NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 542/2010
ze dne 3. června 2010,
kterým se mění rozhodnutí 2008/839/SVV o přechodu ze Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 74 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Schengenský informační systém druhé generace (SIS II) byl zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) (1) a rozhodnutím Rady 2007/533/SVV ze dne 12. června 2007 o zřízení, provozování a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) (2).
(2)
Podmínky, postupy a povinnosti v souvislosti s průběhem přechodu ze SIS 1 + na SIS II stanoví nařízení Rady (ES) č. 1104/2008 ze dne 24. října 2008 o přechodu z Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II) (3) a rozhodnutí 2008/839/SVV (4). Platnost těchto nástrojů však skončí nejpozději dne 30. června 2010.
(3)
Předběžné podmínky nutné k přechodu ze SIS 1 + na SIS II však do 30. června 2010 nebudou splněny. Nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV vyžadují, aby se prostředí SIS II stalo plně funkčním, a proto by se nařízení (ES) č. 1104/2008 a rozhodnutí 2008/839/SVV měly uplatňovat až do dokončení přechodu.
(4)
Komise a členské státy by měly ve všech fázích rozvoje a přechodu nadále úzce spolupracovat, aby se uvedený proces dokončil. V závěrech Rady o SIS II ze dne 26. a 27. února 2009 a 4. a 5. června 2009 byl ustaven neformální orgán sestávající z odborníků z členských států a označený jako Rada pro řízení globálního programu s cílem posílit spolupráci a zajistit pro centrální projekt SIS II přímou podporu ze strany členských států. Pozitivní výsledek práce uvedené skupiny a nutnost dále posílit spolupráci a transparentnost projektu jsou důvodem pro formální začlenění skupiny do řídící struktury SIS II. K doplnění stávající organizační struktury by proto měla být formálně zřízena skupina odborníků nazvaná Rada pro řízení globálního programu. V zájmu účinnosti i nákladové efektivnosti by měl být počet odborníků omezen. Existence této skupiny odborníků by se neměla dotýkat působnosti Komise a členských států.
(5)
Komise je nadále odpovědná za centrální SIS II a jeho komunikační infrastrukturu. Centrální SIS II a komunikační infrastrukturu je nezbytné udržovat a případně dále rozvíjet. Další rozvoj centrálního SIS II by měl vždy zahrnovat opravu chyb. Komise by měla koordinovat a podporovat společné činnosti.
(6)
Nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV stanoví, že pro centrální SIS II by se na základě analýzy nákladů a přínosů měla použít nejlepší dostupná technologie. Příloha závěrů Rady o dalším směřování SIS II ze dne 4. a 5. června 2009 uvádí mezníky, které by měly být splněny v zájmu pokračování ve stávajícím projektu SIS II. Současně byla provedena studie týkající se vypracování alternativního technického scénáře pro rozvoj SIS II na základě rozvoje SIS 1+ (SIS 1+ RE) jako pohotovostního plánu pro případ, že testy prokážou neplnění požadavků týkajících se mezníků. Na základě těchto parametrů může Rada rozhodnout, že vyzve Komisi, aby přešla na alternativní technický scénář.
(7)
Popis technických složek architektury přechodu by proto měl být uzpůsoben tak, aby umožňoval i jiné technické řešení, a to zejména SIS 1+ RE, pokud jde o rozvoj centrálního SIS II. Možným technickým řešením pro rozvoj centrálního SIS II a pro dosažení cílů SIS II stanovených v nařízení (ES) č. 1987/2006 a v rozhodnutí 2007/533/SVV je SIS 1+ RE.
(8)
SIS 1+ RE se vyznačuje jedinečností prostředků mezi rozvojem SIS II a systémem SIS 1+. Odkazy na technickou architekturu SIS II a na proces přechodu, které jsou uvedeny v tomto nařízení, by se proto v případě provádění alternativního scénáře měly chápat jako odkazy na SIS II na základě jiného technického řešení, použité obdobně na technické zvláštnosti tohoto řešení v souladu s cílem rozvíjet centrální SIS II.
