ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 8. června 2010
určené Řecku s cílem posílit a prohloubit fiskální dohled a vyzvat Řecko, aby učinilo opatření ke snížení schodku, která jsou považována za nezbytná pro nápravu situace nadměrného schodku
(2010/320/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 9 a článek 136 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ustanovení čl. 136 odst. 1 písm. a) Smlouvy o fungování EU umožňuje, aby byla přijata opatření týkající se členských států, jejichž měnou je euro, k posílení koordinace jejich rozpočtové kázně a dohledu nad ní.
(2)
Článek 126 Smlouvy o fungování EU stanoví, že se členské státy mají vyvarovat nadměrných schodků veřejných financí, a určuje, jak při nadměrném schodku postupovat. Pakt o stabilitě a růstu, jehož nápravná složka podrobněji upravuje postup při nadměrném schodku, poskytuje rámec na podporu vládních politik k rychlému návratu ke zdravému stavu rozpočtů s přihlédnutím k hospodářské situaci.
(3)
Dne 27. dubna 2009 Rada v souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy o založení Evropského společenství rozhodla, že v Řecku existuje nadměrný schodek, a podala doporučení k nápravě tohoto schodku nejpozději do roku 2010, v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o založení ES a čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (1). Rada rovněž stanovila, že Řecko musí do 27. října 2009 přijmout účinná opatření. Dne 30. listopadu 2009 Rada v souladu s čl. 126 odst. 8 Smlouvy o fungování EU zjistila, že Řecko účinná opatření nepřijalo; dne 16. února 2010 proto Rada v souladu s čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU vyzvala Řecko, aby přijalo opatření k nápravě nadměrného schodku nejpozději do roku 2012 (dále jen „rozhodnutí Rady podle článku 126 odst. 9“). Rada rovněž stanovila, že účinná opatření musí být přijata do 15. května 2010.
(4)
Nařízení (ES) č. 1467/97 v čl. 5 odst. 2 stanoví, že pokud byla v souladu s čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU přijata účinná opatření a pokud po přijetí výzvy nastanou nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance, může Rada na doporučení Komise rozhodnout o přijetí revidované výzvy podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.
(5)
Podle prognóz útvarů Komise z podzimu 2009, které byly východiskem první výzvy určené Řecku, se pro rok 2010 očekávalo snížení HDP o ¼ % a jeho zotavení počínaje rokem 2011, kdy měla řecká ekonomika podle prognózy růst o 0,7 %. Nyní se pro rok 2010 počítá s prudkým poklesem reálného HDP a dalším snížením v roce 2011. Poté se předpokládá postupné obnovení růstu. Beze změny politiky se toto výrazné zhoršení ekonomického scénáře projeví odpovídajícím zhoršením výhledu v oblasti veřejných financí. K tomu je zapotřebí přičíst revizi výsledného schodku veřejných financí za rok 2009 směrem nahoru (z předpokládaných 12,7 % HDP v době rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 9 na 13,6 % HDP podle fiskálního oznámení, které Řecko předložilo 1. dubna 2010), přičemž po završení šetření, které Eurostat provádí ve spolupráci s řeckými statistickými úřady, hrozí další revize směrem nahoru (v rozmezí 0,3 až 0,5 % HDP) (2). Kromě toho se obavy trhů v souvislosti s výhledem veřejných financí odrazily v prudkém nárůstu rizikových prémií u veřejného dluhu, což ještě více ztížilo kontrolu nad vývojem schodku veřejných financí a veřejného dluhu. Podle předběžného hodnocení, které Komise vypracovala v březnu 2010, Řecko provádělo požadovaná fiskální opatření, jejichž cílem je zajistit dosažení plánovaného cíle u schodku pro rok 2010. Kvůli náhlé změně ekonomického scénáře však nelze uvedené plány považovat za platné. Bezprostřední ohrožení solventnosti Řecka si žádá, aby byla v průběhu tohoto roku přijata ještě radikálnější opatření. Vzhledem k hloubce propadu ekonomiky, který lze nyní očekávat, je navíc dosažení původního plánu na snížení deficitu neproveditelné. Lze mít za to, že v Řecku nastaly nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance, a je proto oprávněné přijmout revidovaná doporučení podle článku 136 a čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.
(6)
S ohledem na výše uvedené se jeví jako nutné, aby byl termín pro nápravu nadměrného schodku v Řecku stanovený v rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 9 prodloužen o dva roky, tj. do roku 2014.
(7)
Ke konci roku 2009 činil hrubý veřejný dluh 115,1 % HDP. Jedná se o jednu z největších měr zadlužení v EU, která zároveň značně přesahuje referenční hodnotu ve výši 60 % HDP uvedenou ve Smlouvě. V důsledku probíhajícího statistického šetření navíc hrozí, že bude tento údaj dále revidován směrem nahoru (o 5 až 7 procentních bodů). Podaří-li se uskutečnit plán na snižování schodku, který je vzhledem k okolnostem považován za nezbytný a proveditelný, mohl by být růst dluhu zvrácen počínaje rokem 2014. Vedle vytrvale vysokých schodků veřejných výdajů přispěly ke zvyšování dluhu velkou měrou také ostatní operace, které přímo nesouvisí s deficitním hospodařením státu. To přispělo k podkopání důvěry trhů v to, že řecká vláda bude schopna do budoucna dluh splácet. Je naprosto nezbytné, aby Řecko co nejdříve přijalo rozhodná opatření bezprecedentního rozsahu, která se zaměří na schodek a další faktory přispívající ke zvyšování dluhu, aby zvrátilo zvyšování poměru dluhu k HDP a mohlo se co nejdříve navrátit k tržnímu financování.
(8)
Kvůli velmi závažnému zhoršení finanční situace řecké vlády se členské státy eurozóny rozhodly poskytnout Řecku stabilizační podporu s cílem zajistit finanční stabilitu v eurozóně jako celku, ve spojení s mnohostrannou pomocí ze strany Mezinárodního měnového fondu. Podpora poskytovaná členskými státy eurozóny bude mít podobu souboru dvoustranných půjček, který koordinuje Komise. Věřitelé se rozhodli podmínit svou podporu tím, že Řecko bude naplňovat toto rozhodnutí. Zejména se očekává, že Řecko podle stanoveného harmonogramu uskuteční opatření obsažená v tomto rozhodnutí,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Řecko co nejrychleji a nejpozději do roku 2014 odstraní současnou situaci nadměrného schodku.
2. Postup korekce nadměrného schodku má za cíl schodek veřejných financí nejvýše 18 508 milionů EUR (8,0 % HDP) v roce 2010, 17 065 milionů EUR (7,6 % HDP) v roce 2011, 14 916 milionů EUR (6,5 % HDP) v roce 2012, 11 399 milionů EUR (4,9 % HDP) v roce 2013 a 6 385 milionů EUR (2,6 % HDP) v roce 2014. K dosažení tohoto cíle bude nezbytné zlepšit v období let 2009-2014 strukturální saldo alespoň o 10 % HDP.
