies produkto pardavimo apimtį. Vis dėlto, neradusi pagrįstų motyvų, Komisija atmetė argumentą, kad taip pat reikėtų atsižvelgti į svorinį koeficientą, pagrįstą eksportuotojo pardavimu Sąjungoje.
(17)
Be to, eksportuojantis gamintojas teigė, kad Komisijos metodas, naudotas skaičiuojant normaliąją vertę remiantis žiedinių segtuvų mechanizmų ilgiu, yra netikslus ir neišsamus, todėl pasiūlė naują vidurkių skaičiavimo metodą, kuriuo galima labiau atsižvelgti į skirtingą mechanizmų ilgį. Kaip paaiškinta 16 konstatuojamojoje dalyje, Komisija apskaičiavo visų rūšių (išskyrus tas, kurioms nustatyta specifinė normalioji vertė) nagrinėjamojo produkto normaliąją vertę, taip pat apskaičiavo normaliąsias vertes atsižvelgdama ŽSM dydį (mažus, vidutinius ir didelius ŽSM). Nustatyta, kad eksportuotojo skaičiavimas buvo netinkamas ir kad juo siekta tam tikro rezultato. Todėl argumentas atmestas.
(18)
Išskyrus minėtą koregavimą ir negavus jokių kitų pastabų, galutinai patvirtinamos laikinojo reglamento 15-20 konstatuojamųjų dalių nuostatos dėl normaliosios vertės nustatymo.
4.2. Eksporto kaina ir palyginimas
(19)
Eksportuojantis gamintojas teigė, kad apskaičiuojant transporto sąnaudas, reikalingas dempingui nustatyti, pasirinkta netinkama valiuta. Komisija tam pritarė.
(20)
Kadangi negauta jokių kitų pastabų, galutinai patvirtinamos laikinojo reglamento 21-24 konstatuojamųjų dalių nuostatos dėl eksporto kainos nustatymo ir eksporto kainų palyginimo su atitinkama normaliąja verte.
4.3. Dempingo skirtumas
(21)
Eksportuojantis gamintojas teigė, kad apskaičiuojant dempingo skirtumą neatsižvelgta į specifinę dviejų rūšių nagrinėjamojo produkto normaliąją vertę. Tam pritarta, o atitinkamos vertės pataisytos.
(22)
Pakoregavus, kaip minėta, normaliosios vertės skaičiavimą ir palyginimą ir ištaisius minėtas eksporto kainos skaičiavimo klaidas, galiausiai nustatytas toks procentais išreikštas CIF neto kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo dydis:
Eksportuojantis gamintojas
Dempingo skirtumas
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bankokas, Tailandas
16,3 %
(23)
Kadangi bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas eksportavo visą iš Tailando į Sąjungą eksportuojamą nagrinėjamojo produkto kiekį, buvo nuspręsta kitoms bendrovėms nustatyti dempingo skirtumą, nustatytą šiam eksportuojančiam gamintojui, t. y. 16,3 %
5. SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS
(24)
Pastabų dėl Sąjungos pramonės apibrėžties negauta, todėl patvirtinamos laikinojo reglamento 28-32 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados.
6. ŽALA
6.1. Sąjungos suvartojimas ir importas iš Tailando
(25)
Tailando gamintojas ir keli importuotojai teigė abejojantys laikinajame reglamente pateiktomis išvadomis dėl Sąjungos suvartojimo. Konkrečiai, jie teigė, kad suvartojimas sumažėjo labiau nei preliminariai nustatyta (maždaug 30 %). Be to, jie prašė paaiškinti metodą, kurį Komisija naudojo suvartojimui nustatyti, nes ŽSM yra įtraukti į muitų tarifų poziciją, kuriai priskiriami kiti produktai.
(26)
Reikėtų paminėti, kad nors šios suinteresuotosios šalys nepritarė išvadoms dėl suvartojimo, savo argumentams pagrįsti jokių patvirtinamųjų įrodymų ar skaičių nepateikė. Nenurodė jos ir jokio su naudotu metodu susijusio trūkumo.
(27)
Dėl naudoto metodo reikėtų priminti, kad, kaip minėta laikinojo reglamento 33 konstatuojamojoje dalyje, suvartojimas nustatytas remiantis patikrintais pardavimo duomenimis, kuriuos bendradarbiaujančios šalys pateikė klausimyno atsakymuose (dviejų Sąjungos gamintojų ir Tailando eksportuotojo 2008-TL duomenys), ir Eurostato viso kito importo duomenimis. Atsižvelgiant į tai, kad ŽSM iš kitų šaltinių taikomos antidempingo priemonės, šių importuojamų (iš visų šaltinių) produktų duomenys registruojami muitų tarifų duomenų bazėje (TARIC) priskiriant jiems subpozicijų kodus, kurie iš esmės yra skirti specialiai tiriamajam produktui. Šios subpozicijos pasirinktos siekiant užtikrinti, kad būtų atsižvelgta tik į nagrinėjamojo produkto importą, nepaisant nežymaus produkto apibrėžties patikslinimo šiame tyrime.