(9)
Pokud jde o financování rozvoje centrálního SIS II na základě alternativního technického řešení, mělo by být prováděno ze souhrnného rozpočtu Unie při respektování zásady řádného finančního řízení. V souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5), může Komise svěřit úkoly související s plněním rozpočtu vnitrostátním veřejným subjektům. Na základě politické orientace a s výhradou podmínek stanovených v nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 by Komise v případě přechodu na alternativní řešení byla vyzvána, aby svěřila Francii úkoly plnění rozpočtu, pokud jde o rozvoj SIS II na základě SIS 1+ RE.
(10)
Při jakémkoliv technickém scénáři by výsledkem přechodu na centrální úrovni měla být dostupnost databáze SIS 1 + a nových funkcí systému SIS II na centrální úrovni systému SIS II, a to včetně dodatečných kategorií údajů.
(11)
Členské státy by měly nadále odpovídat za své vnitrostátní systémy (N.SIS II). N.SIS II je stále zapotřebí udržovat a případně dále rozvíjet.
(12)
Francie by měla být i nadále odpovědná za technickou podpůrnou jednotku (C.SIS).
(13)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž vytvoření provizorní architektury pro přechod a migrace údajů ze SIS 1+ na SIS II, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinků tohoto opatření lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů.
(14)
V souladu s články 1 a 2 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení, a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto nařízení navazuje na schengenské acquis, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců od přijetí tohoto nařízení, zda je provede ve svém vnitrostátním právu.
(15)
Spojené království se účastní tohoto nařízení v souladu s čl. 5 odst. 1 Protokolu (č. 19) o schengenském acquis začleněném do rámce Evropské unie, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, a v souladu s čl. 8 odst. 2 rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (6).
(16)
Irsko se účastní tohoto nařízení v souladu s článkem 5 odst. 1 Protokolu (č. 19) o schengenském acquis začleněném do rámce Evropské unie, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, a s čl. 6 odst. 2 rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (7).
(17)
Tímto nařízením nejsou dotčena opatření pro částečnou účast Spojeného království a Irska v schengenském acquis, která byla stanovena pro Spojené království v rozhodnutí Rady 2000/365/ES a pro Irsko v rozhodnutí 2002/192/ES.
(18)
Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (8), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě G rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 o některých opatřeních pro uplatňování uvedené dohody (9).
(19)
Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (10), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě G rozhodnutí Rady 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/149/SVV (11).
(20)
Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Protokolu podepsaného mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě G rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/262/SVV (12),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Rozhodnutí 2008/839/SVV se mění takto:
1)
V článku 1 se doplňuje nový odstavec, který zní:
„3. Rozvoje systému SIS II lze dosáhnout prostřednictvím provádění alternativního technického scénáře, který se vyznačuje vlastními technickými specifikacemi.“
2)
V článku 4 se návětí nahrazuje tímto:
„Pro zajištění přechodu ze SIS 1+ na SIS II jsou v nutné míře zpřístupněny tyto prvky:“.
3)
V článku 10 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Převodník v nutné míře obousměrně převádí údaje mezi C.SIS a centrálním SIS II a zajišťuje synchronizaci C.SIS a centrálního SIS II.“
4)
V článku 11 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Členské státy, které se účastní SIS 1+, přejdou z N.SIS na N.SIS II za využití provizorní architektury přechodu s podporou Francie a Komise.“
5)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 17a
Rada pro řízení globálního programu
1. Zřizuje se skupina technických odborníků nazvaná „Rada pro řízení globálního programu“, aniž jsou dotčeny příslušné odpovědnosti a činnosti Komise, výboru uvedeného v článku 17, Francie a členských států, které se účastní SIS 1+. Rada pro řízení globálního programu je poradním orgánem pro pomoc projektu centrálního SIS II a usnadňuje soudržnost mezi projekty SIS II na centrální úrovni i na úrovni jednotlivých členských států. Nemá rozhodovací pravomoc ani není zmocněna zastupovat Komisi nebo členské státy.
2. Rada pro řízení globálního programu má nejvýše deset členů a zasedá pravidelně. Členské státy, zasedající v Radě, jmenují nejvýše osm odborníků a stejný počet náhradníků. Nejvýše dva odborníky a dva náhradníky jmenuje generální ředitel příslušného generálního ředitelství Komise z řad úředníků Komise.