3. Postup korekce uvedený v odstavci 2 vyžaduje, aby meziroční změna konsolidovaného hrubého veřejného dluhu nepřekročila 34 058 milionů EUR v roce 2010, 17 365 milionů EUR v roce 2011, 15 016 milionů EUR v roce 2012, 11 599 milionů EUR v roce 2013 a 7 885 milionů EUR v roce 2014. Na základě stávajících projekcí HDP by odpovídající hodnoty poměru dluhu k HDP činily 133,2 % v roce 2010, 145,2 % v roce 2011, 148,8 % v roce 2012, 149,6 % v roce 2013 a 148,4 % v roce 2014.
Článek 2
1. Řecko přijme do konce června 2010 tato opatření:
a)
zákon, který zavede progresivní daňovou stupnici pro všechny zdroje příjmu a horizontálně jednotný přístup k příjmu z výdělečné činnosti a příjmu z kapitálového majetku;
b)
zákon, který zruší v daňovém systému všechny výjimky a ustanovení o autonomním zdanění, včetně příjmu ze zvláštních příplatků vyplácených státním zaměstnancům;
c)
zrušení rozpočtových prostředků v pohotovostní rezervě s cílem ušetřit 700 milionů EUR;
d)
zrušení většiny rozpočtových prostředků na příspěvek solidarity (kromě složky určené na zmírňování chudoby) s cílem uspořit 400 milionů EUR;
e)
snížení nejvyšších důchodů s cílem ušetřit 500 milionů EUR za celý rok (350 milionů EUR za rok 2010);
f)
snížení velikonočních, letních a vánočních prémií a příplatků vyplácených státním zaměstnancům, s cílem uspořit 1 500 milionů EUR za celý rok (1 100 milionů EUR za rok 2010);
g)
zrušení velikonočních, letních a vánočních prémií vyplácených důchodcům, při zachování ochrany důchodců pobírajících nízké důchody, s cílem uspořit 1 900 milionů EUR za celý rok (1 500 milionů EUR za rok 2010);
h)
zvýšení sazby DPH s výnosem nejméně 1,8 mld. EUR za celý rok (800 milionů EUR za rok 2010);
i)
zvýšení spotřební daně z paliv, tabáku a alkoholu s výnosem nejméně 1 050 milionů EUR za celý rok (450 milionů EUR za rok 2010);
j)
právní předpisy k provedení směrnice o službách (3);
k)
zákon o reformě a zjednodušení veřejné správy na místní úrovni s cílem snížit provozní náklady;
l)
ustavení pracovní skupiny zaměřené na zlepšování míry absorpce strukturálních fondů a Fondu soudržnosti;
m)
zákon, který zjednoduší zakládání nových podniků;
n)
snížení veřejných investic oproti plánům o 500 milionů EUR;
o)
směřování rozpočtových prostředků na spolufinancování strukturálních fondů a Fondu soudržnosti na zvláštní centrální účet, který nelze používat pro žádný jiný účel;
p)
zřízení nezávislého fondu pro finanční stabilitu, jehož úkolem bude řešit případný nedostatek kapitálu a zachovávat zdraví finančního sektoru tím, že v případě potřeby poskytne bankám kapitálovou podporu;
q)
zvýšený bankovní dohled s posílením lidských zdrojů, častějším vykazováním a čtvrtletními zátěžovými testy.
2. Řecko přijme do konce září 2010 tato opatření:
a)
zahrnutí opatření k fiskální konsolidaci ve výši nejméně 3 % HDP (4,1 % HDP, pokud se vezmou v potaz i přesuny z opatření provedených v roce 2010) do návrhu rozpočtu na rok 2011. Rozpočet musí obsahovat zejména následující opatření (nebo - za výjimečných okolností - opatření přinášející srovnatelné úspory): snížení mezispotřeby ústředních vládních institucí o nejméně 300 milionů EUR oproti úrovni roku 2010 (vedle úspor vyplývajících z reformy veřejné správy a místních vládních institucí podle tohoto odstavce); zmrazení valorizace důchodů (s cílem ušetřit 100 milionů EUR); uvalení dočasné krizové dávky na vysoce ziskové podniky (která přinese dodatečné výnosy ve výši nejméně 600 milionů EUR ročně v letech 2011, 2012 a 2013); systém paušálního zdanění pro osoby samostatně výdělečně činné (s výnosem nejméně 400 milionů EUR v roce 2011 a rostoucími výnosy v letech 2012 a 2013); rozšíření základu pro výpočet DPH, aby zahrnoval některé služby, na které se doposud vztahovala výjimka, a převedení 30 % zboží a služeb ze snížené do základní sazby (s výnosem 1 miliardy EUR); postupně zaváděnou ekologickou daň na emise CO2 (s výnosem nejméně 300 milionů EUR v roce 2011); řecká vláda provede právní předpisy o reformě veřejné správy a reorganizaci místních vládních institucí (s cílem snížit náklady nejméně o 500 milionů EUR v roce 2011 a dalších 500 milionů EUR ročně v roce 2012 i 2013); snížení investic financovaných z domácích zdrojů (nejméně o 1 miliardu EUR) cestou upřednostnění investičních projektů financovaných ze strukturálních fondů EU; pobídky k legalizaci staveb porušujících předpisy o územním plánování (s výnosem nejméně 1 500 milionů EUR v letech 2011 až 2013, z toho nejméně 500 milionů EUR v roce 2011); výběr příjmů z herních licencí (nejméně 500 milionů EUR z prodeje licencí a 200 milionů EUR z licenčních poplatků); rozšíření základu pro výpočet daně z nemovitostí cestou aktualizace hodnoty majetku (které přinese dodatečný výnos ve výši nejméně 500 milionů EUR); zvýšené zdanění mezd v naturáliích, mimo jiné cestou zdanění plateb z leasingu automobilů (nejméně o 150 milionů EUR); zvýšené zdanění luxusního zboží (nejméně o 100 milionů EUR); zvláštní daň na nepovolené objekty (s výnosem nejméně 800 milionů EUR ročně); nahrazení pouze 20 % zaměstnanců ve veřejném sektoru (ústřední vládní instituce, obce, veřejné společnosti, místní vládní instituce, státní agentury a další veřejné instituce), kteří odcházejí do důchodu;
b)