(28)
Be to, atsižvelgiant į tai, kad Eurostato duomenys pateikiami kilogramais, o suvartojimas apskaičiuotas vienetais, vienas importuotojas prašė paaiškinti metodą, kuriuo kilogramai buvo perskaičiuoti į vienetus. Todėl reikia patikslinti, kad, kaip ir per ankstesnius tyrimus, naudotas 50 gramų/vienetui perskaičiavimo koeficientas, ir, gautus duomenis palyginus su Tailando eksportuojančio gamintojo pateikta informacija, šis metodas laikytas pagrįstu. Be to, reikėtų paminėti ir tai, kad, jeigu Komisija būtų rėmusis Tailando eksportuojančio gamintojo informacija ir naudojusi tikslų vidutinį vieneto svorį, gauti rezultatai rodytų, kad importas iš Tailando per visą žalos tiriamąjį laikotarpį didėjo sparčiau vertinant tiek absoliučiąja apimtimi (25 %, palyginti su laikinajame reglamente nustatytais 19 %), tiek rinkos dalimis (nuo 11,8 % iki 15,5 %, palyginti su 12,0-15,0 %, kaip nustatyta laikinajame reglamente).
(29)
Vienas importuotojas taip pat teigė, kad Tailando importas per žalos tiriamąjį laikotarpį faktiškai sumažėjo 40 %, tačiau tokius duomenis jis grindė visų tam muitų kodui priskiriamų importuojamų produktų verte, o ne apimtimi, todėl įtraukė produktus, kurie nepatenka į tyrimo taikymo sritį. Šis argumentas turėjo būti atmestas.
(30)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, patvirtinamos laikinojo reglamento 33-40 konstatuojamųjų dalių išvados dėl Sąjungos suvartojimo (kuris per 2008 m. - TL sumažėjo daugiau nei 15 %) ir importo iš Tailando.
6.2. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
(31)
Vienas importuotojas teigė, kad žalos analizė atlikta šališkai, nes blogą finansinę Sąjungos pramonės padėtį reikėtų vertinti kartu su vienos iš jos susijusių bendrovių, kuri tariamai pelningai veikia ŽSM versle, padėtimi. Šiuo požiūriu pažymima, kad atliekant žalos analizę turėtų būti vertinamas tik Sąjungoje pagaminto nagrinėjamojo produkto Sąjungos pramonės pardavimas Sąjungos rinkoje. Kadangi, kaip minėta laikinojo reglamento 69 konstatuojamojoje dalyje, aptariama susijusi bendrovė nėra Sąjungos gamintojas ir daugiausia prekiauja ne Sąjungos kilmės produktais, atliekant žalos analizę į jos padėtį neturėtų būti atsižvelgiama.
(32)
Nepažeidžiant to, kas išdėstyta, vis dėlto pabrėžiama, kad importuotojas nepateikė jokios informacijos, patvirtinančios gerą minėtos susijusios bendrovės finansinę padėtį. Priešingai, atliekant tyrimą gauti duomenys rodo, kad tiriamuoju laikotarpiu smarkiai sumažėjo ir šios bendrovės ŽSM pardavimo apimtis.
(33)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir kadangi kitų pastabų dėl žalos analizės negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 41-57 konstatuojamosios dalys ir daroma išvada, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinės žalos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.
7. PRIEŽASTINIS RYŠYS
7.1. Importo dempingo kaina poveikis
(34)
Nors kai kurios suinteresuotosios šalys nepritarė preliminarioms išvadoms dėl kitų veiksnių poveikio (žr. toliau), nei viena jų neginčijo preliminarios išvados, kad importas dempingo kainomis iš Tailando padarė žalos Sąjungos pramonei. Taigi patvirtinamos laikinojo reglamento 58-64 konstatuojamosios dalys.
7.2. Kitų veiksnių poveikis
(35)
Kai kurios suinteresuotosios šalys nepritarė preliminarioms išvadoms dėl kitų veiksnių poveikio teigdamos, kad pagrindinė žalos priežastis yra sumažėjusi paklausa, Sąjungos gamintojų konkurencija, importas iš Indijos ir savaiminė žala.