Zasedání Rady pro řízení globálního programu se mohou účastnit další odborníci členských států a úředníci Komise, kteří jsou do rozvoje projektů SIS II přímo zapojeni, a to na náklady jejich příslušného správního orgánu nebo instituce.
K účasti na zasedáních Rady pro řízení globálního programu mohou být přizváni odborníci, podle vymezení v referenčním rámci uvedeném v odstavci 5, a to na náklady jejich příslušného správního orgánu, instituce nebo společnosti.
3. K účasti na zasedáních Rady pro řízení globálního programu jsou vždy přizváni odborníci jmenovaní členskými státy, které plní úlohu stávajícího a nastupujícího předsednictví.
4. Sekretariát Rady pro řízení globálního programu zajišťuje Komise.
5. Rada pro řízení globálního programu sama formuluje rozsah svého referenčního rámce, který zahrnuje zejména postupy týkající se
-
střídavého předsednictví Komise a předsednictví Rady,
-
místa zasedání,
-
přípravy jednání,
-
umožnění účasti dalších odborníků,
-
plánu komunikace zajišťujícího plné informování nezúčastněných členských států.
Referenční rámec nabývá účinku poté, co generální ředitel příslušného generálního ředitelství Komise a členské státy zasedající ve výboru podle článku 17 vydají příznivé stanovisko.
6. Rada pro řízení globálního programu pravidelně předkládá výboru uvedenému v článku 17 nebo případně příslušným přípravným orgánům Rady písemné zprávy o pokroku projektu, včetně poskytnutých doporučení, jakož i jejich odůvodnění.
7. Správní náklady a cestovní výlohy vyplývající z činností Rady pro řízení globálního programu se hradí ze souhrnného rozpočtu Unie, pokud nejsou hrazeny z jiných zdrojů, aniž je dotčen čl. 15 odst. 2. Pokud jde o cestovní výlohy členů Rady pro řízení globálního programu jmenovaných členskými státy, zasedajícími v Radě, a odborníků přizvaných v souladu s odstavcem 3 tohoto článku, které vznikají v souvislosti s prací Rady pro řízení globálního programu, použijí se Předpisy o úhradě výdajů externích odborníků přizvaných na zasedání Komise.“
6)
V článku 19 se poslední věta nahrazuje tímto:
„Jeho platnost skončí ke dni, který stanoví Rada v souladu s čl. 71 odst. 2 rozhodnutí 2007/533/SVV, a v každém případě nejpozději dne 31. března 2013, nebo v případě přechodu na alternativní technický scénář podle čl. 1 odst. 3, dne 31. prosince 2013.“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvou o fungování Evropské unie.
V Lucemburku dne 3. června 2010.
TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 542/2010
2010 m. birželio 3 d.
kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2008/839/TVR dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II)
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 74 straipsnį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,
kadangi:
(1)
Antrosios kartos Šengeno informacinė sistema (SIS II) sukurta 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1987/2006 dėl antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo, veikimo ir naudojimo (1) ir 2007 m. birželio 12 d. Tarybos sprendimu 2007/533/TVR dėl antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo, veikimo ir naudojimo (2).
(2)
Perėjimui iš SIS 1+ į SIS II taikytinos sąlygos, procedūros ir įsipareigojimai nustatyti 2008 m. spalio 24 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1104/2008 dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II) (3) ir Sprendime 2008/839/TVR (4). Tačiau šie teisės aktai nustoja galioti vėliausiai 2010 m. birželio 30 d.
(3)
Išankstinės su perėjimu iš SIS 1+ į SIS II susijusios sąlygos iki 2010 m. birželio 30 d. įgyvendintos nebus. Kad SIS II pradėtų veikti, kaip reikalaujama Reglamentu (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendimu 2007/533/TVR, Reglamentas (EB) Nr. 1104/2008 ir Sprendimas 2008/839/TVR turėtų būti toliau taikomi iki perėjimo užbaigimo dienos.