zákon o reformě důchodového systému s cílem zajistit jeho střednědobou a dlouhodobou udržitelnost. Zákon by měl zejména zavést jednotnou zákonnou věkovou hranici 65 let pro odchod do starobního důchodu (i pro ženy); sloučení stávajících penzijních fondů do tří fondů a jednotný nový důchodový systém pro všechny současné a budoucí zaměstnance (platný od 1. ledna 2013); snížení horní hranice důchodů; postupné navýšení minimální příspěvkové doby pro získání nároku na plný důchod z 37 na 40 let (do roku 2015); minimální věkovou hranici 60 let pro odchod do starobního důchodu před 1. lednem 2011 (i pro pracovníky vykonávající náročná a fyzicky namáhavá povolání a pracovníky přispívající po dobu 40 let); zrušení zvláštních pravidel pro osoby pojištěné před rokem 1993 (při zachování nabytých práv); výrazné zúžení seznamu namáhavých a fyzicky náročných povolání; snížení důchodových dávek (o 6 % ročně) pro osoby odcházející do důchodu ve věku 60 až 65 let s příspěvkovou dobou méně než 40 let; vytvoření automatického adaptačního mechanismu napojujícího věk pro odchod do starobního důchodu na zvyšování střední délky života (počínaje rokem 2020); vytvoření minimálního zaručeného příjmu vázaného na majetkové poměry pro seniory ve věku vyšším, než je zákonná věková hranice pro odchod do starobního důchodu; zavedení přísnějších podmínek pro přiznání invalidního důchodu a pravidelný přezkum nároku na tento důchod; změnu vzorce pro přiznávání důchodů v příspěvkovém systému k posílení vazby mezi odvedenými příspěvky a pobíranými dávkami (s akruální mírou omezenou na průměrnou roční míru 1,2 %) a rozšíření výpočtu příjmů rozhodných pro důchodové nároky na veškeré příjmy dosažené za celý život (při zachování nabytých práv). Provedení tohoto zákona by v průběhu následujících desetiletí mělo snížit předpokládané zvyšování poměru výdajů na důchody k HDP pod průměr eurozóny a v období let 2010-2060 omezí zvyšování výdajů veřejného sektoru na důchody pod hranici 2,5 % HDP;
c)
posílení úlohy a zdrojů nejvyššího kontrolního úřadu a vytvoření pojistek proti možnému politickému vlivu na prognózy a účetnictví;
d)
návrh reformy mzdové legislativy ve veřejném sektoru, který bude zahrnovat zejména vytvoření jednotného platebního úřadu pro výplatu mezd, zavedení jednotných zásad a harmonogramu pro stanovení zjednodušené a jednotné mzdové tabulky pro veřejný sektor, která bude platit pro státní sektor, místní vládní instituce a další agentury;
e)
právní předpisy ke zvýšení účinnosti daňové správy a kontrol;
f)
zahájení nezávislého přezkumu veřejné správy a stávajících sociálních programů;
g)
zveřejňování měsíčních statistik (na hotovostním základě) o příjmech, výdajích, financování a nedoplatcích výdajů týkajících se dostupných údajů o vládních institucích a jejich podřízených složkách;
h)
akční plán na zlepšení sběru a zpracování údajů o veřejných financích, zejména zdokonalením kontrolních mechanismů ve statistických orgánech a v nejvyšším kontrolním úřadě a zajištěním skutečné osobní odpovědnosti za případy nesprávného vykazování, aby se zajistilo rychlé poskytování vysoce kvalitních údajů o veřejných financích požadovaných nařízeními (ES) č. 2223/96 (4), (ES) č. 264/2000 (5), (ES) č. 1221/2002 (6), (ES) č. 501/2004 (7), (ES) č. 1222/2004 (8), (ES) č. 1161/2005 (9), (ES) č. 223/2009 (10) a (ES) č. 479/2009 (11);
i)
pravidelné zveřejňování informací o finanční situaci veřejných podniků a dalších veřejných subjektů, které nejsou součástí vládních institucí (včetně podrobných výkazů zisku a ztráty, rozvah a údajů o pracovních místech a mzdových nákladech).
3. Řecko přijme do konce prosince 2010 tato opatření:
a)
definitivní přijetí opatření uvedených v odst. 2 písm. a) a d);
b)
návrh právních předpisů na posílení fiskálního rámce. Ten by měl obsahovat zejména stanovení střednědobého fiskálního rámce, vytvoření povinné pohotovostní rezervy v rozpočtu odpovídající 10 % celkových rozpočtových prostředků, vytvoření robustnějších mechanismů pro sledování výdajů a založení nezávislé fiskální agentury, která by poskytovala poradenství a odbornou kontrolu ve fiskální oblasti;
c)
zákon o reformě systému kolektivního vyjednávání o mzdách v soukromém sektoru, který by stanovil snížení sazeb za práci přesčas, větší flexibilitu v uspořádání pracovní doby a umožnil, aby místní územní pakty mohly stanovovat nižší růst mezd než odvětvové dohody;
d)
zákon o minimálních mzdách, který zavede mzdy pod úrovní minimální mzdy pro ohrožené skupiny, jako jsou mládež a dlouhodobě nezaměstnaní, a stanoví opatření, která zaručí, aby stávající minimální mzdy zůstaly po dobu tří let nominálně neměnné;
e)
reformu právních předpisů na ochranu zaměstnanosti, která prodlouží zkušební dobu u nových zaměstnání na jeden rok, sníží celkovou výši odstupného a zajistí, aby se na dělnické profese vztahovaly stejné podmínky odstupného jako na úřednická a odborná povolání, zvýší minimální hranici pro uplatnění pravidel hromadného propouštění, zejména u větších podniků, a usnadní širší využívání smluv na dobu určitou.
f)
výrazné zvýšení míry absorpce strukturálních fondů a Fondu soudržnosti;
g)
zavedení nového systému správy léčiv, který upřednostní používání generik;
h)
zavedení jednotného systému veřejných zakázek s ústředním orgánem pro jejich zadávání, které zejména zajistí, aby byla nabídková řízení řádná a aby byly prováděny kontroly ex ante a ex post;
i)
právní předpisy zjednodušující a urychlující postup udělování oprávnění pro podniky, průmyslové činnosti a povolání;
j)
úpravu institucionálního rámce řeckého úřadu pro ochranu hospodářské soutěže s cílem zvýšit jeho nezávislost, stanovit přiměřené lhůty pro prošetřování a vydávání rozhodnutí a vybavit jej pravomocí zamítat stížnosti;
k)
lepší správu veřejného majetku s cílem získat v období let 2011-2013 ročně alespoň 1 miliardu EUR;
l)
opatření, která odstraní stávající omezení, jež brání volnému pohybu služeb.
4. Řecko přijme do konce března 2011 tato opatření:
a)
definitivní přijetí opatření uvedených v odst. 3 písm. b).
5. Řecko přijme do konce června 2011 tato opatření:
a)
zjednodušenou a jednotnou mzdovou tabulku pro veřejný sektor, která bude platit pro státní sektor, místní vládní instituce a další agentury a která zajistí, aby platy odrážely produktivitu a svěřené úkoly;
b)
opatření, která reagují na zjištění vyplývající z vnějšího a nezávislého funkčního přezkumu veřejné správy;
c)
posílení inspektorátu práce, který musí být plně obsazen kvalifikovanými pracovníky a musí mít kvantitativní cíle ohledně počtu kontrol, které mají být provedeny.