(36)
Dėl sumažėjusios pasiūlos žr. 25-30 konstatuojamąsias dalis, kuriose patvirtinama laikinajame reglamente nustatyta suvartojimo tendencija. Todėl argumentą, kad tariamai nepakankamai atsižvelgta į sumažėjusios paklausos poveikį, reikėtų atmesti. Vis dėlto, reikėtų priminti laikinojo reglamento 67 konstatuojamojoje dalyje pateiktą išvadą, kad sumažėjęs suvartojimas iš tikrųjų galėjo prisidėti prie Sąjungos pramonės patiriamos materialinės žalos, tačiau importo dempingo kainomis daromas poveikis minėtą poveikį gerokai sustiprino. Vis dėlto, sumažėjusio suvartojimo poveikis nebuvo toks, kad nutrauktų importo dempingo kainomis ir nustatytos žalos priežastinį ryšį.
(37)
Tailando eksportuotojas taip pat teigė, kad Sąjungos pramonė žalos patyrė ir dėl Sąjungos gamintojų konkurencijos. Taip yra daugiausia dėl to, kad tuo metu, kai Sąjungos pramonė prarado dalį rinkos, padidėjo kito Sąjungos gamintojo užimama rinkos dalis.
(38)
Reikia pripažinti, kad nors Tailando eksportuotojo pateikti skaičiavimai nėra visai tikslūs, apskritai antrojo gamintojo rinkos dalis per žalos tiriamąjį laikotarpį taip pat padidėjo. Vis dėlto, reikėtų priminti, kad, kaip minėta laikinojo reglamento 30 konstatuojamojoje dalyje, šis gamintojas reikšmingą ŽSM kiekį importuoja iš Tailando. Įdomu tai, kad tais metais, kai šis gamintojas sugebėjo padidinti Sąjungos pagamintų produktų pardavimą ir rinkos dalis, tuo pat metu žymiai padidėjo ir jo ŽSM iš Tailando pardavimas. Tiesą sakant, ji net tapo reikšminga Tailando ŽSM importuotoja, supirkdama tais metais didžiąją dalį šių iš Tailando eksportuojamų produktų. Todėl, net jeigu antrasis Sąjungos gamintojas iš tiesų sugebėjo iš Sąjungos pramonės perimti tam tikrą rinkos dalį, sunku nesutikti su tuo, kad šiai bendrovei tai pavyko dėl to, kad ir ji pasinaudojo iš Tailando dempingo kainomis vykdomu ŽSM importu. Primenama, kad šis gamintojas nebuvo įtrauktas į Sąjungos pramonės apibrėžtį, nes jo importo veikla, palyginti su gamyba, sudarė didesnę visos jo veiklos dalį.
(39)
Be to, suinteresuotosios šalys vėl pateikė argumentą, nagrinėtą laikinojo reglamento 69 konstatuojamojoje dalyje, kad Sąjungos pramonė patyrė žalos ir dėl iš Indijos importuojamų produktų. Argumentas grindžiamas tuo, kad Indija užima maždaug 50 % Sąjungos rinkos (t. y. tris kartus daugiau nei Tailandas) ir kad per 2009 m.-TL atitinkamos vidutinės kainos sumažėjo 3 %, todėl Sąjungos kainos buvo priverstinai sumažintos 24 % Taip pat pabrėžta, kad žymią iš Indijos importuotų produktų dalį nupirko su Sąjungos pramone susijusi bendrovė.
(40)
Tačiau naujų argumentų nepateikta, o šie argumentai jau nagrinėti laikinajame reglamente. Nors apskritai iš Indijos, palyginti su Tailandu, importuota iš tikrųjų daugiau, laikinajame reglamente pateikta įrodymų, kad importo iš šių dviejų šalių raida buvo skirtinga: per žalos tiriamąjį laikotarpį importas iš Tailando apskritai išaugo vertinant ir absoliučiais, ir santykiniais skaičiais, o iš Indijos importuota mažiau (maždaug 10 %), šiek tiek sumažėjo ir importo iš Indijos rinkos dalis. Be to, vidutinis Indijos kainų lygis taip pat buvo didesnis nei importo iš Tailando kaina. Be to, nors su Sąjungos pramone susijusi bendrovė ŽSM importuoja iš Indijos, atliekant tyrimą nustatyta, kad, kaip minėta 32 konstatuojamojoje dalyje, per kelerius metus šio importo lygis žymiai sumažėjo.