(4)
Komisija ir valstybės narės, siekdamos užbaigti šį procesą, turėtų ir toliau glaudžiai bendradarbiauti visuose plėtojimo ir perėjimo etapuose. 2009 m. vasario 26-27 d. ir 2009 m. birželio 4-5 d. Tarybos išvadomis buvo įkurta neoficiali iš valstybių narių ekspertų sudaryta grupė, pavadinta Bendro projekto valdyba, siekiant stiprinti bendradarbiavimą ir sudaryti galimybę valstybėms narėms tiesiogiai teikti paramą centriniam SIS II projektui. Atsižvelgiant į teigiamus grupės darbo rezultatus ir į poreikį toliau stiprinti bendradarbiavimą bei didinti projekto skaidrumą, tikslinga grupę formaliai integruoti į SIS II valdymo struktūrą. Todėl turėtų būti oficialiai įsteigta ekspertų grupė, vadinama Bendro projekto valdyba, kuri papildytų esamą organizacinę struktūrą. Siekiant užtikrinti darbo efektyvumą ir veiksmingą lėšų naudojimą, ekspertų skaičius turėtų būti ribotas. Ši ekspertų grupė neturėtų daryti poveikio Komisijos ir valstybių narių atsakomybės sritims.
(5)
Komisija turėtų ir toliau būti atsakinga už centrinę SIS II ir jos ryšių infrastruktūrą. Būtina prižiūrėti ir prireikus toliau plėtoti centrinę SIS II ir jos ryšių infrastruktūrą. Papildomas centrinės SIS II plėtojimas visais atvejais turėtų apimti klaidų taisymą. Komisija turėtų koordinuoti ir remti bendrą veiklą.
(6)
Reglamente (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendime 2007/533/TVR numatyta, kad centrinėje SIS II, vadovaujantis sąnaudų ir naudos analize, būtų taikomos geriausios turimos technologijos. 2009 m. birželio 4-5 d. Tarybos išvadų dėl tolesnių SIS II įgyvendinimo gairių priede nustatytos gairės, kurių turėtų būti laikomasi toliau įgyvendinant dabartinį SIS II projektą. Lygiagrečiai buvo atliktas tyrimas dėl galimybės parengti alternatyvų techninį scenarijų, pagal kurį SIS II būtų vystoma plėtojant SIS 1+ (SIS 1+ RE) ir kuris būtų naudojamas kaip nenumatytų atvejų planas tuo atveju, jeigu bandymų metu paaiškėtų, kad gairėse nurodyti reikalavimai neįgyvendinti. Remdamasi šiais kriterijais, Taryba gali nuspręsti paprašyti Komisijos pereiti prie alternatyvaus techninio scenarijaus.
(7)
Dėl to reikėtų atitinkamai pakeisti perėjimo architektūros techninių komponentų aprašą, kad plėtojant centrinę SIS II būtų galima taikyti kitą techninį sprendimą, visų pirma SIS 1+ RE. SIS 1+ RE yra galimas techninis sprendimas, plėtojant centrinę SIS II ir siekiant SIS II tikslų, išdėstytų Reglamente (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendime 2007/533/TVR.
(8)
SIS 1+ RE pasižymi priemonių, naudojamų plėtojant SIS II ir SIS 1+, unikalumu. Todėl tuo atveju, jeigu būtų įgyvendinamas alternatyvus techninis scenarijus, šiame reglamente pateiktos nuorodos į SIS II techninę architektūrą ir perėjimo procesą turėtų būti suprantamos kaip nuorodos į SIS II, paremtą kitu techniniu sprendimu, taikomu mutatis mutandis šio sprendimo techninėms charakteristikoms, nenukrypstant nuo tikslo sukurti centrinę SIS II.
(9)
Centrinės SIS II, grindžiamos alternatyviu techniniu sprendimu, finansavimas turėtų būti užtikrinamas iš bendrojo Sąjungos biudžeto, laikantis patikimo finansų valdymo principo. Pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (5) Komisija gali biudžeto vykdymo užduotis pavesti nacionalinėms viešojo sektoriaus institucijoms. Priėmus politinį sprendimą ir laikantis Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 nustatytų sąlygų, jeigu būtų nuspręsta naudoti alternatyvų sprendimą, Komisijos būtų paprašyta biudžeto įgyvendinimo užduotis, susijusias su SIS II plėtojimu remiantis SIS 1+ RE, pavesti Prancūzijai.