6. Řecko přijme do konce září 2011 tato opatření:
a)
zahrnutí opatření k fiskální konsolidaci ve výši nejméně 2,2 % HDP do návrhu rozpočtu na rok 2012. Rozpočet musí obsahovat zejména následující opatření (nebo - za výjimečných okolností - opatření přinášející srovnatelné úspory): další rozšíření základu pro výpočet DPH přesunutím zboží a služeb ze snížené do základní sazby (s cílem vybrat alespoň dalších 300 milionů EUR); další snížení počtu zaměstnanců ve veřejném sektoru nad rámec pravidla „jeden nový pracovník za každých pět zaměstnanců, kteří odcházejí do důchodu“ (s cílem uspořit nejméně 600 milionů EUR); stanovení spotřebních daní na nealkoholické nápoje (v celkové hodnotě alespoň 300 milionů EUR); rozšíření základu pro výpočet daně z nemovitostí cestou aktualizace hodnoty majetku (které přinese dodatečný výnos ve výši nejméně 200 milionů EUR); reorganizaci institucí pod úrovní ústředních vládních institucí (s cílem uspořit alespoň 500 milionů EUR); snížení mezispotřeby ústředních vládních institucí (o nejméně 300 milionů EUR oproti úrovni roku 2011); nominální zmrazení důchodů; zvýšení účinnosti paušálního zdanění pro osoby samostatně výdělečně činné (s cílem vybrat alespoň 100 milionů EUR); snížení transferů veřejným podnikům (alespoň o 800 milionů EUR) v návaznosti na jejich restrukturalizaci; navázání dávek v nezaměstnanosti na majetkové poměry (s cílem uspořit 500 milionů EUR); výběr dalších příjmů z herních licencí (nejméně 225 milionů EUR z prodeje licencí a 400 milionů EUR z licenčních poplatků);
b)
zmírnění daňových překážek pro fúze a akvizice;
c)
zjednodušení celního odbavení u vývozů a dovozů;
d)
další zvýšení míry absorpce strukturálních fondů a Fondu soudržnosti;
e)
plné provedení programu zlepšování právní úpravy s cílem snížit administrativní zátěž o 20 % (oproti roku 2008).
7. Řecko přijme do konce prosince 2011 tato opatření:
a)
definitivní přijetí opatření uvedených v odst. 6 písm. a);
b)
posílení řídící schopnosti všech řídících orgánů a zprostředkujících subjektů operačních programů, které jsou součástí národního strategického referenčního rámce pro období let 2007-2013, a jejich certifikaci podle normy ISO 9001:2008 (management kvality).
Článek 3
Řecko musí plně spolupracovat s Komisí a na její odůvodněnou žádost jí neprodleně předá veškeré údaje nebo dokumenty, které jsou nezbytné pro kontrolu dodržování tohoto rozhodnutí.
Článek 4
1. Řecko bude Radě a Komisi čtvrtletně předkládat zprávy, v nichž uvede opatření přijatá za účelem naplňování tohoto rozhodnutí.
2. Zprávy uvedené v odstavci 1 by měly obsahovat následující podrobné informace:
a)
konkrétní opatření naplňující toto rozhodnutí provedená do data zprávy, včetně vyčíslení jejich rozpočtového dopadu;
b)
plánovaná konkrétní opatření k naplnění tohoto rozhodnutí, která budou provedena po datu zprávy, spolu s harmonogramem jejich provedení a odhadem jejich rozpočtového dopadu;
c)
měsíční plnění státního rozpočtu;
d)
údaje za dobu kratší než jeden rok o plnění rozpočtu ze strany sociálního zabezpečení, místních vládních institucí a mimorozpočtových fondů;
e)
vydávání a výplatu státních dluhopisů;
f)
vývoj pracovních míst na dobu neurčitou a určitou ve veřejném sektoru;
g)
očekávané platby z veřejných výdajů (kumulované nedoplatky);
h)
finanční situaci ve veřejných podnicích a dalších veřejných subjektech.
3. Komise a Rada rozborem zpráv posoudí, zda Řecko toto rozhodnutí dodržuje. V rámci tohoto posouzení může Komise navrhnout opatření zajišťující, že bude dodržen postup korekce k nápravě nadměrného schodku stanovený tímto rozhodnutím.
Článek 5
Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem oznámení.
Článek 6
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Lucemburku dne 8. června 2010.
TARYBOS SPRENDIMAS
2010 m. birželio 8 d.
skirtas Graikijai, kuriuo siekiama sugriežtinti ir sustiprinti fiskalinę priežiūrą bei įspėti Graikiją imtis deficito mažinimo priemonių, kaip manoma, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti
(2010/320/ES)
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnį 9 dalį ir 136 straipsnį,
atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,
kadangi:
(1)
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 136 straipsnio 1 dalies a punkte numatyta galimybė patvirtinti valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, skirtas priemones, kuriomis siekiama sustiprinti jų biudžetinės drausmės koordinavimą ir priežiūrą.
(2)
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnyje nustatyta, kad valstybės narės turi vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito, ir dėl to nustatyta perviršinio deficito procedūra. Stabilumo ir augimo pakte, pagal kurio korekcinę funkciją įgyvendinama perviršinio deficito procedūra, numatyta struktūra, kuria palaikoma Vyriausybės politika, skirta greitai grįžti prie tvirtos biudžeto būklės atsižvelgiant į ekonominę situaciją.
(3)
2009 m. balandžio 27 d. pagal Europos bendrijos (EB) sutarties 104 straipsnio 6 dalį Taryba nusprendė, kad Graikijoje susidaręs perviršinis deficitas, ir pagal EB sutarties 104 straipsnio 7 dalį ir 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (1) 3 straipsnio 4 dalį pateikė rekomendacijas dėl to deficito ištaisymo ne vėliau kaip 2010 m. Taryba taip pat nustatė 2009 m. spalio 27 d. terminą, iki kurio Graikija turi imtis veiksmingų priemonių. 2009 m. lapkričio 30 d. Taryba, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 8 dalimi, nustatė, kad Graikija nesiėmė veiksmingų priemonių; todėl 2010 m. vasario 16 d. Taryba, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 9 dalimi, įspėjo Graikiją, kad ji imtųsi priemonių perviršiniam deficitui ištaisyti ne vėliau kaip 2012 m. (toliau - Tarybos sprendimas pagal 126 straipsnio 9 dalį). Taryba taip pat nustatė 2010 m. gegužės 15 d. terminą, iki kurio turi būti imtasi veiksmingų priemonių.