(41)
Galiausiai, kelios suinteresuotosios šalys taip pat teigė, kad skundo pateikėjas prarado pirkėjus, nes per savo pagrindinę bendrovę Ring International Holding (RIH) ėmė veikti vartotojų rinkai skirtų produktų rinkoje, ir kad ŽSM pardavimą susijusioms bendrovėms reikėtų vertinti atsargiai, nes jis vykdomas ne rinkos sąlygomis. Vis dėlto, šie argumentai atmesti, nes nebuvo pagrįsti įrodymais, o tyrimas parodė, kad pardavimas susijusioms bendrovėms, palyginti su visu pardavimu, buvo nereikšmingas.
7.3. Išvada dėl priežastinio ryšio
(42)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, patvirtinamos laikinojo reglamento 65-76 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos preliminarios išvados. Nors kiti nei importas veiksniai taip pat turėjo tam tikro poveikio Sąjungos pramonės padėčiai, daroma išvada, kad importas iš Tailando dempingo kainomis padarė materialinės žalos Sąjungos pramonei, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje, kuri grindžiama analize, kurią atliekant tinkamai nustatytas ir atskirai nuo žalingo importo dempingo kainomis poveikio įvertintas visų žinomų veiksnių poveikis.
8. SĄJUNGOS INTERESAI
(43)
Du iš penkių atliekant tyrimą bendradarbiavusių importuotojų reagavo į atskleistas preliminarias išvadas ir raštu pateikė pastabų. Vienas iš šių importuotojų prašė būti išklausytas, kaip ir dar vienas importuotojas. Komisija taip pat nusprendė apsilankyti vienintelio tyrime dalyvavusio naudotojo patalpose.
(44)
Pastabų dėl laikinojo reglamento 79-90 konstatuojamosiose dalyse pateiktų išvadų dėl rinkos aprašymo ir Sąjungos pramonės interesų negauta.
8.1. Importuotojai ir prekiautojai
(45)
Pirmiausia primenama, kad laikinajame reglamente padaryta išvada, kad priemonių nustatymas gali turėti reikšmingo neigiamo poveikio tik vieno importuotojo, kuris Sąjungoje taip pat gamina ŽSM, padėčiai. Šis importuotojas nereagavo į laikinųjų priemonių nustatymą.
(46)
Kitas importuotojas, kuris taip pat prašė būti išklausytas bylas nagrinėjančio pareigūno, daugiausia nesutiko su dempingo skirtumo skaičiavimu, žalos analize ir Sąjungos suvartojimo skaičiavimu. Vis dėlto, jis nepateikė jokių naujų komentarų dėl Sąjungos interesų analizės.
(47)
Trečiasis importuotojas, kurio importas sudaro 20 % viso Tailando importo, prašė būti išklausytas ir per klausymą paaiškino, kad, kitaip nei rodo per tyrimą pateikta informacija, jis nenutraukė visos su ŽSM susijusios veiklos, kaip minima laikinojo reglamento 92 konstatuojamojoje dalyje, bet perkėlė ją į kitą vietą. Per klausymą šis importuotojas paaiškino, kad jo su ŽSM susijęs verslas tik papildo pagrindinį, su kitais produktais susijusį verslą, ir teigė galbūt importuosiantis ŽSM iš Tailando net ir tuo atveju, jei bus nustatytos priemonės. Tačiau dėl pridėtinių išlaidų, susijusių su dideliu jo platinimo tinklu, tai priklausys nuo antidempingo muitų dydžio ir galimybės didinti kainą pirkėjams. Jei, priešingu atveju, šis importuotojas nutrauks su ŽSM susijusią veiklą, jis nepatirs žymių neigiamų pasekmių, nes ši veikla, palyginti su visu jo verslu, nėra reikšminga.
8.2. Naudotojai
(48)
Kaip minėta 5 konstatuojamojoje dalyje, vienintelio bendradarbiaujančio naudotojo klausimyno atsakymas buvo patikrintas per jo patalpose surengtą vizitą po to, kai buvo nustatytos laikinosios priemonės. Šis naudotojas įsigyja produktus iš įvairių šaltinių, įskaitant Sąjungą, Indiją ir Tailandą. Importavo jis ir iš Kinijos, tačiau nustačius antidempingo muitus tiekimo šaltinį pakeitė.
(49)
Importas iš Tailando sudaro maždaug 10 % visų šios bendrovės įsigyjamų ŽSM, ir, nustačius laikinąsias priemones, ji nusprendė nebeimportuoti produktų iš Tailando. Nors nepanašu, kad iki šiol priemonės būtų turėjusios reikšmingo poveikio šios bendrovės ekonominei padėčiai, vis dėlto, ji skundėsi tiekimo šaltinių trūkumu ir ypač tuo, kad dabar nebegali kliautis greitu ŽSM pristatymu.