(10)
Bet kurio techninio scenarijaus atveju perėjimo centriniu lygiu rezultatas turėtų būti galimybė centrinėje SIS II naudotis SIS 1+ duomenų baze ir naujomis SIS II funkcijomis, įskaitant papildomas duomenų kategorijas.
(11)
Valstybės narės ir toliau turėtų būti atsakingos už savo nacionalines sistemas (N.SIS II). Vis dar būtina prižiūrėti ir prireikus toliau plėtoti N.SIS II.
(12)
Prancūzija ir toliau turėtų būti atsakinga už techninio palaikymo funkciją (C.SIS).
(13)
Kadangi šio reglamento tikslų, t. y. įrengti laikinąją perėjimo architektūrą ir perkelti duomenis iš SIS 1+ į SIS II, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl veiksmo masto bei poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi subsidiarumo principo, nustatyto Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje, Sąjunga gali priimti priemones. Pagal proporcingumo principą, kaip numatyta tame straipsnyje, šiuo reglamentu nenumatoma nieko, kas nėra būtina siekiant šių tikslų.
(14)
Pagal Protokolo (Nr. 22) dėl Danijos pozicijos, pridedamo prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą, ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. Atsižvelgiant į tai, kad šis reglamentas grindžiamas Šengeno acquis, Danija pagal to protokolo 4 straipsnį per šešis mėnesius nuo Tarybos sprendimo dėl šio reglamento priėmimo turėtų nuspręsti, ar jį įgyvendins savo nacionalinėje teisėje.
(15)
Jungtinė Karalystė dalyvauja priimant šį reglamentą, kaip nustatyta prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo (Nr. 19) dėl į Europos Sąjungos sistemą integruotos Šengeno acquis 5 straipsnio 1 dalyje ir 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimo 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (6) 8 straipsnio 2 dalyje.
(16)
Airija dalyvauja priimant šį reglamentą, kaip nustatyta prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo (Nr. 19) dėl į Europos Sąjungos sistemą integruotos Šengeno acquis 5 straipsnio 1 dalyje ir 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimo 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (7) 6 straipsnio 2 dalyje.
(17)
Šis reglamentas neturi įtakos susitarimams, skirtiems Jungtinės Karalystės ir Airijos daliniam dalyvavimui Šengeno acquis, kaip nustatyta atitinkamai Sprendime 2000/365/EB ir Sprendime 2002/192/EB.
(18)
Islandijos ir Norvegijos atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos Tarybos, Islandijos Respublikos ir Norvegijos Karalystės sudarytame susitarime dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (8), kurios patenka į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimo 1999/437/EB (9) dėl tam tikrų šio susitarimo taikymo priemonių 1 straipsnio G punkte nurodytą sritį.
(19)
Šveicarijos atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (10), kurios priklauso Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio G punkte, kuris siejamas su Tarybos sprendimo 2008/149/TVR (11) 3 straipsniu, nurodytai sričiai.
(20)
Lichtenšteino atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta protokole, pasirašytame Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios priklauso Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio G punkte, siejamame su Tarybos sprendimo 2008/262/TVR (12) 3 straipsniu, nurodytai sričiai,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamentas (EB) Nr. 2008/839/TVR iš dalies keičiamas taip:
1)
1 straipsnyje pridedama tokia dalis:
„3. SIS II gali būti plėtojama įgyvendinant alternatyvų techninį scenarijų, kuris pasižymi savomis techninėmis charakteristikomis.“;
2)
4 straipsnio įvadinis sakinys pakeičiamas taip:
„Siekiant užtikrinti, kad būtų pereita iš SIS 1+ į SIS II, sudaromos sąlygos tiek, kiek tai būtina, naudotis šiais komponentais:“;
3)
10 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
„3. Tiek, kiek tai būtina, keitiklis keičia duomenis perduodant juos iš C.SIS į centrinę SIS II ir atvirkščiai, taip užtikrindamas, kad C.SIS ir centrinė SIS II veiktų sinchroniškai.“;
4)
11 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
„2. SIS 1+ dalyvaujančios valstybės narės, pasinaudodamos laikinąja perėjimo architektūra remiant Prancūzijai ir Komisijai, pereina iš N.SIS į N.SIS II.“;
5)
įterpiamas toks straipsnis:
„17a straipsnis
Bendro projekto valdyba
1. Nepažeidžiant atitinkamų Komisijos, 17 straipsnyje minimo komiteto, Prancūzijos ir SIS 1+ dalyvaujančių valstybių narių įsipareigojimų ir veiksmų, įsteigiama technikos ekspertų grupė, vadinama „Bendro projekto valdyba“ (toliau - Valdyba). Valdyba yra patariamasis organas paramai centriniam SIS II projektui teikti ir sudaro palankesnes sąlygas geriau derinti centrinius ir nacionalinius SIS II projektus. Valdyba neturi įgaliojimų nei priimti sprendimus, nei atstovauti Komisijai ar valstybėms narėms.