(4)
Reglamento (EB) Nr. 1467/97 5 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad jei buvo imtasi veiksmingų priemonių pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 9 dalį, o priėmus tą įspėjimą kyla netikėtų neigiamų ekonominių įvykių, turinčių didelį nepalankų poveikį valstybės finansams, Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, gali nuspręsti pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 9 dalį priimti patikslintą įspėjimą.
(5)
Remiantis Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozėmis, kurios sudarė pirminio įspėjimo Graikijai pagrindą, buvo numatyta, kad 2010 m. BVP susitrauks ¼ % ir nuo 2011 m. ims didėti, o ekonomika turėjo augti 0,7 %. Dabar 2010 m. numatomas staigus realiojo BVP kritimas, o 2011 m. tolesnis traukimasis. Vėliau numatomas laipsniškas grįžimas prie augimo. Toks ryškus ekonominio scenarijaus pablogėjimas reiškia, kad nesikeičiant politikai atitinkamai bus prastesnė valstybės finansų perspektyva. Be to, reikėtų atsižvelgti į 2009 m. valdžios sektoriaus deficito rodiklio patikslinimą (jį padidinus nuo 12,7 % BVP įverčio, apskaičiuoto Tarybos sprendimo pagal 126 straipsnio 9 dalį priėmimo metu, iki 13,6 % BVP įverčio, remiantis 2010 m. balandžio 1 d. Graikijos pateiktu fiskaliniu pranešimu) ir į riziką, kad šis rodiklis gali būti vėl patikslintas (jį padidinant maždaug 0,3-0,5 % BVP) Eurostatui baigus Graikijos statistikos tarnybų tyrimą (2). Galiausiai, rinkose kilęs nerimas dėl valstybės finansų perspektyvos pasireiškė staigiu valdžios sektoriaus skolos rizikos priemokų padidėjimu, dėl to tapo dar sunkiau kontroliuoti valdžios sektoriaus deficito ir skolos raidą. Remiantis 2010 m. kovo mėn. Komisijos tarnybų atliktu preliminariu vertinimu, Graikija, kaip reikalauta, vykdė fiskalines priemones, skirtas užtikrinti, kad būtų pasiektas planuotas 2010 m. deficito rodiklis. Tačiau staigus ekonominio scenarijaus pasikeitimas reiškia, kad minėtų planų nebegalima laikyti pagrįstais. Dėl tiesioginės grėsmės valstybės mokumui šiais metais reikia imtis dar griežtesnių priemonių. Kartu dėl dabar numatomo galimo didelio ekonomikos susitraukimo nebebus įmanoma įvykdyti pirminio deficito mažinimo plano. Galima laikyti, kad Graikijoje kilo netikėtų neigiamų ekonominių įvykių, turinčių didelį nepalankų poveikį valstybės finansams, todėl yra pagrindo priimti patikslintas rekomendacijas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 136 straipsnį ir 126 straipsnio 9 dalį.
(6)
Atsižvelgiant į pirmiau nurodytas aplinkybes, Tarybos sprendime pagal 126 straipsnio 9 dalį nustatytą Graikijos perviršinio deficito ištaisymo terminą reikia pratęsti dvejiems metams - iki 2014 m.
(7)
Bendroji valstybės skola 2009 m. pabaigoje siekė 115,1 % BVP. Tai vienas didžiausių skolos ir BVP santykių ES, ir jis gerokai viršija Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę. Be to, pasibaigus šiuo metu vykdomam statistikos tarnybų tyrimui, šį skaičių gali tekti patikslinti (jį padidinant 5-7 procentiniais punktais). Jei būtų įvykdytas deficito mažinimo planas, kuris, atsižvelgiant į susidariusias aplinkybes, yra būtinas ir įmanomas, tai reikštų, kad 2014 m. skola liautųsi didėti. Be to, kad išliko dideli valdžios sektoriaus deficito rodikliai, prie skolos didėjimo labai prisidėjo ypatingos skolą didinančios operacijos (angl. below-the-line operations). Dėl to rinkose sumažėjo pasitikėjimas Graikijos Vyriausybės pajėgumu ateityje aptarnauti didėjančią skolą. Graikija turi ypač skubiai imtis precedento neturinčio masto ryžtingų veiksmų, susijusių su jos deficitu ir kitais skolos augimą skatinančiais veiksniais, kad būtų sustabdytas skolos ir BVP santykio didėjimas ir kad būtų galima vėl taikyti rinkos finansavimą.
(8)
Labai pablogėjus Graikijos valdžios sektoriaus finansų būklei, euro zonos valstybės narės nusprendė suteikti Graikijai paramą stabilumui užtikrinti, kad būtų užtikrintas finansinis stabilumas visoje euro zonoje, kartu su Tarptautinio valiutos fondo suteikta daugiašale pagalba. euro zonos valstybių narių suteikta parama, Komisijai koordinuojant, bus teikiama kaip bendra dvišalių paskolų suma. Kreditoriai nusprendė savo paramą susieti su Graikijai šiuo sprendimu nustatytų reikalavimų laikymusi. Visų pirma Graikija turi vykdyti šiame sprendime nurodytas priemones laikydamasi jame išvardytų terminų,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
1. Graikija kuo greičiau ir ne vėliau kaip iki 2014 m. termino ištaiso esamą perviršinio deficito padėtį.
2. Koregavimo planu perviršiniam deficitui ištaisyti siekiama, kad 2010 m. valdžios sektoriaus deficitas neviršytų 18 508 mln. EUR (8,0 % BVP), 2011 m. - 17 065 mln. EUR (7,6 % BVP), 2012 m. 14 916 mln. EUR (6,5 % BVP), 2013 m. - 11 399 mln. EUR (4,9 % BVP) ir 2014 m. - 6 385 mln. EUR (2,6 % BVP). Tam reikės pasiekti bent 10 % struktūrinio balanso pagerėjimą 2009-2014 m. laikotarpiu.
3. Siekiant įgyvendinti 2 dalyje nurodytą koregavimo planą, reikia, kad valdžios sektoriaus konsoliduotos bendrosios skolos metinis pokytis neviršytų 34 058 mln. EUR 2010 m., 17 365 mln. EUR 2011 m., 15 016 mln. EUR 2012 m., 11 599 mln. EUR 2013 m. ir 7 885 mln. EUR 2014 m. Remiantis dabartinėmis BVP projekcijomis, atitinkama skolos ir BVP santykio raida turėtų būti tokia: 133,2 % 2010 m., 145,2 % 2011 m., 148,8 % 2012 m., 149,6 % 2013 m. ir 148,4 % 2014 m.