(50)
Suinteresuotosios šalys pakartojo laikinajame reglamente jau aptartą argumentą, kad nustačius priemones Sąjungos rinkoje pritrūks tiekimo šaltinių. Todėl verta pakartoti, kad iš tiesų, kaip parodė tyrimas, Sąjungos rinkai būdingas ribotas dalyvių skaičius: šioje rinkoje veikia vienas Indijos, vienas Tailando, du Sąjungos ir keli Kinijos gamintojai. Antidempingo priemonėmis siekiama ne riboti importą, bet Sąjungos rinkoje atkurti sąžiningą konkurenciją. Dėl šių priemonių iš tikrųjų gali būti importuojama mažiau, tačiau jomis kompensuojamas tokio importo iškreipiamasis pobūdis. Tačiau tai nėra savaime pakankama priežastis kvestionuoti priemonių prieš importą dempingo kainomis nustatymą. Galima net teigti, kad Sąjungos rinkoje sąžininga konkurencija turėtų būti užtikrinta tam, kad ilgainiui išliktų visi tiekimo šaltiniai.
(51)
Manoma, kad taikant mažesnį nei laikinasis galutinį muitą, iš Tailando importuojami produktai vis dar galės patekti į Sąjungos rinką, be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad esama (nors ir nedaug) ir kitų tiekimo šaltinių.
8.3. Išvada dėl Sąjungos interesų
(52)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir kadangi kitų pastabų negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 77-110 konstatuojamosios dalys ir daroma išvada, kad, apskritai, remiantis turima su Sąjungos interesais susijusia informacija, nėra įtikinamų priežasčių, kodėl importuojamiems Tailando kilmės ŽSM neturėtų būti nustatytos galutinės priemonės.
9. GALUTINĖS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
9.1. Žalos pašalinimo lygis
(53)
Kadangi jokių kitų pastabų dėl žalos pašalinimo lygio negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 111-114 konstatuojamosios dalys.
9.2. Galutinės priemonės
(54)
Dėl muito dydžio, būtino pašalinti žalingo dempingo poveikį, pateikta komentarų, kad antidempingo muitas turėtų būti sumažintas iki 6 %, nes produktai iš Indijos tariamai importuojami ne dempingo kainomis ir, palyginti su importu iš Tailando, jų importuojama 6 % daugiau. Šiuo požiūriu pažymima, kad antidempingo muitais nesiekiama suderinti visų šaltinių kainų, jų tikslas - pašalinti žalingo dempingo iškreipiamąjį poveikį.
(55)
Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų ir remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi, turėtų būti nustatytas galutinis antidempingo muitas, kurio lygis turėtų būti toks, kaip nustatytas mažiausias dempingo ir žalos skirtumas pagal mažesniojo muito taisyklę. Šiuo atveju muito norma turėtų prilygti nustatytam dempingo dydžiui. Apskaičiuotas dydis - 16,3 %; jis gerokai sumažėjo, palyginti su pradiniu etapu.
(56)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, bendradarbiaujančiam eksportuotojui nustatoma 16,3 % galutinio antidempingo muito norma.
10. GALUTINIS LAIKINOJO MUITO SURINKIMAS
(57)
Manoma, kad, atsižvelgiant į nustatytą dempingo skirtumą, taip pat į Sąjungos pramonei padarytos žalos lygį, būtina galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinuoju reglamentu nustatytas laikinojo antidempingo muito sumas neviršijant šiuo reglamentu galutinai nustatyto muito sumos. Kadangi galutinis muitas yra mažesnis nei laikinasis muitas, galutinę muito normą viršijančios sumos turėtų būti nerenkamos,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Tam tikriems Tailando kilmės žiedinių segtuvų mechanizmams, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8305 10 00 (TARIC kodai 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 ir 8305100036) nustatomas galutinis antidempingo muitas. Šiame reglamente žiediniai segtuvų mechanizmai susideda iš ne mažiau kaip dviejų plieninių plokštelių ar vielų su ne mažiau kaip keturiais pritvirtintais plieninės vielos pusžiedžiais, prilaikomais plieniniu dangteliu. Juos galima atsegti patraukiant pusžiedžius arba mažu plieniniu spragtuko įtaisu, pritvirtintu prie žiedinio segtuvo mechanizmo.
2. Galutinio antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytų produktų neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra 16,3 %
3. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
Reglamentu (ES) Nr. 118/2011 nustatyto laikinojo antidempingo muito garantijomis užtikrintos sumos galutinai surenkamos taikant pagal šio reglamento 1 straipsnį nustatyto galutinio muito normą. Galutinio antidempingo muito normą viršijančios sumos nerenkamos.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2011 m. rugpjūčio 5 d.