2. Valdybą sudaro ne daugiau kaip 10 reguliariai posėdžiaujančių narių. Valstybės narės, veikdamos Taryboje, paskiria ne daugiau kaip 8 ekspertus ir tiek pat pakaitinių narių. Atsakingo Komisijos generalinio direktorato generalinis direktorius paskiria ne daugiau kaip du ekspertus ir du pakaitinius narius, kurie turi būti Komisijos pareigūnai.
Valdybos posėdžiuose gali dalyvauti kiti valstybių narių ekspertai ir Komisijos pareigūnai, tiesiogiai susiję su SIS II projektų plėtojimu, o jų išlaidas apmoka jų atitinkama administracija ar institucija.
Valdyba gali pakviesti dalyvauti Valdybos posėdžiuose kitus ekspertus, kaip nurodyta darbo tvarkos taisyklėse, minimose 5 straipsnyje, o jų išlaidas apmoka jų atitinkama administracija, institucija ar bendrovė.
3. Tarybai pirmininkaujančios ir pirmininkavimą perimančios valstybės narės paskirti ekspertai visada kviečiami dalyvauti Valdybos posėdžiuose.
4. Valdybos sekretoriato užduočių atlikimą užtikrina Komisija.
5. Valdyba parengia savo darbo tvarkos taisykles, kuriose, be kita ko, pateikiamos procedūros, susijusios su:
-
pakaitiniu Komisijos ir Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės pirmininkavimu,
-
posėdžių vietomis,
-
pasirengimu posėdžiams,
-
kitų ekspertų priėmimu,
-
informavimo planu, skirtu užtikrinti, kad nedalyvaujančios valstybės narės gautų visą informaciją.
Darbo tvarkos taisyklės įsigalioja po to, kai atsakingo Komisijos generalinio direktorato generalinis direktorius ir valstybės narės, posėdžiaujančios 17 straipsnyje nurodytame komitete, pareiškia palankią nuomonę.
6. Valdyba reguliariai teikia rašytines ataskaitas apie projekto pažangą, įskaitant pateiktus pasiūlymus ir jų pagrindimą 17 straipsnyje nurodytam komitetui arba, tam tikrais atvejais, atitinkamiems Tarybos parengiamiesiems organams.
7. Nepažeidžiant 15 straipsnio 2 dalies, dėl Valdybos veiklos atsirandančios administracinės ir kelionių išlaidos padengiamos iš Sąjungos bendrojo biudžeto, ta apimtimi, kiek jų nepadengia kiti šaltiniai. Narių, kuriuos valstybės narės, veikdamos Taryboje, paskiria dalyvauti Valdyboje, ir ekspertų, kurie pakviečiami pagal šio straipsnio 3 dalį, kelionės išlaidoms, susijusioms su darbu Valdyboje, taikomos „Komisijos ekspertais pakviestų dirbti išorės asmenų išlaidų atlyginimo taisyklės“;“
6.
19 straipsnyje paskutinis sakinys pakeičiamas taip:
„Jis netenka galios dieną, kurią turi nustatyti Taryba, veikdama pagal Sprendimo 2007/533/TVR 71 straipsnio 2 dalį, ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip 2013 m. kovo 31 d. arba, jeigu būtų pasirinktas alternatyvus techninis scenarijus, kaip nurodyta 1 straipsnio 3 dalyje, 2013 m. gruodžio 31 d.“
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo.
Priimta Liuksemburge 2010 m. birželio 3 d.