2 straipsnis
1. Graikija iki 2010 m. birželio mėn. pabaigos priima šias priemones:
a)
įstatymą, kuriuo įdiegiama progresinių mokesčių sistema visiems pajamų šaltiniams ir horizontaliai suvienodinamas su darbo santykiais ir ilgalaikiu turtu susijusių pajamų apmokestinimas;
b)
įstatymą, kuriuo panaikinamos visos mokesčių sistemos išimtys ir autonominio apmokestinimo nuostatos, įskaitant specialiųjų priemokų valstybės tarnautojams pajamas;
c)
panaikina rezervo nenumatytiems atvejams biudžeto asignavimus, siekdama sutaupyti 700 mln. EUR;
d)
panaikina didžiąją dalį biudžeto asignavimų solidarumo pašalpai (išskyrus skurdui mažinti skirtą dalį), siekdama sutaupyti 400 mln. EUR;
e)
sumažina didžiausias pensijas, siekdama per visus metus sutaupyti 500 mln. EUR (350 mln. EUR 2010 m.);
f)
sumažina valstybės tarnautojams mokamas velykines, vasaros ir kalėdines premijas bei išmokas, siekdama per visus metus sutaupyti 1 500 mln. EUR (1 100 mln. EUR 2010 m.);
g)
Panaikina pensininkams mokamas velykines, vasaros ir kalėdines premijas, apsaugodama mažas pensijas gaunančius pensininkus, siekdama per visus metus sutaupyti 1 900 mln. EUR (1 500 mln. EUR 2010 m.);
h)
padidina PVM tarifą, siekdama per visus metus gauti mažiausiai 1 800 mln. EUR (800 mln. EUR 2010 m.) pajamų;
i)
padidina kuro, tabako ir alkoholio akcizus, siekdama per visus metus gauti mažiausiai 1 050 mln. EUR (450 mln. EUR 2010 m.) pajamų;
j)
priima paslaugų direktyvos įgyvendinimo teisės aktus (3);
k)
priima vietos lygmens viešojo administravimo reformavimo ir supaprastinimo įstatymą, siekdama mažinti veiklos sąnaudas;
l)
sukuria darbo grupę, siekdama gerinti struktūrinių ir sanglaudos fondų lėšų įsisavinimą;
m)
priima teisės aktą, siekdama supaprastinti naujų įmonių steigimo tvarką;
n)
500 mln. EUR sumažina anksčiau planuotas valstybės investicijas;
o)
perveda biudžeto asignavimus, skirtus bendrai finansuoti struktūrinių ir sanglaudos fondų paramą, į specialią centrinę sąskaitą, kurios negalima naudoti jokiu kitu tikslu;
p)
įsteigia nepriklausomą finansinio stabilumo fondą galimoms kapitalo nepakankamumo problemoms spręsti ir finansų sektoriaus patikimumui išlaikyti, kuris prireikus teiktų paramą bankams;
q)
sustiprina bankų priežiūrą didinant žmogiškuosius išteklius, reikalaujant dažnesnių ataskaitų ir ketvirtinių kapitalo pakankamumo tyrimų.
2. Graikija iki 2010 m. rugsėjo mėn. pabaigos priima šias priemones:
a)
į 2011 m. biudžeto projektą įtraukia mažiausiai 3 % BVP vertės (4,1 % BVP vertės, jei būtų atsižvelgiama į perkėlimus, susijusius su 2010 m. vykdytomis priemonėmis) fiskalinio konsolidavimo priemones. Visų pirma į biudžetą turi būti įtrauktos šios priemonės (arba išskirtinėmis aplinkybėmis priemonės, kurias taikant būtų sutaupytos panašios sumos): valdžios sektoriaus tarpinio vartojimo sumažinimas mažiausiai 300 mln. EUR, palyginti su 2010 m. lygiu (be sutaupymų, gautų vykdant šioje dalyje nurodytą viešojo administravimo ir vietos valdžios institucijų reformą); pensijų indeksavimo įšaldymas (siekiant sutaupyti 100 mln. EUR); laikinas krizės mokestis labai didelį pelną uždirbančioms įmonėms (kurį taikant papildomos metinės pajamos sudarytų mažiausiai 600 mln. EUR 2011, 2012 ir 2013 m.); prezumpcinis savarankiškai dirbančių asmenų apmokestinimas (dėl kurio 2011 m. būtų gauta mažiausiai 400 mln. EUR pajamų, o 2012 ir 2013 m. šios pajamos būtų dar didesnės); PVM bazės išplėtimas, įtraukiant tam tikras šiuo metu PVM neapmokestinamas paslaugas, ir 30 % prekių ir paslaugų vietoje sumažinto tarifo nustatant pagrindinį tarifą (1 mlrd. EUR pajamos); laipsniškas ekologijos mokesčio, susijusio su išmetamu anglies dvideginiu, įvedimas (mažiausiai 300 mln. EUR pajamos 2011 m.); Graikijos Vyriausybės teisės aktų, susijusių su viešojo administravimo reforma ir vietos valdžios institucijų pertvarkymu, įgyvendinimas (siekiant 2011 m. išlaidas sumažinti mažiausiai 500 mln. EUR, o 2012 ir 2013 m. - dar po 500 mln. EUR); vidaus investicijų sumažinimas (mažiausiai 1 mlrd. EUR) skiriant pirmenybę ES struktūrinių fondų lėšomis finansuojamiems investiciniams projektams; paskatos, susijusios su žemės naudojimo pažeidimų šalinimu (2011-2013 m. būtų gauta mažiausiai 1 500 mln. EUR, iš kurių mažiausiai 500 mln. EUR būtų gauta 2011 m.); pajamų už lošimo licencijas rinkimas (mažiausiai 500 mln. EUR už parduotas licencijas ir 200 mln. EUR mokesčių už išloštas sumas); nekilnojamojo turto mokesčio bazės išplėtimas patikslinant turto vertes (būtų gauta mažiausiai 500 mln. EUR papildomų pajamų); didesnis darbo užmokesčio natūra apmokestinimas, įskaitant su automobilių išperkamąja nuoma susijusių įmokų apmokestinimą (mažiausiai 150 mln. EUR); didesnis prabangos prekių apmokestinimas (mažiausiai 100 mln. EUR); specialus mokestis, taikomas neteisėtiems statiniams (turėtų būti gauta mažiausiai 800 mln. EUR pajamų per metus); tik 20 % į pensiją išėjusių viešojo sektoriaus darbuotojų pakeitimas (centrinės valdžios sektoriuje, savivaldybių lygiu, valstybės įmonėse, vietos valdžios institucijose, valstybinėse agentūrose ir kitose valstybės įstaigose);
b)
pensijų sistemos reformos įstatymas, siekiant užtikrinti sistemos tvarumą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu. Įstatymu visų pirma turėtų būti nustatomas vienodas pensinis amžius - 65 m. (įskaitant moterims); esamų trijų pensijų fondų sujungimas ir vienoda nauja pensijų sistema visiems dabartiniams ir būsimiems dirbantiesiems (pradedama taikyti nuo 2013 m. sausio 1 d.); pensijų viršutinės ribos mažinimas; laipsniškas minimalaus įmokų laikotarpio didinimas visai pensijai gauti nuo 37 iki 40 metų (iki 2015 m.); 60 metų minimalus pensinis amžius iki 2011 m. sausio 1 d. (įskaitant sunkiomis sąlygomis dirbančius asmenis ir asmenis, turinčius 40 metų įmokų mokėjimo laikotarpį); specialių taisyklių iki 1993 m. apdraustiems asmenims panaikinimas (išsaugant įgytas teises); esminis su sunkiomis darbo sąlygomis susijusių profesijų sąrašo sutrumpinimas; pensinių išmokų mažinimas (6 % per metus) asmenims, kurie išeina į pensiją sulaukę 60-65 metų turėdami trumpesnį nei 40 metų įmokų mokėjimo laikotarpį; automatinio koregavimo mechanizmo, kurį taikant pensinis amžius būtų susietas su ilgėjančia numatoma gyvenimo trukme, sukūrimas (nuo 2020 m.); su materialine padėtimi sietinų minimalių garantuotų pajamų pensinio amžiaus sulaukusiems ir vyresniems asmenims nustatymas; griežtesnių sąlygų invalidumo pensijoms gauti ir reguliaraus atitikties invalidumo pensijų reikalavimams tikrinimo nustatymas; įmokomis grindžiamų pensijų skyrimo tvarkos pakeitimas siekiant tvirtesnės sumokėtų įmokų ir gaunamų išmokų sąsajos (apribojant kaupimo normą iki 1,2 % metinio vidurkio) ir pensinių pajamų skaičiavimo išplėtimas atsižvelgiant į viso gyvenimo darbo užmokestį (išsaugant įgytas teises). Įgyvendinus šį įstatymą, ateinančiais dešimtmečiais turėtų būti sumažintas numatomas pensinių išlaidų ir BVP santykio didėjimas - jis būtų mažesnis už euro zonos vidurkį, o viešojo sektoriaus pensinių išlaidų didėjimas 2010-2060 m. būtų apribotas iki mažiau kaip 2,5 % BVP;
c)
vyriausiosios biudžeto kontrolės tarnybos išteklių ir vaidmens stiprinimas ir apsaugos priemonių nuo galimo politinio kišimosi į duomenų projekcijų rengimo ir apskaitos procesą nustatymas;
d)
viešojo sektoriaus darbo užmokesčio teisės akto reformos projektas, įskaitant, visų pirma, už darbo užmokesčio mokėjimą atsakingos Bendrosios mokėjimo tarybos sukūrimą, vienodų principų ir terminų nustatymą siekiant užtikrinti supaprastintą ir vienodą valstybės sektoriui, vietos valdžios institucijoms ir kitoms agentūroms taikomą darbo užmokesčio sistemą;
e)
teisės aktas mokesčių administravimo ir kontrolės veiksmingumui gerinti;
f)
viešojo administravimo ir esamų socialinių programų nepriklausoma peržiūra;
g)
mėnesinis statistinių duomenų (remiantis pinigų principu) apie valdžios sektoriaus ir pavaldžių subjektų pajamas, išlaidas, finansines ir mokėtinų išlaidų nepriemokas skelbimas;
h)
veiksmų planas valdžios sektoriaus duomenų rinkimui ir tvarkymui gerinti, visų pirma sustiprinant statistikos tarnybų ir Vyriausiosios biudžeto kontrolės tarnybos kontrolės mechanizmus ir užtikrinant veiksmingą asmeninę atsakomybę už neteisingų duomenų pateikimą, siekiant užtikrinti, kad būtų neatidėliojant pateikiami kokybiški valdžios sektoriaus duomenys, kurių reikalaujama reglamentais (EB) Nr. 2223/96 (4), (EB) Nr. 264/2000 (5), (EB) Nr. 1221/2002 (6), (EB) Nr. 501/2004 (7), (EB) Nr. 1222/2004 (8), (EB) Nr. 1161/2005 (9), (EB) Nr. 223/2009 (10) ir (EB) Nr. 479/2009 (11);
i)
reguliarus informacijos apie valstybės įmonių ir kitų viešojo sektoriaus subjektų, kurie nepriskiriami valdžios sektoriui, finansinę padėtį (įskaitant išsamias pelno (nuostolių) ataskaitas, balanso ataskaitas, užimtumo ir darbo užmokesčio duomenis) skelbimas.
3. Graikija iki 2010 m. gruodžio mėn. pabaigos priima šias priemones:
a)
galutinis 2 dalies a ir d punktuose nurodytų priemonių priėmimas;
b)
teisės akto, kuriuo stiprinama fiskalinė sistema, projektas. Jame visų pirma turėtų būti numatytas vidutinės trukmės fiskalinės sistemos sukūrimas, privalomojo biudžeto rezervo nenumatytiems atvejams, kuris atitiktų 10 % visų asignavimų, sukūrimas, griežtesnių išlaidų kontrolės mechanizmų sukūrimas ir nepriklausomos fiskalinės tarnybos, kuri teiktų patarimus fiskaliniais klausimais ir vykdytų su tuo susijusią profesionalią priežiūrą;
c)
įstatymas, skirtas derybų dėl darbo užmokesčio privačiajame sektoriuje sistemai reformuoti, kuriuo turėtų būti nustatyti mažesni už viršvalandžius mokėtino darbo užmokesčio tarifai, suteikta daugiau lankstumo darbo laiko valdymo srityje ir leista vietos lygmens teritoriniais paktais nustatyti mažesnį nei sektorių susitarimais nustatytą darbo užmokesčio augimą;
d)
minimalaus darbo užmokesčio įstatymas, siekiant nustatyti mažesnius už minimalųjį darbo užmokesčio lygius rizikos grupėms, kaip antai jaunimui ir ilgalaikiams bedarbiams, ir taikyti priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad dabartinis minimalus darbo užmokestis, vertinant nominalia išraiška, trejus metus nesikeistų;
e)
užimtumo apsaugos teisės aktų reforma, siekiant bandomąjį laikotarpį priėmus į naujas pareigybes pratęsti iki vienerių metų, sumažinti bendrą išeitinių išmokų lygį ir užtikrinti, kad tarnautojams ir darbininkams būtų taikomos vienodos išeitinės išmokos sąlygos, padidinti minimalią ribą, nuo kurios taikomos su kolektyviniu atleidimu susijusios taisyklės, ypač didesnėse įmonėse, ir sudaryti daugiau galimybių labiau taikyti laikinas sutartis;
f)
reikšmingas struktūrinių ir sanglaudos fondų lėšų įsisavinimo didinimas;
g)
naujos vaistų administravimo sistemos, pagal kurią būtų skatinama vartoti generinius vaistus, įdiegimas;
h)
bendros viešųjų pirkimų sistemos sukūrimas įsteigiant centrinę viešųjų pirkimų tarnybą, užtikrinant, visų pirma, labai patikimas konkursų organizavimo procedūras, ex ante ir ex post kontrolę;
i)
teisės aktas, kuriuo supaprastinamas ir spartinamas įmonių, pramonės veiklos ir savarankiškai dirbančiųjų licencijavimo procesas;
j)
Graikijos konkurencijos tarnybos (HCC) institucinės sistemos keitimas siekiant jos didesnio nepriklausomumo, nustatant priimtinus tyrimų atlikimo ir sprendimų priėmimo terminus ir suteikiant jai teisę atmesti skundus;
k)
geresnis valstybės turto valdymas siekiant 2011-2013 m. laikotarpiu sutaupyti mažiausiai 1 mlrd. EUR;
l)
priemonės, skirtos esamiems laisvės teikti paslaugas apribojimams pašalinti.
4. Graikija iki 2011 m. kovo mėn. pabaigos priima šias priemones:
a)
galutinis 3 dalies b punkte nurodytų priemonių priėmimas.
5. Graikija iki 2011 m. birželio mėn. pabaigos priima šias priemones:
a)
supaprastinta ir vienoda valstybės sektoriui, vietos valdžios institucijoms ir kitoms agentūroms taikoma darbo užmokesčio dydžių sistema, pagal kurią darbo užmokesčio dydis priklausytų nuo darbo našumo ir atliekamų užduočių;
b)
priemonės, kuriomis įgyvendinami sprendimai atlikus viešojo administravimo institucijų nepriklausomą funkcinį vertinimą;
c)
darbo inspekcijos stiprinimas, užtikrinant pakankamą kvalifikuotų darbuotojų skaičių ir nustatant kiekybinius tikslus, susijusius su atliktinų patikrinimų skaičiumi.
6. Graikija iki 2011 m. rugsėjo mėn. pabaigos priima šias priemones:
a)
į 2012 m. biudžeto projektą įtraukia mažiausiai 2,2 % BVP vertės fiskalinio konsolidavimo priemones. Visų pirma į biudžetą įtraukiamos šios priemonės (arba išskirtinėmis aplinkybėmis priemonės, kurias vykdant būtų sutaupytos panašios sumos): tolesnis PVM bazės išplėtimas sumažinto PVM tarifo prekėms ir paslaugoms pradedant taikyti pagrindinį tarifą (siekiant papildomai surinkti mažiausiai 300 mln. EUR); tolesnis viešojo sektoriaus darbuotojų skaičiaus mažinimas be to, kuris vykdomas vadovaujantis taisykle, kad vietoje 5 į pensiją išėjusių valstybės tarnautojų būtų priimtas 1 naujas valstybės tarnautojas (siekiant sutaupyti mažiausiai 600 mln. EUR); akcizų nustatymas nealkoholiniams gėrimams (kurių bendra suma sudarytų mažiausiai 300 mln. EUR); nekilnojamojo turto mokesčio bazės išplėtimas patikslinant turto vertes (siekiant gauti mažiausiai 200 mln. EUR papildomų pajamų); vietos valdymo lygmens pertvarkymas (siekiant sutaupyti mažiausiai 500 mln. EUR); valdžios sektoriaus tarpinio vartojimo sumažinimas (mažiausiai 300 mln. EUR, palyginti su 2011 m. lygiu); nominalus pensijų įšaldymas; prezumpcinio savarankiškai dirbančių asmenų apmokestinimo veiksmingumo didinimas (siekiant surinkti mažiausiai 100 mln. EUR); pervedimų valstybės įmonėms sumažinimas atlikus jų restruktūrizavimą (mažiausiai 800 mln. EUR); nedarbo pašalpų susiejimas su materialine padėtimi (siekiant sutaupyti 500 mln. EUR); tolesnis pajamų už lošimo licencijas rinkimas (mažiausiai 225 mln. EUR už parduotas licencijas ir 400 mln. EUR mokesčių nuo išloštų sumų);
b)
teisinių kliūčių susijungimams ir įsigijimams mažinimas;
c)
importo ir eksporto muitinio įforminimo proceso paprastinimas;
d)
tolesnis struktūrinių ir sanglaudos fondų lėšų įsisavinimo didinimas;
e)
visapusiškas geresnio reglamentavimo sistemos įgyvendinimas, siekiant 20 % sumažinti administracinę naštą (palyginti su 2008 m.).
7. Graikija iki 2011 m. gruodžio mėn. pabaigos priima šias priemones:
a)
galutinis 6 dalies a punkte nurodytų priemonių priėmimas;
b)
veiklos programų, vykdomų pagal 2007-2013 m. nacionalinį strateginių krypčių planą, visų vadovaujančiųjų ir tarpinių institucijų valdymo gebėjimų didinimas ir jų sertifikavimas pagal ISO 9001:2008 (kokybės vadybos) standartą.
3 straipsnis
Graikija visapusiškai bendradarbiauja su Komisija ir pastarajai pagrįstai paprašius nedelsdama pateikia visus duomenis arba dokumentus, reikalingus prižiūrėti, kaip laikomasi šio sprendimo.
4 straipsnis
1. Graikija kiekvieną ketvirtį teikia Tarybai ir Komisijai ataskaitą, kurioje išdėsto politikos priemones, kurios priimamos siekiant laikytis šio sprendimo.
2. 1 dalyje nurodytose ataskaitose turėtų būti pateikta išsami informacija apie:
a)
iki ataskaitos dienos įgyvendintas konkrečias priemones, reikalingas siekiant laikytis šio sprendimo, įskaitant jų kiekybinį poveikį biudžetui;
b)
po ataskaitos dienos numatomas įgyvendinti konkrečias priemones, reikalingas siekiant laikytis šio sprendimo, jų įgyvendinimo tvarkaraštį ir numatomą jų poveikį biudžetui;
c)
mėnesinį valstybės biudžeto vykdymą;
d)
tų pačių metų duomenis apie socialinės apsaugos, vietos valdžios ir nebiudžetinių fondų biudžetų vykdymą;
e)
Vyriausybės skolos vertybinių popierių išleidimą ir apmokėjimą;
f)
nuolatinio ir laikino užimtumo viešajame sektoriuje pokyčius;
g)
mokėtinas valdžios sektoriaus išlaidas (sukauptas nepriemokas);
h)
valstybės įstaigų ir kitų viešojo sektoriaus subjektų finansinę padėtį.
3. Komisija ir Taryba analizuoja ataskaitas siekdamos įvertinti, kaip Graikija laikosi šio sprendimo. Atsižvelgdama į tuos vertinimus, Komisija gali nurodyti priemones, kurių reikia siekiant laikytis šiuo sprendimu nustatyto koregavimo plano dėl perviršinio deficito ištaisymo.
5 straipsnis
Šis sprendimas įsigalioja pranešimo apie jį dieną.
6 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Graikijos Respublikai.
Priimta Liuksemburge 2010 m. birželio 8 d.